PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (2002:157) om utgivning av elektroniska pengar 

1 § Finansinspektionen skall i fråga om lagen (2002:149) om
utgivning av elektroniska pengar meddela föreskrifter om

1. vilka poster som får räknas in i startkapitalet enligt 2
kap. 5 §,

2. beräkning av storleken på kapitalbasen enligt 3 kap. 1 §,

3. beräkning av förhållandet mellan tillgångar och skulder,
tillåtna tillgångsslag, värderings- och begränsningsregler samt
användningen av derivatinstrument enligt 3 kap. 2 §.

2 § Finansinspektionen får i fråga om lagen (2002:149) om
utgivning av elektroniska pengar meddela föreskrifter om

1. innehållet i en sådan plan som krävs enligt 2 kap. 3 §,

2. den årliga redogörelse och redovisning som ska lämnas
enligt 2 kap. 6 § andra stycket,

3. omfattningen av tillåten verksamhet enligt 4 kap. 1 §,

4. säkerhet och kontroll i system för utgivning av
elektroniska pengar enligt 4 kap. 2 §,

5. vilka upplysningar som ett institut för elektroniska
pengar ska lämna till inspektionen enligt 6 kap. 1 § första
stycket, och

6. vilka uppgifter som en ansökan, anmälan eller
underrättelse ska innehålla samt vilka uppgifter som
samtidigt ska lämnas till Finansinspektionen.
Förordning (2009:591).

3 § Ett utländskt företag som avser att driva verksamhet i
Sverige enligt 5 kap. 6 § lagen (2002:149) om utgivning av
elektroniska pengar skall anmäla till Finansinspektionen när
företaget påbörjar sin verksamhet här.

4 § I 2 kap. 8–12 §§ förordningen (2004:329) om bank- och
finansieringsrörelse finns bestämmelser om handläggning av en
ansökan om tillstånd att förvärva aktier eller andelar i ett
kreditinstitut. Dessa bestämmelser ska tilllämpas på
motsvarande sätt vid handläggning av en ansökan om tillstånd
att förvärva aktier eller andelar i ett institut för
elektroniska pengar. Förordning (2009:591).
Lag (2002:179) om kreditering på skattekonto av tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och regioner 

1 § Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och regioner 
som beslutats av Skatteverket ska tillgodoräknas kommunerna 
och regionerna genom kreditering på sådant skattekonto som 
avses i 61 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244).
Lag (2020:857).
Förordning (2002:181) om beredskapslagring av olja m.m. under  lagringsåret 2002/03 

Regeringen föreskriver enligt 9 § lagen (1984:1049) om
beredskapslagring av olja och kol att följande andelar av
basmängderna för vissa lagringsbränslen skall lagras under
lagringsåret 2002/03.

Varuslag			Procentandel
				av basmängden

Motorbensin			25
Fotogen				25
Dieselbrännolja/eldningsolja 1	25
Övriga eldningsoljor		25
Statens bostadskreditnämnds föreskrifter (2002:2) om garantiavgift enligt förordningen (1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder 

Statens bostadskreditnämnd föreskriver att garantiavgiften
enligt 12 § förordningen (1991:1924) om statlig kreditgaranti
för bostäder skall motsvara 0,5 procent av det garanterade
lånebeloppet, om inte Bostadskreditnämnden i ärende om
kreditgaranti beslutat att annan avgift skall gälla.
Föreskrift (2002:802).

Övergångsbestämmelser

2002:2

Denna författning träder i kraft den 1 februari 2002 och
tillämpas i fråga om avgifter som betalas in efter
ikraftträdandet.

2002:802

Denna författning träder i kraft den 1 december 2002. De nya
bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1
augusti 2002.
Förordning (2002:231) om upphävande av vissa författningar inom 
det sociala området

Regeringen föreskriver att följande fyra förordningar och andra
författningar skall upphöra att gälla vid utgången av maj 2002:

1. brevet (1941:756) till Medicinalstyrelsen angående rätt för
legitimerade läkare och medicine kandidater att vid befordran
på läkarbanan åtnjuta tjänsteårsberäkning för viss tjänstgöring
vid armén, marinen eller flygvapnet,

2. kungörelsen (1968:147) om den centrala tillsynen över vissa
anstalter,

3. kungörelsen (1968:716) om ersättning till läkare i allmän
tjänst för undersökning rörande alkoholpåverkan m.m.,

4. cirkuläret (1970:513) till Socialstyrelsen,
Skolöverstyrelsen, Rikspolisstyrelsen, samtliga länsstyrelser,
polismyndigheter, länsskolnämnder, socialnämnder och
skolstyrelser om intensifierat samarbete mellan socialnämnd,
skola och polis,

5. förordningen (1982:1040) om vissa arbetstagare vid
Akademiska sjukhuset i Uppsala,

6. förordningen (1982:1164) om vissa arbetstagare vid de
statliga ungdomsvårdsskolorna och nykterhetsvårdsanstalterna,

7. förordningen (1984:554) om statsbidrag under viss tid till
anordnande av daghem och fritidshem,

8. förordningen (1985:160) om underlag för beräkning av
statsbidrag enligt övergångsbestämmelserna till förordningen
(1983:943) om statsbidrag till kommunal barnomsorg,

9. förordningen (1991:1277) om övertagande av vissa sjukhem
och andra vårdinrättningar.
Förordning (2002:242) om ersättning enligt lagen (1977:266) om  statlig ersättning vid ideell skada m.m. 

Regeringen föreskriver att ersättning enligt lagen (1977:266)
om statlig ersättning vid ideell skada m.m. beslutas och
betalas ut av Kammarkollegiet.
Förordning (2002:25) om samverkan genom Sveriges nätuniversitet 

1 § Universitet och högskolor får samverka under benämningen
Sveriges nätuniversitet i enlighet med denna förordning. Sådan
samverkan avser kurser och program som

1. utgör högskoleutbildning,

2. bedrivs på distans och grundas på informations- och
kommunikationsteknik (IT-stödd distansutbildning), och

3. registrerats hos Myndigheten för nätverk och samarbete inom
högre utbildning.

Med universitet eller högskola avses i denna förordning ett
universitet eller en högskola som har en offentlig huvudman
enligt högskolelagen (1992:1434) eller en enskild
utbildningsanordnare i fråga om utbildning som kan leda fram
till en examen som utbildningsanordnaren får utfärda enligt
lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina.
Förordning (2005:1237).

