PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (1997:381) om vissa särskilda uppgifter  för Lärarhögskolan i Stockholm rörande svenska som  andraspråk och svenskundervisning för invandrare 

1 § Lärarhögskolan i Stockholm skall fullgöra vissa särskilda
uppgifter som rör svenska som andraspråk och svenskunder-
visning för invandrare (sfi) enligt bestämmelserna i denna
förordning.

2 § Lärarhögskolan i Stockholm skall verka som ett nationellt
centrum för svenska som andraspråk och sfi. Därvid skall
högskolan särskilt

- samla, sammanställa och förmedla kunskaper och
erfarenheter,

- stödja och lämna information om utvecklingen av läromedel
och användningen av informationsteknik, och

- stödja och vara ett resurscentrum för nya former av
kompetensutveckling.

Lärarhögskolan i Stockholm får också åta sig att utföra
särskilda uppdrag som rör svenska som andraspråk och sfi.

Lärarhögskolan i Stockholm skall i frågor som rör svenska som
andraspråk och sfi samråda med Stockholms universitet.

3 § Den verksamhet som Lärarhögskolan i Stockholm bedriver
enligt denna förordning skall redovisas särskilt i den
redovisning som högskolan lämnar till regeringen enligt
förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag.
Förordning (2000:610).
Förordning (1997:400) om taxor för telefonitjänst mellan fasta nätanslutningspunkter 

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om begränsning av
taxeförändringar för den som har en dominerande ställning på
den svenska marknaden för sådana tjänster som avses i 2 §.

2 § Förändringar av taxor för ett grundläggande abonnemang som
medger användning av vissa telefonitjänster får för varje sådan
tjänst i genomsnitt per kalenderår inte överstiga förändringen
i nettoprisindex under närmast föregående år. Detta gäller
telefonitjänster mellan fasta nätanslutningspunkter från
stadigvarande bostad eller fast verksamhetsställe med
direkttelefon avseende

1. ny huvudledning,

2. flyttning av huvudledning,

3. överlåtelse av huvudledning, eller

4. abonnemang för huvudledning.

3 § Post- och telestyrelsen fastställer senast den 1 september
varje år vilka som för det följande året har en sådan
dominerande ställning som avses i 1 §.

4 § Post- och telestyrelsen får meddela de
verkställighetsföreskrifter som behövs för tillämpningen av
denna förordning.

Övergångsbestämmelser

1997:400

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1997 och gäller
till utgången av år 2000.

2. Post- och telestyrelsen fastställer senast den 1 augusti
1997 vilka som för år 1997 har en sådan dominerande ställning
som avses i 1 §.

3. Vid tillämpning av 2 § för år 1997 gäller att
taxeförändringar efter ikraftträdandet inte får överstiga
förändringen i nettoprisindex under 1996.
Förordning (1997:405) om offentligt biträde

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om tillämpning av
lagen (1996:1620) om offentligt biträde.

2 § Vid tillämpning av lagen om offentligt biträde (1996:1620)
och denna förordning anses som biträdande jurist på en
advokatbyrå den som har avlagt de kunskapsprov som har
föreskrivits för behörighet till domarämbetet och har
antecknats i ett register hos Sveriges advokatsamfund som
anställd som biträde på byrån.

3 § Görs en ansökan om förordnande av offentligt biträde och
handläggs målet eller ärendet av en annan myndighet än den som
skall besluta om förordnandet, skall den handläggande
myndighetens yttrande begäras in om det inte är uppenbart
obehövligt.

Underrättelser

4 § Om offentligt biträde har förordnats, skall den som biträde
har förordnats för samt biträdet få ett skriftligt besked om
detta. Har en annan myndighet än den som handlägger målet eller
ärendet meddelat beslutet, skall även den handläggande
myndigheten få ett sådant besked.

5 § Har upphävts genom förordning (2005:81).

Ersättning till offentliga biträden

6 § I fråga om ersättning till offentliga biträden och
utformning av kostnadsräkningar tillämpas 19, 20 och 24 §§
rättshjälpsförordningen (1997:404). Vad som där sägs om
rättshjälpsbiträde gäller i stället offentligt biträde.

7 § Kostnadsräkningen skall ges in till den domstol eller den
myndighet som skall besluta om ersättningen utom i fall som
avses i andra stycket.

Om förordnandet av offentligt biträde avser ett ärende vid en
annan myndighet än den som skall besluta om ersättningen, skall
kostnadsräkningen ges in till den handläggande myndigheten som
snarast skall sända räkningen med ett eget yttrande till den
myndighet som skall besluta om ersättningen.

Ersättning för medverkan vid utredning

8 § Ersättning till den som har medverkat vid utredning enligt
lagen om offentligt biträde (1996:1620) bestäms till ett
skäligt belopp.

I fråga om ersättning för inställelse för den som har medverkat
vid utredningen tillämpas bestämmelserna om beräkning av
ersättning av allmänna medel till vittnen.

Den som begär ersättning för en utredning är skyldig att lämna
de uppgifter som behövs för att ersättningen skall kunna
bestämmas. Den tid som har lagts ned på uppdraget skall alltid
anges.

Utbetalning av ersättning

9 § Den myndighet som bestämmer ersättning enligt lagen om
offentligt biträde (1996:1620) skall se till att ersättningen
snarast betalas till den som tillerkänts ersättningen.

Återbetalning till staten

10 § Om en domstol eller annan myndighet, efter ett
överklagande, bestämmer ersättning till ett offentligt biträde
till ett lägre belopp än vad som bestämts i det överklagade
beslutet, skall biträdet snarast återbetala vad han eller hon
har fått för mycket.

Om ett utbetalat förskott överstiger vad biträdet slutligen
tillerkänns i ersättning, skall det överskjutande beloppet
snarast återbetalas till staten.
Förordning (1997:406) om offentlig försvarare m.m.

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om ersättning till
offentlig försvarare och om den tilltalades ersättnings-
skyldighet enligt 31 kap. 1 § rättegångsbalken.

