Riddarhusordning (1866:37 s.1) 

§ 1 Sveriges ridderskap och adel utgöres av de grevliga, friherrliga
och adliga ätter, som på riddarhuset äro introducerade; dock, vad
angår de efter den 6 juni 1809 tillkomna ätter, med den inskränkning
som följer av § 37 i den numera upphävda regeringsformen av samma dag.
Varje ätt äger efter den vid 1809 års riksdag stadgade nummerföljd
säte och stämma på riddarhuset i enlighet med vad här nedan
föreskrives. Förordning (1977:1142).

§ 2 Har upphört att gälla genom förordning (1977:1142).

§ 3 Alla de kommendörsätter, vilka tillkommit före den 6 juni 1809,
bibehålla det högre säte å riddarhuset de innehade då denna
riddarhusordning i sin ursprungliga lydelse trädde i kraft. Förordning
(1977:1142).

§ 4 Stamfader för en ätt är den, som till samma ätts värdighet först
upphöjd blivit, och ätteman var och en, som därav sedermera är
lagligen delaktig vorden och som själv ej innehar högre värdighet på
riddarhuset.

Huvudman är stamfadern och efter honom äldste ättemannen av den
ättegren, som i varje led varit äldre än någon av de övriga levande
grenarna av ätten.

Äldre ätteman är den, som förr, och yngre ätteman den, som senare kan
ärva huvudmannarätten. Kungörelse (1917:131).

§ 5 Mom. 1 En var till myndig ålder kommen adelsman, som är
mantalsskriven i riket, är skyldig att varje år, under vilket
han taxeras till statlig eller kommunal inkomstskatt erlägga
den avgift - riddarhuskapitationsavgift - som för riddarhusets
underhåll och därmed sammanhängande ändamål kan varda av
ridderskapet och adeln beslutad. Avgiften skall erläggas före
årets slut. Lag (2003:178).

Mom. 2 Befrielse från erläggande av kapitationsavgift må, då särskilda
omständigheter föreligga, medgivas av riddarhusdirektionen. Förordning
(1977:1142).

§ 6 Ridderskapet och adeln skall sammanträda å riddarhuset
till lagtima adelsmöte vart tredje år den tredje lördagen i
februari.

Skulle ridderskapet och adelns sammanträdande å annan tid, än
nu sagt är, av riddarhusdirektionen anses nödvändigt för
avgörande av något ärende, som ej tål uppskov, skall urtima
adelsmöte äga rum å dag, som av direktionen bestämmes samt i
allmänna tidningarna sist trettio dagar före den utsatta dagen
kungöres; därvid tillika bör uppgivas det eller de ärenden, som
föranlett ridderskapet och adelns sammankallande. Lag (2003:178).

§ 7 Vid adelsmöte äger huvudman, som sig vid den i § 12 första stycket
omförmälda anteckning anmäler, rätt att säte och stämma för ätten
intaga och, där huvudman sig icke infinner, ätteman med företräde för
den, bland flera, som är huvudmannarätten närmast.

Har icke heller ätteman sig anmält, må säte för ätten intagas av den,
som därtill blivit befullmäktigad av huvudman eller den hans rätt, på
sätt här nedan förordnas, utövar.

Under loppet av adelsmöte vare huvudman, ätteman eller fullmäktig, som
sig först anmäler, berättigad att säte för ätten intaga, och, där de
sig på en gång anmäla, huvudman framför ätteman, äldre ätteman framför
yngre samt ätteman framför fullmäktig. Förordning (1977:1142).

§ 8 För rättighet att uti adelsmöte deltaga erfordras att hava uppnått
21 års ålder samt vara svensk medborgare och äga hemvist här i riket.

Svensk medborgare, som ej här äger hemvist, må dock deltaga i
adelsmöte sedan han erlagt kapitationsavgift för de tre närmast
föregående åren. Förordning (1977:1142).