2 § De universitet och högskolor som medverkar i Sveriges
nätuniversitet skall samverka i frågor som rör utbildningen,
såsom antagning, tillgodoräknande, vägledning och information.

Varje universitet och högskola anordnar och svarar dock själv
för den utbildning som ingår i nätuniversitetet. Utbildningen
anordnas i enlighet med bestämmelserna i högskolelagen
(1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100).

3 § Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning
skall meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter en
anmälan för registrering skall innehålla.
Förordning (2005:1237).
Förordning (2002:26) med instruktion för Myndigheten för  Sveriges nätuniversitet 

Uppgifter

1 § Myndigheten för Sveriges nätuniversitet skall ansvara för
vissa uppgifter i anslutning till Sveriges nätuniversitet och i
samverkan med universitet och högskolor främja utveckling av
utbildning som bedrivs på distans och som grundas på
informations- och kommunikationsteknik (IT-stödd
distansutbildning).

2 § Myndigheten skall särskilt

- registrera sådan IT-stödd distansutbildning som anmälts
enligt förordningen (2002:25) om samverkan genom Sveriges
nätuniversitet,

- presentera nätuniversitetets utbud av IT-stödd
distansutbildning elektroniskt,

- svara för administration och samordning av nätuniversitetets
verksamhet,

- fördela medel för att främja nätuniversitetets utveckling och
stimulera utveckling av IT-stödd distansutbildning, och

- verka för en ökad tillämpning av nationella och
internationella kunskaper och erfarenheter av IT-stödd
distansutbildning.

Myndigheten skall vid fullgörande av sina uppgifter beakta
studenternas perspektiv.

Verksförordningens tillämpning

3 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på
myndigheten med undantag av 2, 4, 5, 14, 19, 20, 34 och 35 §§.

Myndighetens ledning

4 § Generaldirektören är chef för myndigheten.

5 § Vid myndigheten skall det finnas en styrelse som skall
bestå av högst tolv ledamöter, ordföranden och
generaldirektören inräknade.

Styrelsen skall utse vice ordförande inom sig.

6 § Styrelsen är beslutför när fler än hälften av ledamöterna,
bland dem ordföranden och generaldirektören, är närvarande. När
ärenden av större vikt handläggs skall, om möjligt, samtliga
ledamöter vara närvarande.

Om ett ärende är så brådskande att styrelsen inte hinner
sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom
meddelanden mellan ordföranden, generaldirektören och minst så
många ledamöter som behövs för beslutförhet. Ett sådant beslut
skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

Styrelsens ansvar och uppgifter

7 § Utöver vad som anges i 11-13 §§ verksförordningen
(1995:1322) skall styrelsen besluta om

1. strategiska frågor om inriktningen av myndighetens
verksamhet och om användningen av myndighetens resurser,

2. föreskrifter enligt 3 § förordningen (2002:25) om samverkan
genom Sveriges nätuniversitet,

3. skiljande från anställning på grund av personliga
förhållanden, dock inte i fråga om provanställning, och

4. disciplinansvar, åtalsanmälan och avstängning av anställda.

Medelsfördelning

8 § Myndigheten skall vid beslut om beviljande av medel ange
vem eller vilka som är mottagare av medlen och därmed ansvarar
för att medlen används enligt de villkor som uppställts.

Myndigheten kan besluta att medlen inte längre skall betalas,
om den verksamhet som medlen avser inte uppfyller de krav som
uppställts. En upplysning om detta skall tas in i beslutet att
bevilja medel.

Överklagande

9 § Myndighetens beslut om fördelning av medel och beslut i
ärenden om registrering får inte överklagas. I övrigt gäller om
överklagande 35 § verksförordningen (1995:1322).
Förordning (2002:265) om underrättelse till Integritetsskyddsmyndigheten om vissa domar och beslut

1 § När en allmän domstol har prövat en fråga om skadestånd 
ska en kopia av domen sändas till Integritetsskyddsmyndigheten 
om prövningen gäller skadestånd enligt

- artikel 82 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 
2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer 
med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria 
flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 
95/46/EG (allmän dataskyddsförordning),

- 7 kap. 1 § lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser 
till EU:s dataskyddsförordning, eller

- 7 kap. 1 § brottsdatalagen (2018:1177).
Förordning (2020:1118).

2 § När en allmän förvaltningsdomstol har prövat en fråga om 
sekretess enligt 21 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen 
(2009:400), ska en kopia av domen eller beslutet sändas till 
Integritetsskyddsmyndigheten. Förordning (2020:1118).

3 § När en allmän domstol har prövat en fråga om ansvar för 
brott mot tystnadsplikt enligt 22 § kamerabevakningslagen 
(2018:1200) eller skadestånd enligt 28 § samma lag, ska en 
kopia av domen sändas till Integritetsskyddsmyndigheten.
Förordning (2020:1118).

4 § Integritetsskyddsmyndigheten får meddela föreskrifter om 
undantag från skyldigheten att lämna underrättelse enligt 3 §.
Förordning (2020:1118).
Riksbankens föreskrifter (2002:286) om minnesmynt på två tusen  och två hundra kronor 

Fullmäktige i Riksbanken föreskriver med stöd av 5 kap. 1 §
lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank att minnesmynt på två
tusen och två hundra kronor skall ges ut samt att mynten skall
ha följande storlek, beskaffenhet och utseende.

1 § Med anledning av Stockholms 750-års jubileum skall
minnesmynt med nominella värden av två tusen och två hundra
kronor ges ut.

2 § Minnesmynt med nominellt värde av två tusen kronor skall
tillverkas av en legering som består av 900 tusendelar guld, 50
tusendelar silver och 50 tusendelar koppar samt ha en vikt av
12 gram och en diameter av 26 mm. Avvikelsen från den nominella
vikten får vid uppvägning av etthundra mynt vara högst 12 gram.

3 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två tusen kronor
skall ha följande prägel.

På framsidan Stockholms stadshus stora torn omgivet av till
vänster tornet på södra fasaden och till höger tornet på östra
fasaden samt omskriften "STOCKHOLM 1252-2002".

På frånsidan avbildas Stockholms stads äldsta sigill, känt
sedan 1280-talet och bevarat i ett tiotal avdrag 1296-1324. Det
visar en krenelerad mur med två krenelerade torn med vardera
två fönsteröppningar, allt över vatten format som ett antal
vågor. Botten över och omkring tornen är täckt med kryssformade
stjärnor. Det har inskriften "+SIGILLVM:CIUIVM.DE STOCHVM".
Omskrift motsols är "SVERIGE /2000/ KRONOR". Ovanför sigillet
till vänster finns bokstaven "E" som anger myntningsorten och
till höger "B" som är begynnelsebokstaven i riksbankschefens
efternamn.

