Lag (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

1 kap. Allmänna bestämmelser

1 § I denna lag finns bestämmelser om efterlevandepension i
form av barnpension, omställningspension och änkepension samt
garantipension till omställningspension och änkepension.
Dessutom finns i lagen bestämmelser om efterlevandestöd till
barn.

2 § I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om
vem som är försäkrad enligt denna lag. Socialförsäkringslagen
innehåller också bestämmelser om förmåner vid utlandsvistelse
och om anmälan m.m. Lag (2004:848).

3 § Barnpension utges enligt bestämmelser i 2 kap. till barn
vars ena eller båda föräldrar har avlidit.

Omställningspension utges enligt bestämmelser i 4 kap. till en
man eller kvinna vars make har avlidit. En efterlevande kvinna
kan ha rätt till änkepension enligt bestämmelserna i 6 kap. i
stället för eller utöver omställningspension.

4 § Barnpension och omställningspension enligt denna lag utges
som inkomstgrundad efterlevandepension. Denna beräknas på
grundval av ett efterlevandepensionsunderlag enligt
bestämmelser i 5 kap.

Som tillägg till eller ersättning för barnpension och
omställningspension kan det under vissa förutsättningar utges
efterlevandestöd till barn och garantipension enligt
bestämmelser i 3 och 4 kap.

5 § Änkepension enligt denna lag utges i form av
tilläggspension och beräknas på grundval av det underlag som
anges i 6 kap.

Som tillägg till eller ersättning för änkepension kan det under
vissa förutsättningar utges garantipension enligt bestämmelser
i samma kapitel.

6 § En änka, som är född år 1944 eller tidigare och som
uppfyller förutsättningarna för rätt till änkepension och
garantipension till sådan pension enligt 6 kap. 1-–3 och
14-–16 §§, har inte rätt till efterlevandepension enligt 4 kap. En
änka som avses i 6 kap. 15 § har dock, om förutsättningarna för
det är uppfyllda, rätt till omställningspension enligt 4 kap.

I fråga om rätt till efterlevandepension för en änka som är
född år 1945 eller senare gäller, förutom bestämmelserna om
omställningspension och garantipension till sådan pension i 4
kap., även bestämmelserna i 6 kap. enligt vad som där särskilt
anges.

Är en änka för samma månad berättigad till änkepension eller
garantipension till änkepension och omställningspension eller
garantipension till omställningspension, utges endast
omställningspensionen och garantipension till sådan pension. Om
änkepensionen och garantipensionen till änkepensionen är större
utges de dock i den utsträckning de överstiger
omställningspensionen och garantipensionen till sådan pension.
Minskning skall i första hand göras på garantipension till
änkepension och i andra hand på sådan del av änkepensionen som
avses i 6 kap. 5 § första stycket 2. Lag (2002:214).

7 § Garantipension till omställningspension eller änkepension
är beroende av den avlidnes försäkringstid.

8 § Inkomstgrundad efterlevandepension och änkepension enligt
denna lag samt kostnaderna för administrationen av sådana
pensioner skall finansieras genom efterlevandepensionsavgifter
enligt socialavgiftslagen (2000:980). Garantipension till
omställningspension och änkepension samt efterlevandestöd till
barn skall finansieras med statsmedel. Även kostnader för
administrationen av garantipension och efterlevandestöd till
barn skall finansieras med statsmedel. Lag (2000:999).

9 § I denna lag avses med prisbasbelopp det enligt 1 kap. 6 §
lagen (1962:381) om allmän försäkring årligen fastställda
prisbasbeloppet och med inkomstbasbelopp det enligt 1 kap. 6 §
lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension årligen
fastställda inkomstbasbeloppet.

10 § Inkomstgrundad efterlevandepension och änkepension skall
vid ingången av varje kalenderår räknas om i enlighet med
bestämmelserna i 5 kap. 14 § första meningen lagen (1998:674)
om inkomstgrundad ålderspension. Om dödsfallet inträffar ett år
och efterlevandepensionen eller änkepensionen skall utges först
från ett senare år, skall pensionen beräknas som om den hade
utgetts redan dödsfallsåret. Lag (2007:112).

2 kap. Barnpension

1 § Efterlevandepension i form av barnpension utges till barn
vars ena eller båda föräldrar har avlidit.

Har någon med socialnämndens medgivande tagit emot ett
utländskt barn i sitt hem här i landet för vård och fostran i
adoptionssyfte, skall vid tillämpningen av bestämmelserna i
detta kapitel barnet anses som barn till denne.

2 § Ett barn som inte har fyllt 18 år har rätt till
barnpension.

Om ett barn som har fyllt 18 år bedriver studier som ger rätt
till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt
barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen
(1999:1395), har barnet rätt till barnpension även för
studietiden, dock längst till och med juni månad det år då
barnet fyller 20 år.

Med tid för studier enligt andra stycket skall likställas tid
för ferier samt tid då barnet på grund av sjukdom inte kan
bedriva sina studier.

