Lag (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda

Inledande bestämmelser

1 § Denna lag syftar till att genom styrelserepresentation ge de
anställda insyn i och inflytande på företagets verksamhet.

1 a § Denna lag skall inte tillämpas på bolag som bildats
enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober
2001 om stadga för europabolag. Lag (2004:560).

1 b § Denna lag skall tillämpas på europakooperativ som bildats
enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003
om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-
föreningar) under förutsättning att

a) europakooperativet bildats av enbart fysiska personer eller
av en juridisk person och fysiska personer, och

b) europakooperativet, dess dotterföretag och filialer vid
tidpunkten då europakooperativet registrerades, hade färre än
sammanlagt 50 arbetstagare, eller arbetstagare enbart i en EES-
stat.

Lagen skall dock inte tillämpas på europakooperativ enligt
första stycket i de fall

a) minst en tredjedel av arbetstagarna i europakooperativet,
dess dotterföretag och filialer i minst två EES-stater har
begärt att arbetstagarinflytande enligt lagen (2006:477) om
arbetstagarinflytande i europakooperativ skall gälla, eller

b) arbetsstyrkan i europakooperativet, dess dotterföretag och
filialer uppgår eller uppgått till sammanlagt minst 50
arbetstagare i minst två EES-stater. Lag (2006:479).

1 c § Denna lag ska inte tillämpas på företag som har blivit 
resultatet av en fusion, delning eller ombildning om lagen 
(2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande 
fusioner, delningar och ombildningar gäller i företaget.
Lag (2022:1653).

2 § Med företag avses i denna lag aktiebolag, bank, 
hypoteksinstitut, försäkringsföretag, tjänstepensionsföretag 
och ekonomisk förening samt europakooperativ för vilket lagen 
gäller enligt 1 b §.

Med koncern avses i denna lag svenska juridiska personer som 
enligt 1 kap. 11 och 12 §§ aktiebolagslagen (2005:551), 1 kap. 
2 § sparbankslagen (1987:619) eller 1 kap. 10-14 §§ lagen 
(2018:672) om ekonomiska föreningar är moderföretag och 
dotterföretag i förhållande till varandra, eller företag som 
enligt 13-16 §§ lagen (2011:427) om europeiska företagsråd 
utövar ett bestämmande inflytande över ett annat företag och 
de företag över vilka detta inflytande utövas. Lag (2020:666).

3 § En arbetstagare hos ett kommittent- eller moderföretag, som
stadigvarande är verksam i ett kommissionärs- eller dotterföretag utan
att vara anställd där, skall vid tillämpningen av denna lag betraktas
som anställd även i kommissionärs- eller dotterföretaget.

Vid tillämpningen av denna lag skall ett kollektivavtal som gäller
mellan en lokal arbetstagarorganisation och kommittent- eller
moderföretaget betraktas som ett kollektivavtal även i förhållande till
kommissionärs- eller dotterföretaget.

Rätten till styrelserepresentation

4 § I ett företag som under det senast förflutna räkenskapsåret här i
landet har sysselsatt i genomsnitt minst 25 arbetstagare har de
anställda rätt till två ledamöter i styrelsen (arbetstagarledamöter) och
en suppleant för varje sådan ledamot. Bedriver företaget verksamhet inom
skilda branscher och har det under det senast förflutna räkenskapsåret
här i landet sysselsatt i genomsnitt minst 1 000 arbetstagare, har de
anställda rätt till tre ledamöter i styrelsen och en suppleant för varje
sådan ledamot.

De anställdas rätt till styrelserepresentation enligt första stycket får
dock inte leda till att antalet arbetstagarledamöter överstiger antalet
övriga styrelseledamöter.

Om företaget är ett moderföretag, skall vad som sägs i första och andra
styckena om företag avse koncernen i dess helhet och rätten till
styrelserepresentation tillkomma samtliga anställda inom koncernen.

4 a § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte till Sverige
och arbetstagarnas rätt till inflytande inte omfattas av lagen
(2006:477) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall
minst samma rätt till arbetstagarinflytande gälla som innan
europakooperativet flyttade sitt säte. Lag (2006:479).

5 § När arbetstagarledamöterna har utsetts förändras inte de anställdas
rätt till styrelserepresentation under mandatperioden, om antalet
anställda eller antalet övriga styrelseledamöter minskar.