Randen skall vara slät.

4 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två hundra kronor
skall tillverkas av en legering som består av 925 tusendelar
silver och 75 tusendelar koppar samt ha en vikt av 27,03 gram
och en diameter av 36 mm. Avvikelsen från den nominella vikten
får vid uppvägning av etthundra mynt vara högst 27 gram.

5 § Minnesmynt med ett nominellt värde av två hundra kronor
skall ha följande prägel.

På framsidan Stockholms stadshus stora torn omgivet av till
vänster tornet på södra fasaden och till höger tornet på östra
fasaden samt omskriften "STOCKHOLM 1252-2002".

På frånsidan avbildas Stockholms stads sigill känt sedan 1326
och sista gången använt 1607. Det visar tre torn med
krenelering och spetsiga tak, det mellersta större än de
omgivande, inom en krenelerad mur och en borgport med ett
uppfällt fällgaller. Över muren visas ett fjärde likaså
krenelerat torn med spetsigt tak. Framför porten och utmed
kanten längs muren syns ett antal klumpstenar. Det har
inskriften "SIGILLUM:CIVITATIS.STOKHOLMENSIS.IN. SVECIA.
Omskrift motsols är "SVERIGE /200/ KRONOR". Ovanför sigillet
till vänster finns bokstaven "E" som anger myntningsorten och
till höger "B som är begynnelsebokstaven i riksbankschefens
efternamn.

Randen skall vara slät.
Förordning (2002:287) om behandling av personuppgifter i Kungl. bibliotekets digitala kulturarvsprojekt 

Förordningens tillämpningsområde

1 § Denna förordning skall tillämpas vid helt eller delvis
automatiserad behandling av personuppgifter i Kungl.
bibliotekets verksamhet med det digitala kulturarvsprojektet.

Definitioner

2 § Med det digitala kulturarvsprojektet avses i denna
förordning Kungl. bibliotekets projekt att med hjälp av
automatiserad robotteknik samla in, bevara och tillhandahålla
det nationella digitala kulturarvet i form av det svenska
material som publiceras på Internet.

Med det svenska material som publiceras på Internet avses i
denna förordning material som går att hänföra till Sverige
genom sådan anknytning som adress, adressat, språk, upphovsman
eller avsändare.

Förhållandet till personuppgiftslagen

3 § Personuppgiftslagen (1998:204) gäller vid behandling av
personuppgifter i projektet, om inte något annat följer av
denna förordning eller annars av 2 § personuppgiftslagen.

En registrerad person har inte rätt att motsätta sig sådan
behandling som är tillåten enligt denna förordning.

Personuppgiftsansvar

4 § Kungl. biblioteket är personuppgiftsansvarigt för sin
behandling av personuppgifter i projektet.

Ändamål

5 § Personuppgifter får behandlas i projektet för att
tillgodose behovet av forskning och information.

Behandling av känsliga personuppgifter

6 § Sådana känsliga personuppgifter som anges i 13 §
personuppgiftslagen (1998:204) får behandlas i projektet bara
om det är nödvändigt för att tillgodose de ändamål som anges i
5 § denna förordning.

Databas för projektet

7 § Inom projektet får Kungl. biblioteket ha en samling av
personuppgifter som med hjälp av automatiserad behandling
används för de ändamål som anges i 5 § (databas för projektet).

8 § I projektets databas får behandlas bara sådana
personuppgifter som har offentliggjorts genom publicering i det
svenska materialet på Internet.

9 § Uppgifter i projektets databas får lämnas ut på medium för
automatiserad behandling bara för att användas i forskning.
Kungl. biblioteket får ta ut avgifter för sådant medium med
belopp som motsvarar självkostnaden.

10 § Direktåtkomst får medges till uppgifter i projektets
databas bara via terminaler inom Kungl. bibliotekets lokaler.

Sökbegrepp

11 § Sådana känsliga personuppgifter som anges i 13 §
personuppgiftslagen (1998:204) och sådana personuppgifter som
anges i 21 § samma lag får inte användas som sökbegrepp.

Rättelse och skadestånd

12 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om
rättelse och skadestånd gäller vid behandling av
personuppgifter enligt denna förordning.

13 § Har upphävts genom förordning (2018:995).
Förordning (2002:290) om utlämnande av vissa uppgifter till Pensionsmyndigheten från Skatteverkets beskattningsdatabas

1 § Skatteverket ska på begäran av Pensionsmyndigheten
lämna ut uppgifter ur Skatteverkets beskattningsdatabas
för beräkning av garantipension enligt lagen (1998:702) om
garantipension. Förordning (2010:1109).

2 § Uppgiftsskyldigheten enligt 1 § omfattar endast
uppgifter om tjänstepension som har redovisats i
kontrolluppgifter för inkomståren 2004–2009 och som avser
personer som är födda år 1937 eller tidigare för vilka
lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands
bosatta har tillämpats. Förordning (2010:1109).

Övergångsbestämmelser

2010:1717

Regeringen föreskriver att förordningen (2002:290) om 
utlämnande av vissa uppgifter från Skatteverkets 
beskattningsdatabas ska upphöra att gälla vid utgången av 
2010.

Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om 
uppgifter i kontrolluppgifter för inkomståren 2004–2009.
Statens bostadskreditnämnds föreskrifter (2002:3) om garantiavgift enligt förordningen (1993:1591) om statlig kreditgaranti för lån för omfördelning av ränteutgifter på lån till bostäder 

Statens bostadskreditnämnd föreskriver att garantiavgiften
enligt 8 § förordningen (1993:1591) om statlig kreditgaranti
för lån för omfördelning av ränteutgifter på lån till bostäder
skall motsvara 3 procent av det garanterade lånebeloppet.

I fråga om lån för omfördelning av ränteutgifter på lån till
bostäder som avses i 1 § första stycket 2 samma förordning
skall dock garantiavgiften motsvara 1 procent av det
garanterade lånebeloppet, om garantin utfärdats under åren
1997-1998.