Ersättning till offentliga försvarare

2 § Domstolsverket fastställer den taxa som avses i 21 kap.
10 § rättegångsbalken på grundval av en timkostnadsnorm som
beslutas av regeringen. Domstolsverket fastställer också hur
tidsspillan skall beräknas.

3 § Bestämmelserna i 20 § rättshjälpsförordningen (1997:404) om
kostnadsräkningar från rättshjälpsbiträden gäller även för
kostnadsräkningar från offentliga försvarare.

Kostnadsräkningen skall ges in till den domstol som skall
besluta om ersättningen.

4 § En offentlig försvarare har rätt till förskott på sin
ersättning med ett skäligt belopp, om det finns skäl till det
med hänsyn till det arbete som har lagts ned i ärendet och till
den tid som återstår innan ersättningen kan fastställas.

Återbetalning till staten

5 § Om en domstol, efter ett överklagande, bestämmer ersättning
till en offentlig försvarare till ett lägre belopp än vad som
bestämts i det överklagade beslutet skall försvararen snarast
återbetala vad han eller hon har fått för mycket.

Om ett utbetalat förskott överstiger vad försvararen slutligen
tillerkänns i ersättning skall det överskjutande beloppet
snarast återbetalas till staten.

Närmare föreskrifter om förfarandet för verkställighet av
beslut om betalning till staten enligt bestämmelserna i 31 kap.
rättegångsbalken beslutas av Domstolsverket efter samråd med
Skatteverket. Förordning (2003:986).

Den tilltalades återbetalningsskyldighet

6 § Den gräns för återbetalning som avses i 31 kap. 1 § femte
stycket rättegångsbalken är 250 kr.

7 § Polismyndigheten och Rättsmedicinalverket får meddela 
föreskrifter inom respektive myndighets verksamhetsområde om 
den taxa som avses i 31 kap. 1 § sjätte stycket 
rättegångsbalken. Förordning (2022:1508).
Förordning (1997:407) om ersättningsgaranti vid bodelning 

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om tillämpning av
bestämmelserna i 17 kap. 7 a § äktenskapsbalken om
ersättningsgaranti vid bodelning.

Ansökan om ersättningsgaranti

2 § En ansökan om ersättningsgaranti enligt 17 kap. 7 a §
äktenskapsbalken skall innehålla uppgifter om den sökandes
ekonomiska och övriga förhållanden i den omfattning som
Domstolsverket föreskriver. Uppgifterna om de ekonomiska
förhållandena skall lämnas på heder och samvete. Den sökande
skall också på heder och samvete intyga att det i ansökan har
lämnats alla uppgifter som, såvitt den sökande vet, är av
betydelse för bedömningen av ansökan och att de lämnade
uppgifterna är riktiga.

Underrättelser

3 § Har någon beviljats ersättningsgaranti enligt 17 kap. 7 a §
äktenskapsbalken skall domstolen, innan bodelningsförrättare
förordnas, vid behov underrätta den som har föreslagits till
bodelningsförrättare om garantin. Beviljas ersättningsgarantin
efter det att rätten har förordnat en bodelningsförrättare,
skall bodelningsförrättaren få ett skriftligt besked om
garantin.

4 § Har upphävts genom förordning (2005:83).

Utbetalning av ersättning till bodelningsförrättare

5 § En ansökan från en bodelningsförrättare om utbetalning av
ersättningsgaranti skall innehålla uppgift om den ersättning
som begärs för arbete samt vilken tid som har lagts ned på
uppdraget. Om bodelningsförrättaren är skyldig att redovisa
mervärdesskatt skall han eller hon ange hur stor del av
ersättningen som utgör mervärdesskatt.

Kostnadsräkningen skall ges in till den domstol som skall
besluta om ersättningen.
Förordning (1997:408) om målsägandebiträde

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om tillämpning av
lagen (1988:609) om målsägandebiträde

2 § Vid tillämpning av lagen (1988:609) om målsägandebiträde 
och denna förordning anses som biträdande jurist på en 
advokatbyrå den som har avlagt de kunskapsprov som krävs för 
behörighet till domaranställning och har antecknats i ett 
register hos Sveriges advokatsamfund som anställd som biträde 
på byrån. Förordning (2023:79).

Ersättning till målsägandebiträden

3 § I fråga om ersättning till målsägandebiträden, taxor för
ersättning och utformning av kostnadsräkningar tillämpas 19 och
20 §§ samt 24 § andra meningen rättshjälpsförordningen
(1997:404). Vad som där sägs om rättshjälpsbiträde gäller i
stället målsägandebiträde.

4 § Kostnadsräkningen skall ges in till den domstol som skall
besluta om ersättningen.

Ersättning för medverkan vid utredning

5 § Ersättning till den som har medverkat vid utredning enligt
lagen (1988:609) om målsägandebiträde bestäms till ett skäligt
belopp. Den kostnad som anges i 17 § rättshjälpslagen
(1996:1619) skall beräknas exklusive mervärdesskatt.

I fråga om ersättning för inställelse för den som har medverkat
vid utredningen tillämpas bestämmelserna om beräkning av
ersättning av allmänna medel till vittnen.

Den som begär ersättning för en utredning är skyldig att lämna
de uppgifter som behövs för att ersättningen skall kunna
bestämmas. Den tid som har lagts ned på uppdraget skall alltid
anges.

Återbetalning till staten

6 § Om en domstol, efter ett överklagande, bestämmer ersättning
till ett målsägandebiträde till ett lägre belopp än vad som
bestämts i det överklagade beslutet, skall biträdet snarast
återbetala vad han eller hon har fått för mycket.

Om ett utbetalat förskott överstiger vad biträdet slutligen
tillerkänns i ersättning, skall det överskjutande beloppet utan
dröjsmål återbetalas till staten.

7 § Har upphävts genom förordning (2005:84).
Förordning (1997:409) om särskild utlänningskontroll

1 § I sådana ärenden som avses i 28 § lagen (1991:572) om
särskild utlänningskontroll skall prövningen göras av
expeditionschefen eller rättschefen i det departement till
vilket ärendet hör. Detsamma gäller i fråga om yttranden med
anledning av förordnande av eller ersättning till offentligt
biträde. Regeringen kan uppdra även åt särskilda tjänstemän i
departementen att pröva sådana frågor och avge sådana
yttranden. Förordning (2006:99).

