Förordning (1975:517) med instruktion  för Bostadsdomstolen 

Inledande bestämmelser

1 § Allmänna verksstadgan (1965:600) skall, med undantag av 2--4 och
16--18 §§, tillämpas på bostadsdomstolen. Bestämmelserna i 11 och 12 §§
gäller dock endast i fråga om administrativa ärenden.

Domstolsverket meddelar allmänna råd om tillämpningen av de bestämmelser
i verksstadgan som gäller för bostadsdomstolen. Förordning (1987:952).

Organisation m.m.

2 § I bostadsdomstolen finns ledamöter, sekreterare och andra anställda
i enlighet med vad som har beslutats av regeringen eller domstolsverket
samt ytterligare personal om det behövs och medel finns tillgängliga.

Lagfaren ledamot i bostadsdomstolen benämns bostadsdomare. Förordning
(1984:966).

3 § Bostadsdomstolens ordförande är chef för domstolen i administrativt
hänseende.

4 § En av bostadsdomarna är ställföreträdare för ordföranden i
bostadsdomstolen.

5 § Ordföranden leder och övervakar arbetet i domstolen. Han indelar
ledamöterna till tjänstgöring efter de riktlinjer som bostadsdomstolen
fastställer.

6 § Inkommande mål fördelas på rotlar.

Samtliga bostadsdomare innehar rotel. Bostadsdomstolen fördelar rotlarna
mellan dem.

7 § Vid fördelning av mål på rotlarna iakttages att

1. arbetsbördan såvitt möjligt blir lika stor för alla ledamöter,

2. mål som har samband med annat mål tilldelas samma rotel som det andra
målet,

3. målen fördelas mellan rotlarna efter turordning.

Om särskilda skäl föreligger får bostadsdomstolen besluta att viss rotel
befrias från tilldelning av nya mål samt att mål som har tillfallit viss
rotel skall flyttas över till annan rotel.

De ytterligare bestämmelser om målens fördelning som behövs meddelas av
bostadsdomstolen.

Handläggning av mål

8 § Rotelinnehavare svarar för beredningen av målen på roteln och skall,
om ej särskilda skäl föranleder annat, i egenskap av referent deltaga i
målens handläggning och avgörande.

9 §  Sekreterare biträder med måls beredning och handläggning enligt de
riktlinjer och i den omfattning som bostadsdomstolen bestämmer.

Åt sekreterare får uppdragas att på eget ansvar vidtaga åtgärd för
beredning av mål. Sekreterare får dock ej

1. avvisa ombud eller biträde,

2. döma ut vite eller annan påföljd för underlåtenhet att iakttaga
föreläggande,

3. avvisa utredning,

4. besluta om syn,

5. förordna om ersättning för någons medverkan i mål,

6. avslå ansökningar om allmän rättshjälp eller besluta i frågor om byte
av biträde enligt rättshjälpslagen (1972:429). Förordning (1979:945).

10 §  Domstolsbiträde och annan icke lagfaren tjänsteman som har vunnit
tillräcklig erfarenhet får förordnas att på eget ansvar

1. föra dagbok över mål,

2. föra de anteckningar om rättshjälpskostnader som har föreskrivits
samt göra avräkningar enligt 30 § rättshjälpslagen (1972:429),

3. föranstalta om skriftväxling som skall äga rum enligt föreskrift i
lag eller annan författning,

4. underteckna och expediera kallelser, förelägganden och andra
meddelanden om handläggningen av mål,

5. vidtaga åtgärd som ankommer på bostadsdomstolen i samband med
delgivning,

6. expediera beslut, protokoll och andra handlingar,

7. utfärda diariebevis,

8. upprätta och expediera föreskrivna statistiska uppgifter,

9. bestrida göromål enligt expeditionskungörelsen (1964:618),

10. förvalta kassamedel samt handha utbetalning av förskott och
ersättning av allmänna medel till parter, vittnen, sakkunniga m.fl.
Förordning (1979:945).

11 § Kräver mål eller däri uppkommen fråga skyndsamt avgörande, skall
rotelinnehavaren genast anmäla detta för ordföranden.

Bostadsdomstolen meddelar föreskrifter i vilka fall anmälan enligt
första stycket skall göras.

12 § Ledamot eller ersättare som har närvarit vid muntlig förhandling,
syn på stället eller vid besiktning som avses i 22 § lagen (1974:1082)
om bostadsdomstol skall deltaga i målets avgörande, om ej särskilda skäl
föranleder annat.