Övergångsbestämmelser

2002:3

Denna författning träder i kraft den 1 februari 2002 och
tillämpas i fråga om avgifter som betalas in efter
ikraftträdandet.
Förordning (2002:379) med instruktion för Barnombudsmannen 

1 § Bestämmelser om Barnombudsmannens uppgifter m.m. finns i
lagen (1993:335) om Barnombudsman.

Verksförordningens tillämpning

2 § Följande föreskrifter i verksförordningen (1995:1322) skall
tillämpas på Barnombudsmannen:

2 § om behörighet att företräda staten vid domstol,

15 § om revisionsberättelse,

16 § om medverkan i EU-arbetet,

18 § om myndighetens organisation,

24-26 §§ om ärendenas handläggning,

29 § om inhämtande av uppgifter m.m.,

30 § om ärendeförteckning,

31 § om myndighetens beslut, och

35 § om överklagande. Förordning (2006:1431).

3 § Ombudsmannen har det ansvar för verksamheten och de
uppgifter som anges i 6-9 §§ verksförordningen (1995:1322).

Ärendenas handläggning

4 § Ärendena avgörs av ombudsmannen.

Ombudsmannen får dock överlåta till en annan anställd att
besluta i frågor enligt 2 och 3 §§.

Överklagande

5 § Barnombudsmannens beslut i andra ärenden än
anställningsärenden får inte överklagas.
Förordning (2006:1431).


Övergångsbestämmelser

2006:1431

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre
föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av sådana
beslut i anställningsärenden som har meddelats före
ikraftträdandet.
Förordning (2002:380) om tillämpning av konventionen den 30 mars 1978 mellan Sverige och Jugoslavien rörande social trygghet i förhållandet mellan Sverige och Bosnien-Hercegovina 

1 § Konventionen den 30 mars 1978 mellan Sverige och
Jugoslavien rörande social trygghet och överenskommelsen av
samma dag om tillämpning av konventionen skall gälla som
förordning här i landet i förhållandet mellan Sverige och
Bosnien-Hercegovina. Konventionen och överenskommelsen om
tillämpning av konventionen har publicerats som bilagor till
förordningen (1978:798) om tillämpning av en konvention mellan
Sverige och Jugoslavien rörande social trygghet.

2 § Vid tillämpning av artiklarna 5, 8, 24 och 25 i
konventionen skall Riksförsäkringsverket vara behörig svensk
myndighet.

3 § Med högsta förvaltningsmyndighet enligt artikel 31 i
konventionen avses i Bosnien-Hercegovina Civil- och
kommunikationsministeriet.

Övergångsbestämmelser

2002:380

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2002. De nya
bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 23
maj 1992.
Lag (2002:385) om lagfart i vissa fall för Svenska kyrkan m.m. 

1 § I fråga om lagfart för förvärv av fast egendom som Svenska
kyrkan eller en församling eller en kyrklig samfällighet inom
Svenska kyrkan har gjort enligt 9 § första stycket lagen
(1998:1592) om införande av lagen (1998:1591) om Svenska kyrkan
gäller följande.

1. Bestämmelserna i 20 kap. 1, 2, 6 och 7 §§ jordabalken samt
bestämmelsen om ingivande av fångeshandling i 20 kap. 5 §
första stycket samma balk skall inte tillämpas.

2. Den till vilken äganderätten har övergått skall ansöka om
lagfart före utgången av juni 2004.

3. Ansökan skall avslås, om sökanden inte förmår styrka sin
äganderätt till egendomen.

4. Ansökan skall förklaras vilande, om den avser visst område
av en fastighet och sökanden inte har lagfart på återstoden av
fastigheten.

2 § De särskilda rättssubjekt som vid ingången av år 2000 ägde
sådan fast egendom som avses i 9 § tredje stycket och 10 §
första stycket lagen (1998:1592) om införande av lagen
(1998:1591) om Svenska kyrkan kan beviljas lagfart på egendomen
även om det förvärv på vilket äganderätten grundas inte kan
anges.

Vad som sägs i 1 § gäller även för lagfart på egendom som avses
i första stycket.

3 § Bestämmelserna i 1 och 2 §§ tillämpas inte om lagfart på
egendomen har beviljats efter utgången av år 1999.

4 § Den vars rätt berörs skall ges tillfälle att yttra sig i
ett ärende som avses i 1 eller 2 §. Om det behövs skall
yttrande inhämtas från Kammarkollegiet.

Inskrivningsmyndighetens beslut i ett ärende som avses i 1
eller 2 § får överklagas, förutom av den som sägs i 19 kap.
32 § första stycket jordabalken, av Kammarkollegiet.
Förordning (2002:394) om upphävande av Riksskatteverkets föreskrifter (RSFS 1996:20) om representant enligt 13 a § mervärdesskatteförordningen (1994:223)

Regeringen föreskriver att Riksskatteverkets föreskrifter (RSFS
1996:20) om representant enligt 13 a §
mervärdesskatteförordningen (1994:223) skall upphöra att gälla
vid utgången av juni månad 2002.
Förordning (2002:42) om Centrum för miljövetenskaplig forskning i Umeå

Inledande bestämmelser

1 § Vid Umeå universitet ska det finnas Centrum för
miljövetenskaplig forskning i Umeå. Förordning (2010:1788).

Uppgifter

2 § Centrumet skall stödja och utveckla miljövetenskaplig
forskning genom att åstadkomma en samverkan mellan Umeå
universitet, Sveriges lantbruksuniversitet och Totalförsvarets
forskningsinstitut. Centrumet skall i frågor av gemensamt
intresse samråda med dessa myndigheter. Lag (2007:476).

3 § Centrumet skall särskilt

1. ta initiativ till, samordna och stödja forskningsprojekt med
miljövetenskaplig inriktning,

2. stödja och utveckla samspelet mellan långsiktig
kunskapsuppbyggnad och metodutveckling samt
tillämpningsinriktad forskning, samt

3. informera om forskningsrön inom det miljövetenskapliga
området.

Centrumet får även åta sig att utföra särskilda uppdrag inom
sitt verksam- hetsområde.

Ledning och organisation

4 § Centrumet leds av en styrelse som skall bestå av en
ordförande och tre andra ledamöter. Ordföranden skall utses av
regeringen. Umeå universitet, Sveriges lantbruksuniversitet och
Totalförsvarets forskningsinstitut skall utse en ledamot var.
Styrelsen skall inom sig utse en vice ordförande.

Ledamöter skall förordnas för en tid av högst tre år.