2 § Polismyndigheten och Säkerhetspolisen ska underrättas
om följande beslut enligt lagen (1991:572) om särskild
utlänningskontroll:

1. beslut om utvisning med förbud för utlänningen att
återvända till Sverige,

2. beslut i fråga om inhibition, och

3. beslut om tidsbegränsat uppehållstillstånd.
Förordning (2014:1151).

3 § En EES-medborgare eller en sådan familjemedlem till en
EES-medborgare som avses i 3 a kap. 2 § utlänningslagen
(2005:716) som har meddelats ett återreseförbud enligt lagen
(1991:572) om särskild utlänningskontroll eller motsvarande
äldre bestämmelser, får ansöka om upphävande av
återreseförbudet. En sådan ansökan ska lämnas in till
regeringen. Regeringen ska ta ställning till ansökan inom sex
månader från det att den lämnades in.
Förordning (2013:533).

Övergångsbestämmelser

1997:409

1. Denna förordning träder i kraft den 1 december 1997.

2. Förordningen tillämpas även då offentligt biträde har
förordnats enligt rättshjälpslagen (1972:429).
Förordning (1997:431) om ändrade bestämmelser för investeringsbidrag enligt förordningen (1991:1923) om statligt investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder

Regeringen föreskriver att ansökan om investeringsbidrag
enligt förordningen (1991:1923) om statligt investeringsbidrag
för ny- och ombyggnad av bostäder skall ha kommit in till
länsstyrelsen senast den 31 juli 1997. Ansökan om utbetalning
av investeringsbidrag enligt samma förordning skall ha kommit
in till länsstyrelsen och projektet vara färdigställt senast
den 31 oktober 1997.
Lag (1997:441) om omräkningstal för 1998 års taxeringsvärden

För sådan värderingsenhet som avses i 3 § första stycket b
lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt samt för
småhusenhet skall omräkningstalet enligt 16 A kap.
fastighetstaxeringslagen (1979:1152) för år 1998 vara det
omräkningstal som gäller för år 1997.
Lag (1997:484) om dröjsmålsavgift 

1 § Den som är betalningsskyldig för skatt, avgift eller ränta
och som inte i rätt tid och på rätt sätt fullgör
betalningsskyldigheten skall, i de fall det särskilt
föreskrivs, betala en avgift (dröjsmålsavgift) enligt de
grunder som anges i denna lag. Lag (1999:1376).

2 § Dröjsmålsavgift tas, om inte annat sägs nedan eller i 3, 4
eller 4 a §, ut med

1. två procent på belopp som betalas före utgången av den
månad då beloppet ska betalas (förfallomånaden),

2. fyra procent på belopp som betalas under första månaden
efter förfallomånaden,

3. sex procent på belopp som betalas under andra månaden efter
förfallomånaden,

4. sex procent, med tillägg av en procentenhet för varje
påbörjad ytterligare månad, på belopp som betalas efter andra
månaden efter förfallomånaden.

Dröjsmålsavgift tas ut med två procent på belopp som betalas
inom tio dagar från den dag då beloppet skulle ha betalats.
Lag (2011:1541).

3 § Dröjsmålsavgiften är minst 100 kronor. Om det ursprungligen
obetalda beloppet är mindre än 100 kronor, får dröjsmålsavgift
dock endast tas ut med motsvarande belopp.

4 § Om den betalningsskyldige skriftligen påmints om sin
betalningsskyldighet och betalning sker senast viss i
påminnelsen angiven dag, ska dröjsmålsavgift tas ut som om
betalning skett den dag påminnelsen sändes.
Lag (2011:1541).

4 a § Dröjsmålsavgift tas inte ut sedan beloppet överlämnats
till Kronofogdemyndigheten för indrivning. Efter överlämnandet
för indrivning tas i stället ränta ut på kapitalbeloppet efter
en räntesats som för varje kalenderår beräknas med ledning av
emissionsräntorna för Riksgäldskontorets statsskuldväxlar och
statsobligationer för de senaste tre åren.

Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar
närmare föreskrifter om ränta enligt denna paragraf.
Lag (2011:1541).

5 § Vid tillämpning av bestämmelserna i denna lag jämställs
med inbetalning av skatt att verkställighet har skett eller
säkerhet har tagits emot enligt bestämmelserna om
betalningssäkring i skatteförfarandelagen (2011:1244).
Lag (2011:1385).

6 § Om det finns särskilda skäl, får den myndighet som har
beslutat om avgiften befria den betalningsskyldige helt eller
delvis från skyldigheten att betala dröjsmålsavgift.

7 § Ett beslut om dröjsmålsavgift får överklagas på det sätt
som gäller för överklagande av beslut om den skatt, avgift
eller ränta som föranlett dröjsmålsavgiften. Lag (1999:1376).

Övergångsbestämmelser

1999:1376

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000. Äldre bestämmelser
skall dock gälla beträffande dröjsmålsavgift som beslutats av
Tullverket före ikraftträdandet.


2011:1385

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2012.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för verkställighet
och ställande av säkerhet enligt lagen (1978:880) om
betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter.

2011:1541

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2012.

2. Lagen tillämpas även på fordringar som har överlämnats till
Kronofogdemyndigheten för indrivning dessförinnan.

3. Dröjsmålsavgift som är upplupen vid ikraftträdandet
kvarstår.
Lag (1997:560) om revision av Regeringskansliet 

1 § Riksdagens revisorer skall utföra revision av
Regeringskansliet.

2 § Riksdagens revisorer skall granska Regeringskansliets
årsredovisning och underliggande redovisning i syfte att bedöma
om räkenskaperna är rättvisande.

Granskningen skall ske i enlighet med god revisionssed samt med
iakttagande av de särskilda bestämmelser som kan gälla för
verksamheten.