§ 9 Från utövning av rättighet att i adelsmöte deltaga äro uteslutna:

1:o) den, som är omyndigförklarad;

2:o) den, som häftar för ogulden kapitationsavgift för något av de tre
närmast före mötet förflutna åren; och

3:o) den, som enligt § 5 mom. 3 åtnjuter befrielse från erläggande av
kapitationsavgift.

Säte och stämma må ej heller tillkomma den vars ätteledning från
stamfadern ej av riddarhusets genealogiska tabeller tydligen utvisas
eller, där dessa befinnas bristfälliga, ej styrkas kan. Förordning
(1977:1142).

§ 10 Huvudman, som själv är berättigad att säte och stämma å
riddarhuset intaga, må kunna därtill annan adelsman för ätten
skriftligen befullmäktiga. Är åter huvudman, enligt vad nu sagt är, ej
till utgivande av fullmakt behörig, då inträder för tillfället
närmaste ätteman, för vilken något av ovannämnda hinder icke möter, i
huvudmannens ställe att fullmakt för ätten utfärda. Förordning
(1977:1142).

§ 11 Bänkarne i Riddarhussalen numereras så, att första bänken
blifwer den främsta till höger om ordförandens plats, andra den
främsta till wenster, tredje den andra till höger o.s.w. Wid början af
hwarje Adelsmöte bestämmas alla lefwande ätters säten å Riddarhuset,
så att de främste intaga första bänken, de derefter följande andra
o.s.w.

§ 12 Adelsman, som uti Adelsmöte will taga del och, enligt hwad här
ofwan sägs, är dertill berättigad, bör för sådant ändamål sig
personligen anmäla wid den anledning, som efter upprop inför
Riddarhus-Direktionen skall ega rum å den för mötets början bestämda
dag.

Prövningen av gjord anmälan tillkommer härvid riddarhusdirektionen.
Uppstå skiljaktiga meningar, avgöra de flesta rösterna, men äro för
särskilda meningar lika många röster, gäller den, som biträtts av
ordföranden vid sammanträdet. Möter för adelsman, som sig sålunda
anmält, icke något hinder att säte och stämma på riddarhuset under
mötet intaga, varde hans namn och värdighet antecknad uti en för
sådant ändamål inrättad uppropslista och honom tillställd en med
riddarhusets sigill påtryckt polett med påskrift av ättens nummer och
namn, den antecknades förnamn samt nummer på den bänk, varest säte för
ätten är anordnat.

Under loppet af Adelsmöte må anteckning jemwäl werkställas och
polletter utdelas af Riddarhus-Utskottet, hwilket den i nästföregående
moment omförmälda pröfning då tillkommer; börande nämnda Utskott för
sådant ändamål sammanträda en half timma före början af hwarje
Ridderskapet och Adelns sammanträde. Kungörelse (1947:668).

§ 13 Har ätteman i behörig ordning antecknad blifwit, ege i sådant
fall hufwudman rättighet att, på grund af behörig fullmakt, säte för
annan ätt intaga. Har hufwudman fullmakt utgifwit, ware han för det
Adelsmötet skiljd från rättigheten att deruti taga del, så framt icke
fullmäktig aflidit, sin rätt förlorat eller sin pollett till
Riddarhus-Utskottet återlemnat.

Dör den, som fullmakt utgifwit, eller blifwer han nämnda rättighet
förlustig, lemne fullmäktig det säte, han på grund af samma fullmakt
innehaft.

§ 14 Uppwisas wid en och samma anteckning twå eller flera fullmakter
för samma ätt, warde alla, ehuru af behörig man utgifne, ogillade.
Anmälas sådana fullmakter wid olika anteckningar, gälle den som först
uppwisad blifwit.

§ 15 Den hwilkens anhållan om pollett icke blifwit bewiljad eller som
anser sig ega anledning klaga deröfwer, att pollett blifwit obehörigen
utlemnad, ware berättigad, om han det äskar, att få förhållandet genom
Ordföranden i Riddarhus-Direktionen eller Riddarhus-Utskottet anmäldt
wid först inträffande sammanträde hos Ridderskapet och Adeln, på hwars
afgörande frågan beror.