13 § Ordföranden i bostadsdomstolen eller ställföreträdaren för honom
bör om möjligt ingå i bostadsdomstolen vid sammanträde för handläggning
eller avgörande av mål.

I avgörande av mål som är av principiell betydelse bör ordföranden i
domstolen deltaga. Han bör vidare deltaga i avgörande av mål, när
särskilda skäl föreligger därtill med hänsyn till målets beskaffenhet.

14 § I fråga om protokoll i mål vid bostadsdomstolen gäller
protokollskungörelsen (1971:1066) för de allmänna domstolarna i
tillämpliga delar.

15 § Beträffande beslut, varigenom bostadsdomstolen fastställer
hyresnämnds beslut, äger 5 § protokollskungörelsen (1971:1066) för de
allmänna domstolarna motsvarande tillämpning.

16 § Har fullföljdsinlaga kommit in till bostadsdomstolen, skall
domstolen omedelbart underrätta den hyresnämnd, som har meddelat det
överklagade beslutet om fullföljden, genom telefon eller telegraf.
Bostadsdomstolen skall i särskild förteckning anteckna åtgärden.

Dagbok och aktbildning m.m.

17 § Över inkomna mål skall, i huvudsaklig överensstämmelse med vad som
är föreskrivet för tingsrätt, vid bostadsdomstolen föras dagbok enligt
de närmare anvisningar som fastställes av domstolsverket.

18 § I fråga om aktbildning i bostadsdomstolen och vad som hänger samman
därmed gäller i tillämpliga delar vad som är föreskrivet för tingsrätt.

19 § Sådana slutliga beslut som sättes upp särskilt föres samman årsvis
till en särskild bok. I boken ordnas de efter tiden för deras
meddelande.

Handläggning av administrativa ärenden

20 § Administrativt ärende avgöres av bostadsdomstolens lagfarna
ledamöter (plenum) eller av bostadsdomstolens ordförande.

21 § I plenum avgöres ärenden som avser

1. viktigare frågor om bostadsdomstolens organisation eller
arbetsformer,

2. fastställande av bestämmelser om målens fördelning mellan rotlarna
eller grunderna för bostadsdomarnas tjänstgöring,

3. yttrande i lagstiftningsfråga,

4. förslag till domstolsverket i fråga om anslagsframställning,

5. annat skiljande från tjänst eller uppdrag än avskedande,

6. fråga som bostadsdomstolens ordförande hänskjuter till plenum.
Förordning (1975:1095).

22 § Ärenden, som ankommer på bostadsdomstolen och som ej skall avgöras
i plenum, avgörs av bostadsdomstolens ordförande.

Bostadsdomstolens ordförande får uppdra åt en annan tjänsteman vid
bostadsdomstolen att i sitt ställe avgöra ett visst ärende eller en
grupp av ärenden som ej är av sådan beskaffenhet att prövningen bör
ankomma på bostadsdomstolens ordförande.

Bostadsdomstolens ordförande får hänskjuta ett ärende till avgörande i
plenum. Förordning (1984:966).

23 § När bostadsdomstolens ordförande är förhindrad att utöva sin tjänst
utövas den av ställföreträdaren.

Uppkommer hinder för både bostadsdomstolens ordförande och
ställföreträdaren, fullgöres de åligganden som ankommer på ordföranden
av den bostadsdomare som domstolen bestämmer.

24 § I ärenden som handläggs i plenum är bostadsdomstolen beslutför när
minst hälften av de ledamöter som skall delta är närvarande. När ärenden
som är av större vikt handläggs, bör om möjligt samtliga ledamöter vara
närvarande. Ett ärende får avgöras i frånvaro av bostadsdomstolens
ordförande endast om det inte tål uppskov. Förordning (1986:1086).

25 § Administrativa ärenden avgörs efter föredragning, om inte
bostadsdomstolen bestämmer annat. Föredragning fullgörs av den som
domstolen utser. Förordning (1986:1086).

26 § Bostadsdomstolens beslut om tillsättning av tjänster eller vikariat
som sekreterare får överklagas hos regeringen.

Bostadsdomstolens beslut i andra administrativa ärenden får överklagas
hos domstolsverket, om inte annat är särskilt föreskrivet. Förordning
(1987:952).

Tjänstetillsättning m.m.

27 § Förordnande för bostadsdomare meddelas av regeringen för tre år
efter anmälan av bostadsdomstolen. Bestämmelserna i 10 a §
anställningsförordningen (1965:601) tillämpas inte på dessa
förordnanden. Förordning (1982:968). 28 § Regeringen förordnar en av
bostadsdomarna att vara ordförande i bostadsdomstolen och en annan
bostadsdomare att vara ställföreträdare för ordföranden.