För varje ledamot, utom ordföranden, får det finnas en
ersättare. Ersättare skall utses på samma sätt och för samma
tid som ledamöterna. Lag (2007:476).

5 § Under styrelsen skall centrumet ledas av en föreståndare.
Föreståndaren skall utses av Umeå universitet för en tid av
högst tre år sedan förslag hämtats in från centrumets styrelse.

Styrelsens uppgifter

6 § Centrumets styrelse skall

1. avgöra frågor om inriktningen på centrumets verksamhet och
dess arbetsformer,

2. besluta om fördelning av de medel som ställs till förfogande
för centrumets verksamhet,

3. utarbeta förslag till budgetunderlag och årsredovisning,
samt

4. följa upp verksamheten och analysera resultaten samt se till
att resurserna utnyttjas effektivt.

7 § För att styrelsen skall vara beslutför krävs det att alla
ledamöter är närvarande. Lag (2007:476).

Övriga bestämmelser

8 § Närmare föreskrifter om centrumet meddelas av styrelsen för
Umeå universitet efter samråd med centrumets styrelse.
Lag (2002:445) om medling med anledning av brott 

Tillämpningsområde och syfte

1 § Denna lag gäller medling som anordnas av staten eller av en
kommun med anledning av brott.

2 § Med medling avses i denna lag att en gärningsman och en
målsägande möts inför en medlare för att tala om brottet och
följderna av detta.

3 § Medling skall ske i bägge parters intresse. Målet skall
vara att minska de negativa följderna av brottet.

Medlingen skall syfta till att gärningsmannen får ökad insikt
om brottets konsekvenser och att målsäganden ges möjlighet att
bearbeta sina upplevelser.

4 § Till medlare skall en kompetent och rättrådig person utses.
Medlaren skall vara opartisk.

Förutsättningar för medling

5 § Medling ska vara frivillig för både gärningsman och 
målsägande. Det brott som medlingen avser ska vara anmält till 
Polismyndigheten. Dessutom ska gärningsmannen ha erkänt 
gärningen eller delaktighet i denna.

Medling får endast ske om det med hänsyn till samtliga 
omständigheter framstår som lämpligt. Om gärningsmannen är 
under tolv år får medling ske endast om det finns synnerliga 
skäl. Lag (2014:625).

Förberedelser

6 § Medlingsförfarandet skall genomföras skyndsamt.

Medlaren skall samråda med förundersökningsledaren om medling
avses äga rum innan förundersökningen har avslutats. Om medling
avses äga rum därefter, men innan det finns en lagakraftvunnen
dom, skall medlaren samråda med åklagaren.

7 § Både gärningsman och målsägande skall informeras om vad
medlingen innebär och på annat sätt förberedas i den omfattning
som behövs.

8 § Vårdnadshavare för gärningsman och målsägande skall ges
tillfälle att närvara vid medlingsmötet, om det inte finns
särskilda skäl mot det. Även andra personer kan ges tillfälle
att närvara vid medlingsmötet, om det är förenligt med syftet
med medlingen och det i övrigt kan anses lämpligt.

Medlingsmötet

9 § Vid medlingsmötet skall målsäganden ges möjlighet att
berätta om sin upplevelse av brottet och dess följder.
Gärningsmannen skall få möjlighet att berätta varför gärningen
kom att begås och ge sin syn på sin situation. Målsäganden kan
också framställa önskemål om gottgörelse, och gärningsmannen
kan framföra en ursäkt för sitt handlande.

10 § Medlaren skall medverka till att avtal om gottgörelse
träffas endast om det är uppenbart att innehållet i avtalet
inte är oskäligt.

Om det framkommer att gärningsmannen inte uppfyller ett avtal
som har träffats mellan parterna, skall medlaren se till att
åklagaren genast underrättas om detta, om det inte är
obehövligt.
Förordning (2002:552) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall

Finansinspektionen får meddela de närmare föreskrifter som
behövs beträffande

1. identitetskontroll som utförs enligt 4 och 6 §§ lagen
(1993:768) om åtgärder mot penningtvätt,

2. vilka stater som uppfyller villkoret enligt 4 a § första
stycket 2 lagen om åtgärder mot penningtvätt,

3. bevarande av handlingar eller uppgifter som använts vid
identitetskontroll enligt 8 § lagen om åtgärder mot
penningtvätt och 11 § lagen (2002:444) om straff för
finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall,
m.m., och

4. vilka rutiner fysiska och juridiska personer skall följa och
vilken information och utbildning som dessa skall
tillhandahålla de anställda enligt 13 § lagen om åtgärder mot
penningtvätt och 14 § lagen om straff för finansiering av
särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. för att
förhindra att de fysiska och juridiska personerna utnyttjas för
penningtvätt och finansiering av särskilt allvarlig
brottslighet. Förordning (2004:1191).
Förordning (2002:567) om upphävande av vissa förordningar  rörande sanktioner mot "Förbundsrepubliken Jugoslavien"  (Serbien-Montenegro) 

Regeringen föreskriver att följande förordningar skall upphöra
att gälla vid utgången av juni 2002:

1. förordningen (1993:665) om tillämpning i fråga om
"Förbundsrepubliken Jugoslavien" (Serbien-Montenegro) av lagen
(1971:176) om vissa internationella sanktioner, och

2. förordningen (1994:1668) om vissa sanktioner mot
"Förbundsrepubliken Jugoslavien" (Serbien-Montenegro).
Förordning (2002:569) om utförsel av fisk från Östersjöområdet 

Inledande bestämmelser

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om utförsel av
fisk som är fångad i Östersjöområdet och avsedd som livsmedel
och produkter av sådan fisk avsedda som livsmedel.

2 § Med Östersjöområdet avses i denna förordning

1. vatten i ICES-område III d såsom detta beskrivs i bilaga 3
till rådets förordning (EEG) nr 3880/91 om avlämnande av
statistikuppgifter om nominell fångst av medlemsstater som
bedriver fiske i Nordatlantens östra del och

2. svenskt inre vatten enligt lagen (1966:374) om Sveriges
sjöterritorium med undantag av inre vatten i Kattegatt och
Skagerack.

Utförsel till land som är medlem i Europeiska unionen

3 § Fisk och fiskprodukter från Östersjöområdet får föras ut
till andra länder inom Europeiska unionen än Finland endast om
fisken eller fiskprodukterna uppfyller kraven i avsnitt 5.2 i
bilaga 1 till kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 om
fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen
i livsmedel2, senast ändrad genom kommissionens förordning (EG)
nr 563/20023.