§ 16 Sedan anteckning av deltagare i adelsmötet skett enligt § 12
första stycket, skall adelsmötet förklaras öppnat samt val av
ordförande och vice ordförande under mötet förrättas. Därvid föres
ordet av den främste närvarande ledamoten av ridderskapet och adeln.
Förordning (1977:1142).

§ 17 Sedan ordförandeval förrättats, skall ridderskapet och adeln på
öppningssammanträdet utse ett utskott om sexton ledamöter, vilket det
åligger att meddela yttrande ej mindre över de ärenden, som av
ridderskapet och adeln till detsamma överlämnas, än även över den
berättelse, som vid varje lagtima adelsmöte skall av
riddarhusdirektionen till ridderskapet och adeln avlämnas angående
förvaltningen av riddarhus- och adliga jungfrustiftsärendena,
riddarhuskassan, adliga kadettskolefonden samt övriga under
direktionens styrelse ställda kassor, donationer och legater. Detta
utskott skall ock överse och granska direktionens förvaltning, taga
kännedom om de berättelser, som avgivits av de utav ridderskapet och
adeln utsedda revisorerna angående de av dem förrättade revisioner av
de hos direktionen över riddarhusets kassor och fonder förda
räkenskaper, samt över allt detta meddela utlåtande, innefattande
jämväl förslag till de förändringar, vilka utskottet i något avseende
kan finna nödiga, ävensom yttrande, huruvida riddarhusdirektionen sina
åligganden rätteligen fullgjort.

Detta utskott, som benämnes riddarhusutskottet, äger även att, på sätt
i § 12 förmäles, utlämna polletter till dem, som under loppet av
adelsmötena anmäla sig till anteckning.

Utskottet är beslutfört, om minst åtta ledamöter är närvarande och
såvitt möjligt samtliga ledamöter beretts tillfälle att deltaga i
utskottets beslut. Som utskottets beslut gäller den mening för vilken
mer än hälften av de närvarande rösta eller, vid lika röstetal, den
mening som biträdes av ordföranden. Är utskottet icke fulltaligt,
skola de som rösta för beslutet dock vara minst sex.

Skulle ridderskapet och adeln anse nödigt att för särskild behandling
av någon eller några frågor annat utskott tillsätta, må sådant även
kunna ske.

Utskott väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Intill dess
berörda val skett, föres ordet av den främste närvarande ledamoten.

Vid utskotts sammanträden skall föras protokoll. Ledamot äger få
avvikande mening antecknad till protokollet. Förordning (1977:1142).

§ 18 Kallelse till annat ridderskapet och adelns sammanträde än
öppningssammanträdet utfärdas av ordföranden. Kallelsen skall anslås i
riddarhuset minst en vecka i förväg, med angivande av de ärenden som
skola förekomma på sammanträdet.

Ridderskapet och adeln kan besluta att sammanträde, vid vilket
behandlingen av angivna ärenden av tidsskäl eller annan anledning ej
kunnat slutföras på den utsatta dagen, skall fortsätta en senare dag.
Meddelande härom skall genast anslås i riddarhuset. Förordning
(1977:1142).

§ 19 Ordföranden åligger att leda ridderskapet och adelns sammanträden
och sålunda att föredraga ärendena, att upptaga, reda och framställa
de yttrade meningarna, att göra proposition för besluts fattande och
att vidmakthålla ordning vid sammanträdena allt efter vad i denna
riddarhusordning är föreskrivet eller kan varda överenskommet och
belutat; ej må han kunna utan ståndets samtycke ett sammanträde
upplösa.

Ordföranden äger ej att uti överläggningarna och besluten deltaga.
Förordning (1977:1142).