Inrättande av styrelserepresentation

6 § Beslut att inrätta styrelserepresentation för de anställda fattas av
en lokal arbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i
förhållande till företaget.

Om beslutet rör moderföretag, fattas det av en lokal
arbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande
till ett företag inom koncernen.

Företagets styrelse skall skriftligen underrättas om beslut att inrätta
styrelserepresentation för de anställda. I 10 § andra stycket finns
bestämmelser om när arbetstagarledamöter eller suppleanter
(arbetstagarrepresentanter) får tillträda sina uppdrag.

7 § Arbetstagarrepresentanterna utses av de lokala
arbetstagarorganisationer som är bundna av kollektivavtal i förhållande
till företaget eller, i moderföretag, av de lokala
arbetstagarorganisationer som är bundna av kollektivavtal i förhållande
till ett företag inom koncernen.

8 § Om organisationerna inte enas om annat, gäller följande ordning för
att utse arbetstagarrepresentanterna.

Om mer än fyra femtedelar av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna vid
företaget eller koncernen tillhör samma lokala arbetstagarorganisation,
får denna utse samtliga arbetstagarrepresentanter. Om en annan sådan
organisation företräder minst en tjugondel av de kollektivavtalsbundna
arbetstagarna, får dock denna organisation utse en av suppleanterna.

Om ingen organisation företräder mer än fyra femtedelar av de
kollektivavtalsbundna arbetstagarna vid företaget eller koncernen, får
de två lokala arbetstagarorganisationer som företräder det största
antalet sådana arbetstagare utse vardera en ledamot och en suppleant. Om
de anställda har rätt till tre ledamöter och tre suppleanter, får den
större av organisationerna utse två ledamöter och två suppleanter.

Om man, på grund av bestämmelsen i 4 § andra stycket, skall utse endast
en arbetstagarrepresentant och en suppleant, görs det av den lokala
arbetstagarorganisation som företräder det största antalet
kollektivavtalsbundna arbetstagare vid företaget eller koncernen.

Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna paragraf skall lokala
arbetstagarorganisationer som tillhör samma huvudorganisation anses som
en organisation.

9 § Arbetstagarrepresentanterna bör utses bland de anställda vid
företaget eller, i fråga om moderföretag, inom koncernen.

Till arbetstagarrepresentant får inte utan särskilt tillstånd av nämnden
för styrelserepresentationsfrågor utses den som är
arbetstagarrepresentant i ett annat företags styrelse. Detta gäller
inte, om företagen går med på något annat eller om de ingår i samma
koncern.

10 § Tiden för en arbetstagarrepresentants uppdrag bestäms av den som
utser honom. Mandatperioden får dock inte vara längre än fyra
räkenskapsår. Den skall bestämmas så att uppdraget upphör vid slutet av
en ordinarie stämma på vilken styrelseval förrättas.

Den som utser arbetstagarrepresentanterna bestämmer när de skall
tillträda uppdraget. Om inte företagets styrelse medger annat, får de
dock inte tillträda förrän tre månader efter det att styrelsen har fått
underrättelse enligt 6 § tredje stycket.

Av 18 § andra stycket framgår att en annan tidpunkt för tillträdet kan
gälla.

10 a § Om denna lag inte längre ska tillämpas på ett företag
enligt 1 c §, upphör mandatperioden för uppdrag som bestämts
med stöd av 10 § senast när fusionen registrerats.
Lag (2008:13).

Arbetstagarrepresentanternas arbete m. m.

11 § Om inte annat följer av denna lag, skall vad som är föreskrivet i
annan lag eller författning om styrelseledamot och styrelsesuppleant i
ett företags styrelse tillämpas på arbetstagarledamöter och suppleanter
för sådana ledamöter.

12 § Den som är suppleant för en arbetstagarledamot har rätt att närvara
och yttra sig vid styrelsens sammanträden och vid företagets stämma,
även om ledamoten är närvarande.

13 § En av arbetstagarrepresentanterna får närvara och delta i 
överläggningarna när ett ärende, som senare ska avgöras av 
styrelsen, förbereds av särskilt utsedda styrelseledamöter 
eller befattningshavare i företaget. 

Om ett beslut enligt 3 kap. 6 § andra stycket sparbankslagen 
(1987:619) innebär att ett uppdrag ges åt en regionstyrelse 
eller ett motsvarande organ i en region, har de anställda inom 
regionen rätt att bestämma att en representant för dem och en 
suppleant ska omfattas av uppdraget. En sådan representant har 
motsvarande rätt som avses i första stycket.