Livsmedelsverket meddelar föreskrifter om vad som skall krävas
för att utförsel av fisk och fiskprodukter skall anses vara
tillåten enligt första stycket.

Export till tredje land

4 § Fisk och fiskprodukter som inte uppfyller kraven i avsnitt
5.2 i bilaga 1 till kommissionens förordning (EG) nr 466/2001
får föras ut till ett land utanför Europeiska unionen endast om
landet uttryckligen medgett att sådan fisk och sådana
fiskprodukter får föras in i landet.

Vilka länder som har lämnat ett medgivande enligt första
stycket förtecknas i föreskrifter som meddelas av
Livsmedelsverket.

Anmälningsskyldighet

4 a § Livsmedelsverket skall anmäla överträdelser av
bestämmelser i förordningen till Tullverket, om det finns
misstanke om brott. Förordning (2005:1045).

Straff

5 § Om ansvar för utförsel av fisk och fiskprodukter och försök
till utförsel i strid mot denna förordning eller mot
föreskrifter som meddelats med stöd av förordningen finns
bestämmelser i lagen (2000:1225) om straff för smuggling.

Övriga bestämmelser

6 § Ytterligare föreskrifter för verkställighet av denna
förordning meddelas av Livsmedelsverket.
Förordning (2002:590) om standardformulär för annonsering vid  offentlig upphandling 

1 § Annonsering om upphandling enligt 1-5 kap. lagen
(1992:1528) om offentlig upphandling skall göras med användning
av standardformulären i bilagorna till denna förordning.

Bilaga 1. Anbudsinfordran/ansökan (2, 3 och 5 kap.)

Bilaga 2. Förhandsannons (2, 3 och 5 kap.)

Bilaga 3. Meddelande om tilldelning av kontrakt (2, 3 och 5
kap.)

Bilaga 4. Anbudsinfordran/ansökan inom försörjningssektorerna
(4 kap.)

Bilaga 5. Förhandsannons utan anbudsinfordran inom
försörjningssektorerna (4 kap.)

Bilaga 6. Förhandsannons med anbudsinfordran inom
försörjningssektorerna (4 kap.)

Bilaga 7. Meddelande om tilldelning av kontrakt inom
försörjningssektorerna (4 kap.)

Bilaga 8. Anbudsinfordran - kontrakt som skall tilldelas av en
koncessionshavare (3 kap.)

Bilaga 9. Byggkoncession (3 kap.)

Bilaga 10. Formgivningstävling (5 kap.)

Bilaga 11. Resultat av formgivningstävling (5 kap.)

Bilaga 12. Kvalifikationssystem för försörjningssektorerna (4
kap.).
Lag (2002:598) om avgifter för vissa gränsöverskridande betalningar

1 § Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1230 av 
den 14 juli 2021 om gränsöverskridande betalningar i unionen 
ska tillämpas på Sveriges valuta. Lag (2024:391).


Övergångsbestämmelser

2002:598

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002. I artikel 9 i
förordningen finns bestämmelser om när förordningen blir
tillämplig på gränsöverskridande betalningar som utförs i
svensk valuta och om när utvidgningen får verkan.
Förordning (2002:61) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val

1 § Den centrala valmyndigheten enligt vallagen (2005:837) får
till ett land som inte ingår i Europeiska unionen eller är
anslutet till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet föra över
följande slag av personuppgifter ur val- och
folkomröstningsdatabasen samt databasen för sametingsval enligt
lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet
med val och folkomröstningar:

1. uppgifter som finns på valsedlar, och

2. valresultat med angivande av

a) namn,

b) folkbokföringsort,

c) ålder,

d) kön, och

e) partibeteckning och valkrets för dem som har varit
kandidater i allmänt val, eller

f) beteckning på grupp, parti eller en liknande sammanslutning
för dem som har varit kandidater i val till Sametinget.
Förordning (2008:1277).

2 § Sådana personuppgifter som anges i 1 § får även lämnas ut
till en enskild på medium för automatiserad behandling.

2 a § Personuppgifter ur val- och folkomröstningsdatabasen 
får lämnas ut till en enskild på medium för automatiserad 
behandling för tillhandahållande av dubblettröstkort enligt 
5 kap. 10 § vallagen (2005:837). Förordning (2018:392).

3 § Riksarkivet får, efter att ha hört Valmyndigheten,
meddela föreskrifter om att personuppgifter som ska gallras
enligt 2 kap. 12 och 23 §§ lagen (2001:183) om behandling av
personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar får
bevaras för historiska, statistiska eller vetenskapliga
ändamål. Förordning (2015:14).
Förordning (2002:612) om allmän försäkringskassas deltagande i  viss projektverksamhet 

Västra Götalands läns allmänna försäkringskassa får tillsammans
med Västra Götalandsregionen bedriva projekt som gäller
medicinsk verksamhet och därmed sammanhängande forskning inom
området för stressrelaterad ohälsa.
Förordning (2002:637) om vissa kurser i läkares vidareutbildning 

1 § I denna förordning meddelas föreskrifter om
tillhandahållande och fördelning av platser till de
specialistkompetenskurser som ingår i läkares vidareutbildning
för att uppnå specialistkompetens enligt 4 kap. 1 §
patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) och som anordnas med
statliga medel (SK-kurser). Förordning (2010:1374).

2 § Läkare under vidareutbildning i Sverige med svensk
legitimation är behöriga att efter ansökan antas till en
SK-kurs, oavsett deras tjänstgöringsställe eller anställningsform
vid tidpunkten för ansökan.

3 § Inom läkares vidareutbildning tillhandahålls platser till
SK-kurser av Institutet för professionell utveckling av läkare
i Sverige (IPULS) till behöriga sökande.

4 § Ansökan prövas av Institutet för professionell utveckling
av läkare i Sverige (IPULS) som fördelar platserna till
SK-kurserna.

5 § Om antalet sökande till en kurs överstiger antalet platser
skall företräde i första hand ges till läkare utan
specialistkompetens och i andra hand till läkare med
specialistkompetens som avser att specialisera sig ytterligare.
Om det inte finns anledning till någon annan fördelning inom
båda dessa grupper, skall sökande rangordnas efter längst
tjänstgöringstid efter legitimationen.
Förordning (2002:644) om bidrag till arbetslivsmuseer 

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om bidrag till
arbetslivsmuseer.