§ 20 Varje ledamot äger att från talarstolen eller från sin plats i
riddarhussalen tala och yttra sig i alla de frågor, som under
överläggning komma. En var yttrar sig i den ordning, han därtill sig
anmält och uppropad bliver. Ingen må tillåta sig personligen
förolämpande uttryck; sker det, äger ståndet pröva, huruvida den
ledamot, som sålunda sig förgått, må av ordföranden erhålla tjänlig
föreställning och varning. Förordning (1977:1142).

§ 21 Utom de i § 15 omförmälda frågor, ävensom sådana, vilka
angå arbetssättet, må till överläggning och beslut hos
ridderskapet och adeln förekomma:

vid lagtima adelsmöte:

1:o) frågor, som föranledas av den utav riddarhusdirektionen
avgivna berättelse angående förvaltningen av riddarhus- och
adliga stiftsärendena ävensom revisorernas berättelser, så ock
framställningar, vilka i övrigt må av riddarhusdirektionen
göras angående nämnda samt andra därmed sammanhang ägande
ärenden;

2:o) riddarhusutskottets eller särskilt tillsatt utskotts
utlåtande och förslag enligt vad i § 17 säges; och

3:o) motion, som av någon ledamot väckes angående ej mindre
förenämnda ärenden än även frågor, som avse dels förslag till
ändring i denna riddarhusordning, dels vad i övrigt till
ridderskapet och adelns gemensamma angelägenheter är att
hänföra; samt

å urtima adelsmöte:

allenast det eller de ärenden, som föranlett ridderskapet och
adelns sammankallande. Lag (2003:178).

§ 22 Motion må ej väckas under längre tid än till och med den sjätte
dagen efter öppningssammanträdet, så framt den ej av något fattat
beslut eller annan under adelsmöte inträffad tilldragelse
omedelbarligen föranledes.

Motion skall vara skriftligen avfattad; och må i en skrift ej flera
mål av olika beskaffenhet sammanföras.

Efter öppningssammanträdet väckes motion genom att motionsskriften
ingives till riddarhuskansliet. Förordning (1977:1142).

§ 23 Frågor, vilka föranledas av riddarhusdirektionens
förenämnda berättelse eller i övrigt av direktionen till
ridderskapet och adeln hemställas, så ock frågor, vartill
revisorernas berättelser giva anledning eller varom motion
blivit väckt, må ej till avgörande företagas, innan utskott
däröver sig yttrat.

Efter öppningssammanträdet äger adelsmötets ordförande att på
ridderskapet och adelns vägnar besluta om remiss till utskott.
Finnes motion såsom för sent väckt ej föranleda remiss, äger
motionären vid nästkommande sammanträde med ridderskapet och
adeln påkalla ståndets beslut huruvida remiss skall ske.
Lag (2003:178).

§ 24 När utskott avgivit utlåtande, skall meddelande därom anslås i
riddarhuset, med angivande att utlåtandet finnes tillgängligt på
riddarhuskansliet. Vad nu sagts gäller även avvikande mening, som
antecknats i utskottets protokoll. Ärendet får företagas till
avgörande tidigast en vecka efter det anslaget skett. Förordning
(1977:1142).

§ 25 När ärende till afgörande förekommer, bör Ordföranden, sedan,
på framställning af honom, öfwerläggningen förklarats slutad, till
Ståndet göra proposition, så affattad, att den kan med ja eller nej
beswaras. Ordföranden tillkännagifwer, huru efter hans uppfattning
swaret utfallit; och skall derwid bero, derest icke omröstning
begäres, hwilken då, efter förut uppgjord och justerad proposition,
samt kontraproposition, straxt derefter skall werkställas med tryckta
och omärkta, enkla, slutna och hoprullade sedlar; och må proposition
ej göras, om det voteras skall, ej eller votering derom tillåtas. Före
öppnandet af sedlarne skall uti frågor, som genom enkel röstöfwervigt
afgöras, en sedel förseglad afläggas för att, derest rösterna utfalla
lika, bestämma beslutet.

Likaledes skola alla wal werkställas med enkla och slutna sedlar, fria
från all twetydighet i anseende till personernas namn äfwensom från
oriktighet i anseende till deras antal. Der twå eller flera erhållit
lika många röster, skiljes dem emellan genom lottning.