3 § Innan Regeringskansliet fattar beslut om revisionsplan för
internre-visionen skall samråd med Riksdagens revisorer ske.

4 § Riksdagens revisorer skall senast den 1 april varje år till
regeringen lämna revisionsberättelse över granskningen av
Regeringskansliets årsredovisning.

1997:560

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997 och skall tillämpas i
fråga om räkenskapsår fr.o.m. 1997.
Lag (1997:576) om särskild skatteväxling med  anledning av ändrade möjligheter för ett landsting  att begära ersättning från gymnasieelevernas hemkommuner 

1 § Ett landsting skall, när det fastställer sin skattesats,
sänka skattesatsen med det belopp som motsvarar det minskade
utdebiteringsbehov som uppkommit med anledning av att
landstingen från och med den 1 juli 1996 har fått möjlighet att
begära full ersättning från gymnasieelevernas hemkommuner.

Skatteväxlingen skall ske senast inför år 1999.

2 § En kommun som ingår i ett landsting får, när den
fastställer sin skattesats, höja den med det belopp som
motsvarar högst landstingets sänkning av skattesatsen enligt 1 §.

3 § Varje landsting och de kommuner som ligger inom respektive
landsting skall före utgången av år 1998 träffa en
överenskommelse med vilket belopp landstingen skall sänka sin
skattesats.
Förordning (1997:581) om interpraktikstipendier 

Förordningens tillämpningsområde

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om stipendier till
arbetslösa ungdomar för praktik på arbetsplatser utanför
Sverige.

Villkor för stipendier

2 § Stipendier enligt denna förordning kan, efter
rekommendation av länsarbetsnämnden, beviljas ungdomar som är
eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Stipendier kan
beviljas från och med den dag ungdomarna fyller 20 år till och
med den dag de fyller 30 år. Ungdomar som saknar grundläggande
utbildning och som har svårt att etablera sig på
arbetsmarknaden skall särskilt beaktas.

Interpraktikstipendier kan även beviljas ungdomar som omfattas
av 3 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program.
Förordning (2000:633).

3 § Stipendier får inte lämnas för praktik i enskilt hem.

4 § Stipendier lämnas som ersättning för resekostnad, uppehälle
och försäkring.

Stipendier lämnas med skäligt belopp, dock högst 11 000 kronor
per person i genomsnitt per kalendermånad.

5 § Stipendier lämnas under högst sex månader.

Handläggningen av ärenden om stipendier

6 § Stipendier söks hos Internationella programkontoret
för utbildningsområdet (programkontoret).
Förordning (2000:139).

7 § Programkontoret

1. beslutar och betalar ut stipendier, och

2. prövar frågor om återbetalningsskyldighet enligt 9 §.
Förordning (1997:1289).

8 § Programkontoret skall se till att stipendier används på
föreskrivet sätt. Den som har fått ett stipendium skall ge
programkontoret de upplysningar som behövs för granskningen.
Förordning (1997:1289).

Återkrav m.m.

9 § Om någon har fått ersättning som avses i denna förordning
utan att vara berättigad till det, skall det som mottagaren har
fått för mycket betalas tillbaka. Programkontoret får i ett
sådant fall vid en senare utbetalning dra av ett skäligt
belopp. Om det finns särskilda skäl får programkontoret helt
eller delvis befria den som tagit emot ersättningen från
återbetalningsskyldighet. Förordning (2000:633).

10 § Länsarbetsnämndens eller programkontorets beslut får inte
överklagas. Förordning (1997:1289).

Verkställighetsföreskrifter

11 § Arbetsmarknadsstyrelsen får meddela de ytterligare
föreskrifter som behövs för länsarbetsnämndens tillämpning av
denna förordning.

Programkontoret får efter samråd med Arbetsmarknadsstyrelsen
meddela ytterligare föreskrifter som behövs vid tillämpningen
av 2 §. Förordning (2000:139).

Övergångsbestämmelser

2004:1325

Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2005 i fråga om
7, 8, 14, 14 a och 26 §§ och i övrigt den 1 januari 2005. Genom
förordningen upphävs förordningen (1997:581) om
interpraktikstipendier. Den upphävda förordningen gäller dock
fortfarande för den som beviljats ett interpraktikstipendium
enligt den förordningen.
Förordning (1997:596) om tillfällig avvikelse  från vissa bestämmelser i förordningen (1994:523) om  förmåner till frivilliga 

För utbildning av lottor i bevakningstjänst får Försvarsmakten
under tiden från och med den 1 augusti 1997 till och med den 31
december 1997 betala ut ersättning enligt bestämmelserna om
dagersättning i förordningen (1995:239) om förmåner till
totalförsvarspliktiga. Om Försvarsmakten bestämmer att betala
ut ersättning enligt de bestämmelserna skall också
bestämmelserna om utryckningsbidrag och resor under
tjänstgöring i förordningen om förmåner till
totalförsvarspliktiga tillämpas.
Förordning (1997:61) om ett sekretariat för genusforskning

Inledande föreskrifter

1 § Vid Göteborgs universitet finns det ett sekretariat för
genusforskning. Sekretariatet är en sådan inrättning för
särskilda uppgifter som avses i 3 kap. 8 § högskoleförordningen
(1993:100). Förordning (1998:1013).

Uppgifter

2 § Sekretariatet skall med ett rikstäckande perspektiv
främja genusforskning i vid bemärkelse och verka för att
betydelsen av genusperspektiv uppmärksammas i all forskning.
Detta skall ske genom utredningsarbete, opinionsbildning och
informationsspridning samt på de andra sätt som sekretariatet
finner lämpliga. I sekretariatets uppgifter ingår bl.a. att

- överblicka genusforskningen i Sverige och aktivt främja
spridningen av dess resultat,

- analysera behovet av genusforskning inom alla
vetenskapsområden, och

- arbeta för ett ökat medvetande om genusforskningens och
genusperspektivens betydelse.

Organisation

3 § Sekretariatet leds av en styrelse som består av en
ordförande och sex andra ledamöter. Samtliga utses av
regeringen. En av ledamöterna utses efter förslag av
Göteborgs universitet.