2 § Med arbetslivsmuseum avses sådan verksamhet som har till
syfte att bevara och gestalta en arbetsplats kulturhistoriska
värden, såväl fysiska som immateriella, inom privat eller
offentlig sektor och som är eller avses att bli tillgänglig för
allmänheten.

3 § Bidrag får lämnas för särskilda insatser som syftar till
att bevara och bruka industrisamhällets kulturarv.

4 § Frågor om bidrag prövas av Riksantikvarieämbetet. Beslut om
bidrag skall fattas i samråd med Statens kulturråd samt även i
samråd med Riksarkivet, Stiftelsen Nordiska museet, Stiftelsen
Tekniska museet och Stiftelsen Arbetets museum i den mån deras
hörande kan vara av betydelse.

5 § Riksantikvarieämbetet får meddela de föreskrifter som
behövs för verkställigheten av denna förordning.

6 § Riksantikvarieämbetets beslut enligt denna förordning får
inte överklagas.

Övergångsbestämmelser

2002:644

Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2002 och gäller
till och med den 31 december 2002. Den skall dock tillämpas för
tid från och med den 1 januari 2002. Förordningen skall
tillämpas på ansökningar som kommit in till
Riksantikvarieämbetet till och med den 31 december 2002.
Förordning (2002:658) om upphävande av vissa föreskrifter hos Statistiska centralbyrån

Regeringen föreskriver att följande författningar skall upphöra
att gälla vid utgången av juli 2002, nämligen

a) Statistiska centralbyråns föreskrifter (SCB-FS 2000:4) om
uppgifter till Trädgårdsräkningen 2000,

b) Statistiska centralbyråns föreskrifter (SCB-FS 2000:16) om
uppgifter till djurräkningen i juni 2000,

c) Statistiska centralbyråns föreskrifter (SCB-FS 2000:19) om
uppgifter till lantbruksregistret, och

d) Statistiska centralbyråns föreskrifter (SCB-FS 2000:27) om
uppgifter till djurräkningen i december 2000.
Förordning (2002:669) med instruktion för Statens bostadsnämnd 

Uppgifter

1 § Statens bostadsnämnd har till uppgift att

1. handlägga ärenden om stöd enligt förordningen (2002:664) om
statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet,

2. överlägga med enskilda kommuner om lämpliga åtgärder och
villkor för sådant stöd samt om förutsättningarna för statligt
medägande i kommunens bostadsföretag under viss tid,

3. i enskilda stödärenden för statens räkning träffa avtal med
kommuner om statens medverkan vid omstrukturering eller
rekonstruktion av kommunala bostadsföretag,

4. medverka vid kommuners eller kommunala bostadsföretags
upplåning, i de fall sådan medverkan har förutsatts i ett
sådant avtal som avses i 3,

5. medverka vid statens förvärv, förvaltning och avyttring av
bostadsfastigheter och bostadsbyggnader som inte längre behövs
för bostadsförsörjningen, i de fall övertagandet har förutsatts
i ett sådant avtal som avses i 3,

6. bevaka att villkor för stöd och andra statliga insatser
följs och ta till vara statens intresse när dessa villkor inte
följs, samt

7. följa den ekonomiska utvecklingen i de kommuner och
bostadsföretag som berörs eller kan komma att beröras av
omstrukturerings- eller rekonstruktionsåtgärder som genomförs
med statlig medverkan samt utvärdera effekterna av de åtgärder
som har genomförts.

Verksförordningens tillämpning

2 § Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall
tillämpas på nämnden:

2 § om behörighet att företräda staten vid domstol,

18 § om myndighetens organisation,

26 § om ärendenas handläggning,

27-28 §§ om myndighetens föreskrifter,

29 § om inhämtande av uppgifter m.m.,

31 § om myndighetens beslut,

35 § om överklagande.

3 § Nämnden har det ansvar för verksamheten och de uppgifter
som anges i 6-9, 13 och 15 §§ verksförordningen (1995:1322).

Sammansättning

4 § Nämnden består av högst fem personer. En av ledamöterna är
ordförande och en är vice ordförande.

Organisation

5 § Vid nämnden finns ett kansli som leds av en chef.
Kanslichefen ansvarar för och leder den löpande verksamheten
enligt nämndens direktiv och riktlinjer.

Nämnden prövar frågor enligt 19 § andra stycket
verksförordningen (1995:1322).

Ärendenas handläggning

6 § Nämnden är beslutför när minst tre ledamöter är närvarande,
bland dem ordföranden eller vice ordföranden.

7 § Nämnden får överlämna till ordföranden, vice ordföranden
eller kanslichefen att avgöra ärenden som är av det slaget att
de inte behöver prövas av nämnden.

8 § Ärendena avgörs efter föredragning. Nämnden får dock i
arbetsordningen eller i särskilda beslut medge att ärenden som
avgörs enligt 7 § inte behöver föredras.

Anställning m.m.

9 § Ledamöterna utses av regeringen för en bestämd tid.

Regeringen utser ordförande. Nämnden utser inom sig vice
ordförande. Förordnandena ges för en bestämd tid.

10 § Kanslichefen anställs genom beslut av regeringen. Andra
anställningar beslutas av nämnden.

11 § Nämnden får uppdra åt annan myndighet att utföra
administrativa göromål åt nämnden.
Lag (2002:683) om rätt till kommuner att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram

En kommun som fått statligt bidrag för åtgärder i lokala
investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i
samhället eller för klimatinvesteringsåtgärder får, trots
bestämmelserna i kommunallagen (1991:900), använda det för att
ge ekonomiskt och annat stöd till enskilda i enlighet med de
föreskrifter som gäller för bidraget.
Förordning (2002:7) om märkning och registrering av hundar 

Inledande bestämmelse

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om sådan märkning
och registrering som avses i lagen (2000:537) om märkning och
registrering av hundar.

Märkning och registrering

2 § En hundägare skall låta märka och registrera sin hund

1. innan hunden uppnått en ålder av fyra månader,

2. inom fyra veckor efter förvärvet, om hunden förvärvas efter
tre månaders ålder och föregående ägare inte har låtit märka
och registrera den, eller

3. inom fyra veckor från införseln, om hunden förs in i landet
efter tre månaders ålder och inte är märkt och registrerad.

Tidsfristerna i första stycket gäller inte om en hund har
omhändertagits med stöd av lagen (2000:537) om märkning och
registrering av hundar.

3 § Märkning skall ske med mikrochips eller tatuering.