§ 26 I frågor, som angå förslag till ändring i denna riddarhusordning
eller bestämmande av kapitationsavgiften till högre belopp än det
senast beslutade eller ock avse avhändande eller användande av
riddarhusets tomt eller därå befintliga byggnader, erfordras för
bifall till vad i avseende därå är föreslaget två tredjedelar av de
avgivna rösterna. Förordning (1977:1142).

§ 27 Under hwarje Adelsmöte skall ett fullständigt diarium öfwer alla
wid detsamma förekommande ärenden föras och i Riddarhuskansliet wara
att tillgå. För hwarje sammanträde uppgöres en föredragningslista,
hwaraf en afskrift bör wara i Riddarhussalen uppsatt, derå alla
förändringar i föredragnings-ordningen, hwarom Ståndet må
öfwerenskomma, genast skola anmärkas.

§ 28 Protokollet wid sammanträdena skall i korthet angifwa hwarje
föredraget ärendes beskaffenhet och det deraf föranledda beslut samt,
der omröstning egt rum, uppgift om, huru många röstat för eller emot.
I protokollet må muntliga yttranden icke inflyta, derest icke i någon
fråga af större wigt Ridderskapet och Adeln annorlunda beslutar; dock
eger ledamot, som wid ett besluts fattande tillhört minoriteten, rätt
att få sådant till protokollet antecknadt; äfwensom det står hwarje
ledamot öppet att senast wid protokollets justering skriftligen anföra
de skäl, på hwilka han sin mening stödjer. Sådana anföranden skola
såsom bilagor åtfölja protokollet.

Det wid ett sammanträde förda protokoll skall wid början af det
nästföljande justeras.

§ 29 Wid wal och voteringar skall upprop ske efter anteckningslistan.
De som till en och samma bänk höra träda inom skranket, när deras
bänknummer uppropas; och en hwar framlägge wid upprop af dess namn sin
wal- eller voteringssedel på det pappersark, som hålles af Ordföranden
eller en ledamot wid bordet. Ordföranden eller den hans ställe
företräder anmode sex ledamöter af Ridderskapet och Adeln att jemte
honom wid bordet sitta för att wid wal- och voterings-sedlarnes
öppnande och granskande biträda samt deröfwer föra protokoll.

§ 30 Vid varje lagtima adelsmöte utser ridderskapet och adeln efter
förslag av riddarhusutskottet en riddarhusdirektion, bestående av
ordförande, vice ordförande och ytterligare fem ledamöter, jämte tre
suppleanter. Direktionen besörjer och förvaltar riddarhusets
angelägenheter enligt utfärdad instruktion, som även innehåller
föreskrifter för riddarhusets tjänstemän.

Likaledes utser vid varje lagtima adelsmöte ridderskapet och adeln
efter förslag av riddarhusutskottet tre revisorer och tre suppleanter
för dem att årligen överse och granska de hos direktionen under
nästföregående år förda räkenskaper över de under direktionens
styrelse ställda kassor och fonder ävensom att förrätta inventering av
riddarhusets låne- och säkerhetshandlingar. En av revisorerna och en
av suppleanterna skall vara auktoriserad revisor.

Slutligen utser vid varje lagtima adelsmöte ridderskapet och adeln
efter förslag av riddarhusutskottet för tiden intill nästa lagtima
adelsmötes början en valnämnd, bestående av ordförande, en förste och
en andre vice ordförande samt ytterligare åtta ledamöter. Nämnden
skall enligt närmare bestämmelser förbereda de val som skola äga rum
vid adelsmötets början. Förordning (1977:1142).

§ 31 Har upphävts genom förordning (1977:1142).

§ 32 Har upphävts genom förordning (1977:1142).

§ 33 Har upphävts lag (2003:178).

Övergångsbestämmelser

1977:1142

Övergångsbestämmelsen har upphävts genom lag (2003:178).