Om ett bankaktiebolag eller en medlemsbank har inrättat en 
regionstyrelse eller motsvarande organ i en region, har de 
anställda inom regionen rätt att bestämma att en representant 
för dem och en suppleant ska ha motsvarande rätt som avses i 
första stycket.

Om arbetstagarorganisationerna inte enas om annat, utses den 
representant som avses i första-tredje styckena av den 
organisation som företräder det största antalet 
kollektivavtalsbundna arbetstagare vid företaget eller i fråga 
om moderföretag, inom koncernen. Lag (2020:666).

14 § Arbetstagarrepresentanterna får inte delta i behandlingen av frågor
som rör kollektivavtal eller stridsåtgärder eller av andra frågor där en
facklig organisation på arbetsplatsen har ett väsentligt intresse som
kan strida mot företagets.

Om ett företags verksamhet är av sådan natur eller har ett sådant
ändamål som avses i 2 § lagen (1976:580) om medbestämmande i
arbetslivet, har arbetstagarrepresentanterna inte heller rätt att delta
i ett beslut som gäller verksamhetens mål eller inriktning.

Skadestånd m. m.

15 § En arbetsgivare eller en arbetstagarorganisation som bryter mot
denna lag skall betala ersättning för den skada som uppkommer.
Skadeståndet kan avse både ersättning för den förlust som uppkommer och
ersättning för den kränkning som lagbrottet innebär. Om det är skäligt,
kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort.

En arbetstagarorganisation kan dock inte med stöd av denna lag kräva
skadestånd av en annan arbetstagarorganisation.

16 § Den som vill kräva skadestånd enligt denna lag skall underrätta
motparten om sitt anspråk inom fyra månader från det skadan inträffade.
Om det inom den tiden har begärts förhandling om anspråket enligt lagen
(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet eller med stöd av
kollektivavtal, skall talan väckas inom fyra månader efter det att
förhandlingen avslutades. I annat fall skall talan väckas inom åtta
månader från det skadan inträffade.

Om underrättelse inte lämnas eller talan inte väcks inom den tid som
anges i första stycket, har parten förlorat sin rätt till talan.

Övriga bestämmelser

17 § Undantag kan medges från denna lag, om styrelserepresentation för
de anställda skulle medföra väsentlig olägenhet för ett företag på grund
av att

1. styrelsens sammansättning beror på politiska styrkeförhållanden eller
på förhållande mellan olika intressenter eller intressentgrupper, som
framgår av bolagsordningen, stadgarna, avtal eller annan omständighet,
eller

2. bolagsordningen eller motsvarande föreskriver särskild röstmajoritet
för styrelsens beslut.

Ett undantag enligt första stycket får endast medges, om olägenheten
inte kan undanröjas på annat sätt. Undantag skall förenas med villkor om
åtgärder som på annat sätt tillgodoser arbetstagarnas intresse av insyn
i och inflytande på företagets verksamhet.

18 § I frågor om tillstånd enligt 9 § andra stycket eller undantag
enligt 17 § beslutar nämnden för styrelserepresentationsfrågor.

Nämnden kan för tiden fram till det slutliga avgörandet besluta att en
arbetstagarrepresentant inte får tillträda ett uppdrag som
styrelseledamot eller suppleant.

Nämndens beslut får inte överklagas.

19 § I övrigt gäller i mål om tillämpning av denna lag, i den mån
tvisten avser förhållandet mellan företaget och de anställda, lagen
(1974:371) om rättegången i arbetstvister.

Övergångsbestämmelser

1987:1245

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1988, då lagen (1976:351) om
styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska
föreningar och lagen (1976:355) om styrelserepresentation för de
anställda i bankinstitut och försäkringsbolag skall upphöra att gälla.

2. Beslut som med stöd av äldre lag har fattats om att inrätta
styrelserepresentation för de anställda samt om att utse
arbetstagarrepresentanter i styrelsen gäller fortfarande. Motsvarande
gäller beslut om undantag som avses i 17 §.

2020:666

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2021.

2. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om 
medlemsbanker som är registrerade i bankregistret den 
31 december 2020 avseende det räkenskapsår som avslutas 
närmast efter detta datum.