4 § En anmälan om registrering skall innehålla uppgifter om

1. hundägarens namn, person-, samordnings- eller
organisationsnummer och kontaktuppgifter,

2. hundens identitet och märkning, och

3. namn och kontaktuppgifter på den som utfört märkningen.
Förordning (2003:1129).

5 § Vid ägarbyte skall anmälan ske till registret inom fyra
veckor från förvärvet. Anmälan skall innehålla de uppgifter som
anges i 4 § 1 och 2.

När hunden har dött skall hundägaren snarast anmäla detta till
registret. Förordning (2003:1129).

Personuppgiftsansvarig

6 § Statens jordbruksverk, som är personuppgiftsansvarig för
det centrala registret, får överlåta driften av registret till
en annan myndighet eller en organisation.

Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling.
Förordning (2007:485).

Registerinnehåll

7 § Registret får innehålla de uppgifter som anges i 4 § 1 och
2 samt övriga uppgifter som har omedelbar betydelse för
handläggningen av registreringsärendet.
Förordning (2003:1129).

Sambearbetning

8 § Registret får, med de begränsningar som följer av
bestämmelsen om registerinnehåll, tillföras uppgifter från
folkbokföringsdatabasen.

Avgifter

9 § Jordbruksverket får meddela föreskrifter om den avgift som
hundägaren skall betala för registreringen och för utrustning
för att läsa av märkningen. Förordning (2007:485).

Verkställighetsföreskrifter

10 § Jordbruksverket får meddela de föreskrifter som behövs för
verkställigheten av denna förordning. Förordning (2007:485).
Förordning (2002:701) om försöksverksamhet vid handläggning av  administrativa ärenden i hovrätt 

1 § Försöksverksamheten enligt denna förordning avser
handläggning av administrativa ärenden i hovrätt.

2 § Försöksverksamhet skall bedrivas vid Göta hovrätt och
Hovrätten för Västra Sverige.

Förordningen gäller i stället för 30 § första stycket 1-7 och
andra och tredje styckena förordningen (1996:379) med
hovrättsinstruktion.

3 § Presidenten avgör ensam sådana administrativa ärenden som
avses i 30 § första stycket 1-7 förordningen (1996:379) med
hovrättsinstruktion.

4 § Innan ärenden som avses i 30 § första stycket 1-7
förordningen (1996:379) med hovrättsinstruktion avgörs skall
presidenten höra kollegiet.

5 § Presidenten får hänskjuta ärenden som avses i 30 § första
stycket 1-7 förordningen (1996:379) med hovrättsinstruktion
till kollegiet.
Förordning (2002:702) om försöksverksamhet vid handläggning av  administrativa ärenden i tingsrätt 

1 § Försöksverksamheten enligt denna förordning avser
handläggning av administrativa ärenden i tingsrätt.

2 § Försöksverksamhet skall bedrivas vid Handens tingsrätt,
Huddinge tingsrätt, Nacka tingsrätt, Norrtälje tingsrätt,
Sollentuna tingsrätt, Solna tingsrätt, Södra Roslags tingsrätt,
Falu tingsrätt, Linköpings tingsrätt, Norrköpings tingsrätt,
Växjö tingsrätt, Mariestads tingsrätt, Blekinge tingsrätt,
Kristianstads tingsrätt, Malmö tingsrätt, Halmstads tingsrätt,
Gävle tingsrätt, Ångermanlands tingsrätt, Östersunds tingsrätt
och Luleå tingsrätt.

Förordningen gäller i stället för 31 § 1-4 och 32 § första
meningen förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion.
Förordning (2003:764).

3 § Lagmannen avgör ensam sådana administrativa ärenden som
avses i 31 § 1-4 förordningen (1996:381) med
tingsrättsinstruktion.

4 § Innan ärenden som avses i 31 § 1-4 förordningen (1996:381)
med tingsrättsinstruktion avgörs skall lagmannen höra plenum
eller, vid en tingsrätt som har kollegium, kollegiet.

5 § Lagmannen får hänskjuta ärenden som avses i 31 § 1-4
förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion till plenum
eller, vid en tingsrätt som har kollegium, till kollegiet.
Förordning (2002:703) om försöksverksamhet vid handläggning av  administrativa ärenden i kammarrätt 

1 § Försöksverksamheten enligt denna förordning avser
handläggning av administrativa ärenden i kammarrätt.

2 § Försöksverksamheten skall bedrivas vid Kammarrätten i
Göteborg och Kammarrätten i Sundsvall.

Förordningen gäller i stället för 30 § första stycket 1-6 och
andra och tredje styckena förordningen (1996:380) med
kammarrättsinstruktion.

3 § Presidenten avgör ensam sådana administrativa ärenden som
avses i 30 § första stycket 1-6 förordningen (1996:380) med
kammarrättsinstruktion.

4 § Innan ärenden som avses i 30 § första stycket 1-6
förordningen (1996:380) med kammarrättsinstruktion avgörs skall
presidenten höra kollegiet.

5 § Presidenten får hänskjuta ärenden som avses i 30 § första
stycket 1-6 förordningen (1996:380) med kammarrättsinstruktion
till kollegiet.
Förordning (2002:704) om försöksverksamhet vid handläggning av  administrativa ärenden i länsrätt 

1 § Försöksverksamheten enligt denna förordning avser
handläggning av administrativa ärenden i länsrätt.

2 § Försöksverksamhet skall bedrivas vid Länsrätten i
Stockholms län, Länsrätten i Skåne län, Länsrätten i
Västernorrlands län, Länsrätten i Jämtlands län, Länsrätten i
Norrbottens län, Länsrätten i Kronobergs län, Länsrätten i
Blekinge län och Länsrätten i Mariestad.

Förordningen gäller i stället för 29 § 1-4 och 30 § första
meningen förordningen (1996:382) med länsrättsinstruktion.
Förordning (2003:765).

3 § Lagmannen avgör ensam sådana administrativa ärenden som
avses i 29 § 1-4 förordningen (1996:382) med
länsrättsinstruktion.

4 § Innan ärenden som avses i 29 § 1-4 förordningen (1996:382)
med länsrättsinstruktion avgörs skall lagmannen höra plenum
eller, vid en länsrätt som har kollegium, kollegiet.

5 § Lagmannen får hänskjuta ärenden som avses i 29 § 1-4
förordningen (1996:382) med länsrättsinstruktion till plenum
eller, vid en länsrätt som har kollegium, till kollegiet.