4 § Under styrelsen leds sekretariatet av en föreståndare som
utses av styrelsen.

Styrelsens uppgifter

5 § Sekretariatets styrelse skall besluta i frågor som rör
planeringen av sekretariatets verksamhet. Styrelsen skall
också besluta om budgetering och användning av de medel som
anslås för sekretariatets verksamhet eller annars ställs till
sekretariatets förfogande.

Redovisning

6 § Sekretariatets verksamhet skall redovisas särskilt i den
redovisning som Göteborgs universitet lämnar till regeringen
enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och
budgetunderlag. Förordning (2000:611).
Riksbankens föreskrifter (1997:671) om  sedlar på tjugo kronor 

Fullmäktige i Riksbanken föreskriver med stöd av 5 § lagen
(1988:1385) om Sveriges riksbank att sedlar på tjugo kronor
skall ha följande storlek, beskaffenhet och utseende.

Storlek

Sedeln är 120 mm lång och 67 mm bred.

Tryck

Sedelns framsida

I sedelns högra del finns ett porträtt av Selma Lagerlöf med
ansiktet vänt snett framåt. Hennes namn och levnadsår, SELMA
LAGERLÖF 1858-1940, är angivna längs motivets högra kant. Till
vänster om porträttet finns inledningen till Gösta Berlings
saga i faksimile, dels ur författarens originalmanuskript, dels
som anfang "Ä" ur den första utgåvan samt en vinjett av ett
hästekipage där Selma Lagerlöf själv är passagerare. Till höger
om porträttet finns en detalj ur en boksida, även denna från
första utgåvan av Gösta Berlings saga. I bakgrunden av
porträttet finns en stiliserad landskapsbild föreställande
värmländsk skog och sjö, uppbyggd i guillocheteknik. I en
vertikalt placerad linje till vänster om SELMA LAGERLÖF 1858-
1940 finns en mikrotext beskrivande det värmländska landskapet
hämtad ur Gösta Berlings saga.

Sedelns vänstra del, omfattande ungefär en tredjedel av sedelns
yta, är täckt av tunna spiraler i ett rutmönster. Texten
SVERIGES RIKSBANK är placerad längs sedelns kortsida.

Valörsiffran 20 återfinns i sedelns övre vänstra samt nedre
högra hörn.

Texten TJUGO KRONOR återfinns längs sedelns överkant.

Sedelns nummer är angivet i nedre vänstra hörnet.

Porträtt, vinjett, faksimiler och valörtext är tryckta med
violett färg.

Bakgrunden är tryckt i violett, olivgrön och purpurfärg.
Purpurfärgen fluorescerar i blått vid ultraviolett belysning.
Det tonade fältet i vänster- resp. högerkant är tryckt i
violett.

Sedelnumret är tryckt i en svart färg och fluorescerar i
gulgrönt vid ultraviolett belysning

Hela ytan på sedelns framsida är tryckt.

Sedelns baksida

Denna sidas huvudmotiv illustrerar början av Nils Holgerssons
underbara resa genom Sverige, där den tvärhandhöga Nils rider
på gåsen över Skåne och Glimmingehus. Åkrar och fält i
bakgrunden är skapade av olika s.k. guillochemönster.

Valörsiffran 20 återfinns i sedelns övre vänstra samt nedre
högra hörn.

Texten TJUGO KRONOR står i sedelns nedre kant.

Två stycken namnteckningar i faksimile finns i högra kanten,
placerade längs kortsidan.

Baksidan är tryckt i violett, gulgrön och brunröd färg.

Högra delen av baksidan är, förutom namnteckningar och
valörsiffra, otryckt.

Papper

Pappersfärgen är benvit. I vänstra delen av sedeln syns i
genomsikt vattenmärke med samma porträtt som upptar sedelns
huvudmotiv Selma Lagerlöf. Vattenmärket är löpande, dvs.
porträttet repeteras flera gånger i höjdled och placeringen
varierar därmed från sedel till sedel. Dock finns alltid minst
ett odelat porträtt på varje sedel.

I papperet är inlagd en lodrätt löpande säkerhetstråd, vilken
framträder i genomfallande ljus som en mörk linje med två raka
kanter.
Förordning (1997:678) om basbelopp och  förhöjt basbelopp för år 1998 

Regeringen fastställer basbeloppet och det förhöjda basbeloppet
enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring till
36 400 kronor respektive 37 100 kronor för år 1998.
Lag (1997:684) med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år 1998

Vid utbetalning av en församlings eller en kyrklig
samfällighets fordran enligt 4 a § fjärde stycket lagen
(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns eller annan
menighets utdebitering av skatt, m.m., skall fordran vid
ingången av år 1998 minskas med 5,3 procent.
Förordning (1997:686) om ansökan och redovisning av ekonomiskt bidrag från Europeiska gemenskapen till de svenska delarna av de transeuropeiska transportnätverken

1 § I denna förordning meddelas föreskrifter enligt rådets
förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna
regler för gemenskapens finansiella stöd på området för
transeuropeiska nät2.

2 § Trafikverket upprättar och lämnar till Europeiska
kommissionen ansökningar om bidrag till den svenska delen av
de transeuropeiska transportnätverken. Ansökningarna ska i
första hand avse projekt som har nationell prioritet.
Förordning (2010:138).

3 § Utbetalning av bidrag från Europeiska kommissionen ska
ske till Trafikverket.

Utbetalningar från EU-budgeten i euro räknas av Riksbanken
om till kronor enligt gällande valutakurs. Beloppen överförs
i kronor av Riksbanken till Trafikverkets konto i statens
centralkonto i Riksbanken. Förordning (2010:138).

4 § Trafikverket ska redovisa erhållna bidrag på särskild
inkomsttitel i statsbudgeten. Förordning (2010:138).

5 § Medel för att utföra projekten ska redovisas på särskild
anslagspost. Detta ska gälla även när bidrag tillförs
privaträttsliga subjekt. Medlen ska särredovisas i
Trafikverkets årsredovisning.