Förordnande som avses i första stycket meddelas att gälla så länge den
som avses med förordnandet innehar förordnande som bostadsdomare.

29 § Övriga tjänster tillsättes och annan personal antages av
bostadsdomstolen.

30 § Tjänst som sekreterare behöver ej kungöras ledig till ansökan. I
fråga om sådan tjänst äger ej heller 13 § anställningsförordningen
(1965:601) tillämpning. Förordning (1976:901).

31 § har upphävts genom förordning (1984:966).

32 § Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva tjänst
som sekreterare.

33 § Bostadsdomare, som ej är ordförande i bostadsdomstolen eller
ställföreträdare för denne, är skyldig att, i den mån göromålen tillåter
det, tjänstgöra som domare i tingsrätt eller hovrätt i den ort där
bostadsdomstolen har sitt kansli. Ett sådant förordnande meddelas av
hovrätten efter samråd med bostadsdomstolen. Förordning (1984:966).

34 § Sekreterare är skyldig att, i den mån göromålen tillåter det,
tjänstgöra som föredragande eller ledamot i hovrätt eller kammarrätt i
den ort där bostadsdomstolen har sitt kansli eller att motta förordnande
som tingsfiskal i tingsrätt i samma ort. Ett sådant förordnande meddelas
av hovrätten eller kammarrätten efter samråd med bostadsdomstolen.
Förordning (1984:966).

34 a § För bostadsdomare och sekreterare skall följande gälla.

a) I stället för vad som föreskrivs i 29 § andra stycket och -- i fråga
om vikariat utanför domstolsväsendet -- 31 a § andra stycket
anställningsförordningen (1965:601) får förening av tjänster och
vikariat ske endast efter särskilt beslut om tjänstledighet.

b) Regeringen beslutar om ledighet i fall som avses i a) samt i 3 §
tjänstledighetsförordningen (1984:111), såvida inte ledigheten skall
vara högst ett år och syftar till att pröva annan anställning.
Förordning (1984:966).

35 § Bostadsdomstolen beslutar om semester, ledighet för sjukdom och
obligatorisk militärtjänstgöring, ledighet med föräldrapenning för barns
födelse eller, under högst 30 dagar varje kalenderår, annan ledighet.
Förordning (1984:966).

35 a § Om inte regeringen eller bostadsdomstolen skall besluta om
ledighet enligt 34 a eller 35 § beslutar domstolsverket om ledigheten.
Domstolsverket får lämna över till bostadsdomstolen att besluta i sådana
fall. Förordning (1987:952).

36 § Till vikarie för bostadsdomare, som ej är ordförande i
bostadsdomstolen eller ställföreträdare för denne, får förordnas den som
innehar eller innehaft ordinarie domartjänst i allmän domstol eller
allmän förvaltningsdomstol eller den som innehar eller innehaft tjänst
som hyresråd.

36 a § Om regeringen har beslutat om kortare ledighet än sex månader för
en bostadsdomare eller en sekreterare förordnas en vikarie av
bostadsdomstolen. Förordning (1984:966).

37 § Beträffande ordföranden i bostadsdomstolen prövas fråga om
anställnings upphörande enligt 7 kap. 4 § lagen (1976:600) om offentlig
anställning av regeringen.

Beträffande annan tjänst eller vikariat som regeringen tillsätter prövas
fråga om anställnings upphörande enligt 7 kap. 4 § lagen om offentlig
anställning av domstolsverket. Förordning (1976:901).

Övriga bestämmelser

38 § Bestämmelserna i 15 kap. 4 § lagen (1976:600) om offentlig
anställning gäller även tjänst som bostadsdomare eller sekreterare.

Myndighets befogenhet enligt 15 kap. 4 § lagen om offentlig anställning
utövas av domstolsverket. Förordning (1976:901).

39 § Besked enligt 37 § andra stycket anställningsförordningen
(1965:601) lämnas beträffande annan bostadsdomare än ordföranden i
bostadsdomstolen av tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet.
Förordning (1976:901).

40 § Bestämmelserna om varsel till arbetstagarorganisation i 30 § lagen
(1982:80) om anställningsskydd gäller inte i fråga om bostadsdomare.
Förordning (1982:212).

Övergångsbestämmelser

1984:966

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1985.

2. Bestämmelserna i 29 och 31 a §§ anställningsförordningen (1965:601)
om tjänstledighet utan särskilt beslut därom skall alltjämt tillämpas i
fråga om tjänsteföreningar till följd av anställningsbeslut före den 1
januari 1985.