Vid omräkning av utgiftsbelopp från kronor till euro ska den
valutakurs tillämpas som gällde för den månad då Europeiska
kommissionen mottog redovisningar för utgiftsbeloppen. Om
kursvinster eller kursförluster uppstår vid återflödet från
EU-budgeten ska dessa avräknas mot det ordinarie anslaget.
Förordning (2010:138).

6 § Trafikverket ska omgående informera
Ekonomistyrningsverket, Riksgäldskontoret och
Konjunkturinstitutet om storleken på och tidpunkten för
återflödet från EU-budgeten avseende bidrag till svenska
projekt. Förordning (2010:138).
Förordning (1997:698) om Europeiska unionens provisoriska resehandling

/Upphör att gälla U:2025-12-09 genom förordning (2024:994)./
1 § Svensk passmyndighet utom riket får efter ansökan utfärda
en provisorisk resehandling till en medborgare i en av
Europeiska unionens medlemsstater om

1. den stat där den sökande är medborgare inte har någon
tillgänglig diplomatisk eller konsulär representation som kan
utfärda resedokument i det land där sökanden befinner sig,

2. sökandens pass kommit bort, blivit stulet eller förstört
eller av någon annan orsak inte är tillgängligt och

3. tillstånd har inhämtats från en myndighet som utsetts i
detta syfte i den stat där sökanden är medborgare.

2 § En provisorisk resehandling skall utfärdas för en resa
antingen till den stat där sökanden är medborgare eller till
det land där sökanden är fast bosatt. I undantagsfall kan en
provisorisk resehandling i stället utfärdas för en resa till en
annan bestämd ort.

En provisorisk resehandling skall ha den giltighetstid som
behövs för att genomföra den resa som den utfärdats för.

3 § Ansökan om provisorisk resehandling skall göras enligt ett
särskilt formulär. Vid ansökan skall ett välliknande fotografi
av sökanden ges in. Sökanden skall vidare visa upp handlingar
som styrker sökandens identitet och nationalitet. En kopia av
de uppvisade handlingarna skall bifogas ansökan.

4 § För utfärdandet av en provisorisk resehandling får avgift
tas ut enligt förordningen (1997:691) om expeditionsavgifter
vid utlandsmyndigheterna.

5 § En diplomatisk eller konsulär representation för en
medlemsstat i Europeiska unionen kan under de förutsättningar
som anges i 1 - 2 §§ utfärda en provisorisk resehandling till
en svensk medborgare. Tillstånd till att utfärda en sådan
resehandling meddelas av en svensk passmyndighet utom riket.

6 § Föreskrifter för verkställighet av denna förordning
meddelas av Regeringskansliet.
Förordning (1997:701) om sommartid 

1 § Sommartid skall gälla i landet under perioderna

1. den 29 mars-den 25 oktober 1998,

2. den 28 mars-den 31 oktober 1999,

3. den 26 mars-den 29 oktober 2000,

4. den 25 mars-den 28 oktober 2001.

Sommartid innebär att normaltiden ökas med en timme.
Bestämmelser om normaltid finns i förordningen (1979:988) om
svensk normaltid.

2 § Sommartiden börjar klockan 02.00 normaltid den första dagen
i varje period. Tiden anges då som klockan 03.00 sommartid.

Sommartiden upphör klockan 03.00 sommartid den sista dagen i
varje period. Tiden anges då som klockan 02.00 normaltid.
Förordning (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m.

1 § Varje kommun, varje skola som ingår i det offentliga
skolväsendet, varje kommunalt bedriven förskola och varje
kommunalt bedrivet fritidshem skall årligen upprätta en
skriftlig kvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerliga
uppföljningen och utvärderingen av verksamheten. Kommunens
kvalitetsredovisning skall omfatta såväl kommunalt bedriven
skolverksamhet som kommunalt bedriven förskoleverksamhet och
skolbarnsomsorg.

Kommuners kvalitetsredovisningar för föregående kalenderår
skall vara upprättade senast den 1 maj. Förordning (2005:609).

2 § Arbetet med kvalitetsredovisning skall främja kommunernas,
skolornas, förskolornas och fritidshemmens kvalitetsarbete och
därigenom bidra till att förverkliga utbildningarnas nationella
mål. Kvalitetsredovisningarna syftar även till att ge
information om verksamheten och dess måluppfyllelse.

Varje kommun skall sträva efter att göra kvalitetsredovisningar
som upprättats för verksamhet i kommunen kända och enkelt
åtkomliga för var och en. Förordning (2005:609).

3 § Kvalitetsredovisningarna skall innehålla en bedömning av i
vilken utsträckning de nationella målen för utbildningen har
förverkligats och en redogörelse för vilka åtgärder kommunen
respektive skolan, förskolan eller fritidshemmet avser att
vidta för ökad måluppfyllelse.

I kvalitetsredovisningarna skall verksamhetens förutsättningar,
arbetet i verksamheten och utbildningens måluppfyllelse
redovisas. Förordning (2005:609).

3 a § I kvalitetsredovisningen ska uppföljning och utvärdering
av likabehandlingsplaner enligt 3 kap. 16 §
diskrimineringslagen (2008:567) och planer mot kränkande
behandling enligt 14 a kap. 8 § skollagen (1985:1100)
redovisas. Förordning (2008:945).

4 § Skolans, förskolans och fritidshemmets kvalitetsredovisning
skall utarbetas under medverkan av lärare, övrig personal och
elever. Barn i förskolan, deras vårdnadshavare och elevernas
vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta i arbetet med
kvalitetsredovisning. Förordning (2005:609).

5 § Det som sägs om skolor i 1-4 §§ gäller även för sådana
fristående skolor som avses i 9 kap. 1, 8 och 8 b §§ skollagen
(1985:1100) och riksinternatskolorna.

Det som sägs i 1-3 a §§ om skyldighet för en kommun gäller
också i tilllämpliga delar för andra huvudmän inom det
offentliga skolväsendet. Förordning (2008:405).

Övergångsbestämmelser

2006:279

Denna förordning träder i kraft den 1 juni 2006 och skall
tillämpas första gången för kvalitetsredovisningar som avser år
2007. För kvalitetsredovisningar som gäller läsår skall
förordningen dock tillämpas första gången för
kvalitetsredovisningar som avser läsåret 2006/2007.

2008:405

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2008.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för sådana
resurscenter som anordnar utbildning för elever som före den 1
juli 2008 har tagits emot för att fullgöra utbildning enligt 10
kap. 3 a § skollagen (1985:1100).

2008:945

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2009 och
tillämpas första gången för kvalitetsredovisningar som avser
2009.
Tillkännagivande (1997:706) av staters tillträde till Haagkonventionen om skydd av barn och samarbete om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner 

Den i Haag den 29 maj 1993 antagna konventionen om skydd av
barn och samarbete vid internationella adoptioner trädde för
Sveriges del i kraft den 1 september 1997. Konventionens
engelska och franska texter, liksom en svensk översättning av
konventionstexten, har publicerats i Sveriges internationella
överenskommelser (SÖ 1996:54). Samma texter finns intagna som
bilaga till lagen (1997:191) med anledning av Sveriges
tillträde till Haagkonventionen om skydd av barn och samarbete
vid internationella adoptioner.

Konventionen har tillträtts av följande stater.

Stat			Dag för			Förklaringar
			konventionens
			ikraftträdande
			för staten i fråga



Andorra			1997-05-01		Andorra har avgett en
						förklaring i enlighet med
						artikel 22.4

Burkina Faso		1996-05-01		Burkina Faso har avgett en
						förklaring i enlighet med
						artikel 22.4

Canada			1997-04-01		Canada har avgett en
						förklaring i enligthet med
						artikel 45 att konventionen
						skall omfatta British
						Columbia, Manitoba, New
						Brunswick, Prince Edward
						Island och Saskatchewan

						Canada har också avgett en
						förklaring i enlighet med
						artikel 22.2 avseende New
						Brunswick, Prince Edward
						Island och Saskatchewan
						samt en förklaring i
						enlighet med artikel 22.4
						avseende British Columbia

			1997-11-01		Canada har avgett en
						förklaring i enlighet med
						artikel 45 att
						konventionen skall omfatta
						Alberta

Costa Rica		1996-02-01		- -

Cypern			1995-06-01		- -

Danmark			1997-11-01		Danmark har avgett
						förklaringar i enlighet
						med artiklarna 25
						och 22.4

						Danmark har också avgett en
						förklaring i enlighet med
						artikel 45 att konventionen
						inte skall omfatta
						Färöarna och Grönland

Ecuador			1996-01-01		- -

Filippinerna		1996-11-01		- -

Finland			1997-07-01		- -

Mexico			1995-05-01		Mexico har avgett en
						förklaring i enlighet med
						artikel 22.2

Peru			1996-01-01		- -

Polen			1995-10-01		- -

Rumänien		1995-05-01		- -

Spanien			1995-11-01		Spanien har avgett en
						förklaring i enlighet med
						artikel 22.4

Sri Lanka		1995-05-01		- -

Sverige			1997-09-01		Sverige har avgett en
						förklaring i enlighet med
						artikel 22.4

Venezuela		1997-05-01		Venezuela har avgett
						förklaringar i enlighet
						med artiklarna
						22.4 och 25
Förordning (1997:710) om uppräkningsfaktorer vid beräkning av preliminära kommunalskattemedel för 1998

Regeringen föreskriver att följande uppräkningsfaktorer skall
användas vid beräkning av preliminära kommunalskattemedel för
1998 enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om
kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.

Inkomstår		Upppräkningsfaktor

1997			1,0271

1998			1,0373

___________
Lag (1997:724) om avveckling av specialsjukhus  och vårdhem 

1 § Specialsjukhus för vård av psykiskt utvecklingsstörda som
inrättats enligt lagen (1967:940) angående omsorger om vissa
psykiskt utvecklingsstörda skall vara avvecklade senast den 31
december 1997.

Vårdhem för vård av psykiskt utvecklingsstörda som inrättats
enligt den lagen skall vara avvecklade senast den 31 december
1999.

2 § Personer som vid avvecklingen är intagna för vård på
specialsjukhus på grund av en domstols dom enligt 31 kap. 3 §
brottsbalken i dess lydelse före den 1 januari 1992, skall
anses genom domen ha överlämnats till rättspsykiatrisk vård med
särskild utskrivningsprövning enligt lagen (1991:1129) om
rättspsykiatrisk vård. Anmälan för prövning enligt 16 § lagen
om rättspsykiatrisk vård skall första gången göras senast den
30 april 1998.

3 § Personer som vid avvecklingen är intagna på specialsjukhus
med stöd av 35 § lagen (1967:940) angående omsorger om vissa
psykiskt utvecklingsstörda och som var intagna på kriminal-
vårdsanstalt när de skrevs in i specialsjukhuset skall anses
intagna för rättspsykiatrisk vård enligt 4 § lagen (1991:1129)
om rättspsykiatrisk vård.

4 § Om patienter som avses i 2 eller 3 § vid avvecklingen är
utskrivna på försök eller om de har tillstånd att vistas på
egen hand utanför sjukhusområdet, skall de anses ha tillstånd
att vistas utanför sjukvårdsinrättningens område under
återstoden av vårdtiden respektive under del av vårdtiden
enligt 10 eller 11 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk
vård. Åläggande att iaktta särskilda föreskrifter eller
förordnanden som har meddelats med stöd av 39 § andra stycket
lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt
utvecklingsstörda, skall därvid anses utgöra särskilda villkor
enligt 10 § lagen om rättspsykiatrisk vård.

5 § Om andra patienter än de som avses i 2 eller 3 § den 1
november 1997 är intagna för vård på specialsjukhus eller
vårdhem med stöd av 35 § lagen (1967:940) angående omsorger om
vissa psykiskt utvecklingsstörda, skall de innan sjukhuset
eller vårdhemmet avvecklas undersökas för vårdintyg enligt 4 §
lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Om vårdintyg
utfärdas, skall patienten överlämnas till en
sjukvårdsinrättning där frågan om intagning för tvångsvård
skall prövas enligt 6 § lagen om psykiatrisk tvångsvård.

6 § Om ett mål hos allmän förvaltningsdomstol enligt lagen
(1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt
utvecklingsstörda inte är slutligt avgjort vid avvecklingen av
den institution där patienten vistas, skall domstolen avgöra
målet i enlighet med bestämmelserna i lagen (1991:1129) om
rättspsykiatrisk vård när det gäller patient som avses i 2
eller 3 § eller lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård
beträffande patient som avses i 5 §.
Förordning (1997:748) om begränsning av rätten att bedriva linjesjöfart på Gotland

1 § Denna förordning gäller den som utför regelbundna
sjötransporter mellan Gotland och svensk hamn belägen utanför
Gotland.

2 § Den som utför regelbundna sjötransporter mellan Gotska
Sandön och svensk fastlandshamn ska ha tillstånd. Sådant
tillstånd meddelas av Naturvårdsverket. Förordning (2009:858).

3 § Har upphävts genom förordning (2009:858)./
Förordning (1997:757) om tilldelning av  spårkapacitet 

1 § Föreskrifterna i denna förordning meddelas för att
genomföra rådets direktiv 95/19/EG av den 19 juni 1995 om
tilldelning av järnvägsinfrastrukturkapacitet och uttag av
infrastrukturavgifter.

2 § Förordningen gäller trafik som bedrivs av företag eller
sammanslutningar som avses i 1 § lagen (1997:756) om
tilldelning av spårkapacitet. De beteckningar som används i
denna förordning har samma betydelse som i lagen.

3 § Ansökan om tilldelning av tågläge skall, om utgångspunkten
för den aktuella tågtrafiken är i Sverige, göras hos
Tågtrafikledningen som omedelbart skall informera motsvarande
organ i de länder som berörs av ansökan.

Om Tågtrafikledningen på motsvarande sätt har informerats om en
ansökan om tilldelning av tågläge, som har lämnats in i ett
annat land, skall den fatta beslut inom en månad efter det att
all relevant information lämnats in. Tågtrafikledningen skall
omedelbart informera det organ som tagit emot ansökan om sitt
beslut.

Om en ansökan lämnats in till Tågtrafikledningen skall den,
tillsammans med övriga länders organ, fatta beslut inom två
månader efter det att all relevant information lämnats in.

4 § För att täcka kostnaderna för tilldelning av tågläge skall
trafikutövaren betala en avgift för Tågtrafikledningens
verksamhet enligt lagen (1997:756) om tilldelning av
spårkapacitet.

Avgiften skall motsvara den årliga kostnaden för tilldelning av
tåglägen på andra spåranläggningar än statens spåranläggningar.
Avgiften fördelas på trafikutövarna i proportion till den
trafik som de utfört under året.

5 § Tågtrafikledningen får meddela närmare föreskrifter om
verkställigheten av lagen (1997:756) om tilldelning av
spårkapacitet samt föreskrifter om tillämpningen av denna
förordning.
Förordning (1997:761) om fastställande av omräknade belopp för alkoholskatt för år 1998

Regeringen fastställer enligt 37 § lagen (1994:1564) om
alkoholskatt skatten för skattepliktiga alkoholvaror till
följande belopp för år 1998.

Skatt enligt 2 § lagen om alkoholskatt (öl) tas ut per liter
med 1,47 kronor för varje volymprocent alkohol.

För öl med en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent tas skatt
ut med 0 kronor.

Skatt enligt 3 § lagen om alkoholskatt (vin) tas ut per liter
för

drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5
volymprocent med 9,34 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7
volymprocent med 13,80 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5
volymprocent med 18,98 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15
volymprocent med 27,20 kronor, och för

drycker med en alkoholhalt över 15 men inte över 18
volymprocent med 45,17 kronor.

För vin med en alkoholhalt om högst 2,25 volymprocent tas skatt
ut med 0 kronor.

Skatt enligt 4 § lagen om alkoholskatt (andra jästa drycker än
vin eller öl) tas ut per liter för

drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5
volymprocent med 9,34 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7
volymprocent med 13,80 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5
volymprocent med 18,98 kronor, och för

drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15
volymprocent med 27,20 kronor.

För andra jästa drycker med en alkoholhalt om högst 2,25
volymprocent tas skatt ut med 0 kronor.

Skatt enligt 5 § lagen om alkoholskatt (mellanklassprodukter)
tas ut per liter för

drycker med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent med 27,20
kronor, och för

drycker med en alkoholhalt över 15 volymprocent med 45,17
kronor.

Skatt enligt 6 § lagen om alkoholskatt (andra skattepliktiga
alkoholvaror än som anges i 2-5 §§ lagen om alkoholskatt) tas
ut med 501,41 kronor per liter ren alkohol.
Lag (1997:825) om EG:s förordning om skydd mot extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land 

1 § Denna lag kompletterar rådets förordning (EG) nr 2271/96 av
den 22 november 1996 om skydd mot följderna av tillämpning av
extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land, och
åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning.

2 § Till böter eller fängelse i högst sex månader döms den som

1. med uppsåt eller av grov oaktsamhet underlåter att lämna information
i överensstämmelse med artikel 2 första eller andra stycket rådets
förordning (EG) nr 2271/96, eller i information som ges enligt samma
bestämmelser lämnar oriktig uppgift, eller

2. med uppsåt bryter mot artikel 5 första stycket rådets förordning
(EG) nr 2271/96.

I ringa fall döms inte till ansvar.
Förordning (1997:83) om EG:s förordning om skydd mot extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land 

1 § Denna förordning kompletterar rådets förordning (EG) nr
2271/96 av den 22 november 1996 om skydd mot följderna av
tillämpning av extraterritoriell lagstiftning som antas av
ett tredje land, och åtgärder som grundar sig på eller är en
följd av denna lagstiftning .

2 § Kommerskollegium är den behöriga myndighet som avses i
artikel 2 tredje stycket rådets förordning (EG) nr 2271/96.