Ett barn som deltar i undervisning som omfattar kortare tid än
åtta veckor är inte på grund av bestämmelserna i andra stycket
berättigat till barnpension. Lag (2001:1139).

3 § Barnpension för ett barn som inte har fyllt tolv år utgör
för år räknat 35 procent av det efterlevandepensionsunderlag
som anges i 5 kap. Är flera barn berättigade till barnpension
efter föräldern, skall det nämnda procenttalet ökas med 25 för
varje barn utöver det första. Det sammanlagda
barnpensionsbeloppet skall därefter fördelas lika mellan
barnen. Från och med månaden efter den då det yngsta barnet
fyller tolv år skall de nämnda talen bytas ut mot talen 30
respektive 20.

Om barnets båda föräldrar har avlidit utgör barnpensionen
alltid 35 procent av det i första stycket nämnda underlaget. Är
i sådant fall flera barn berättigade till barnpension efter en
förälder skall det nämnda procenttalet ökas med 25 för varje
barn utöver det första. Det sammanlagda barnpensionsbeloppet
skall därefter fördelas lika mellan barnen. Lag (2002:1081).

4 § Om flera barnpensioner skall utges efter en avliden och
dessa pensioner beräknade enligt 3 § sammantagna skulle
överstiga det efterlevandepensionsunderlag som anges i 5 kap.,
skall pensionerna sättas ned proportionellt så att de
tillsammans motsvarar detta underlag.

Om det efter en avliden skall utges, förutom barnpensioner,
även omställningspension eller änkepension skall de sammanlagda
barnpensionerna utges med högst 80 procent av
efterlevandepensionsunderlaget. Om barnpensionerna överstiger
denna nivå skall de sättas ned proportionellt så att de
tillsammans motsvarar 80 procent av
efterlevandepensionsunderlaget.

Vid tillämpning av första eller andra stycket får inte
barnpensionen för ett barn sänkas på den grunden att
barnpensionen för ett annat barn skall räknas om enligt 3 §
andra stycket. Lag (2002:214).

3 kap. Efterlevandestöd till barn

1 § Ett barn som är bosatt i Sverige och som uppfyller
villkoren för rätt till barnpension enligt 2 kap. 1 och 2 §§,
har rätt till efterlevandestöd till barn enligt vad som
föreskrivs i 2-4 §§.

2 § Efterlevandestöd till barn skall för år räknat motsvara 40
procent av prisbasbeloppet.

Om barnets båda föräldrar har avlidit, utges efterlevandestöd
till barn enligt första stycket efter vardera föräldern.

3 § Ett efterlevande barn som har barnpension enligt 2 kap.
efter den avlidne föräldern har rätt till efterlevandestöd till
barn endast i den utsträckning barnpensionen inte uppgår till
det belopp som följer av 2 § första stycket.

Till barn vars båda föräldrar har avlidit utges
efterlevandestöd endast i den utsträckning barnet har
barnpension enligt 2 kap. efter föräldrarna som sammanlagt inte
uppgår till det belopp som följer av 2 § andra stycket.

Med barnpension enligt 2 kap. likställs livränta enligt lagen
(1976:380) om arbetsskadeförsäkring, efter samordning enligt
6 kap. 1 § samma lag, och sådan efterlevandepension som barnet
har rätt till enligt utländsk lagstiftning. Det gäller dock
inte utländsk efterlevandepension som är att likställa med
efterlevandestöd till barn enligt denna lag. Lag (2002:214).

4 § Har upphävts genom lag (2002:214).

4 kap. Omställningspension och garantipension

Omställningspension

1 § En efterlevande make, som inte har uppnått 65 års ålder och
som stadigvarande sammanbodde med sin make vid dennes död, har
rätt till omställningspension om den efterlevande

1. vid dödsfallet stadigvarande sammanbodde med barn under 18
år, som stod under vårdnad av makarna eller en av dem, eller

2. oavbrutet hade sammanbott med maken under en tid av minst
fem år fram till dödsfallet.

Med efterlevande make likställs den som, utan att vara gift,
stadigvarande sammanbor med en icke gift man eller kvinna vid
dennes död och som tidigare varit gift med eller har eller har
haft eller då väntar barn med denne.

2 § Rätt till omställningspension enligt 1 § avser en tid av
tolv månader från tidpunkten för dödsfallet. Lag (2004:1247).

3 § Rätt till omställningspension har vidare en efterlevande
som haft rätt till omställningspension enligt 2 §, för tid
efter det att denna rätt upphört, om den efterlevande har
vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn under 18 år,
som vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem
(förlängd omställningspension).

Rätten till förlängd omställningspension enligt första stycket
avser en tid av tolv månader. En sådan efterlevande har dock
alltid rätt till förlängd omställningspension till dess det
yngsta barnet fyller tolv år.

4 § Rätten till förlängd omställningspension upphör om den
efterlevande ingår äktenskap. Detsamma gäller om den
efterlevande stadigvarande sammanbor med någon som han eller
hon har varit gift med eller har eller har haft barn med.

5 § Omställningspension utgör för år räknat 55 procent av det
efterlevandepensionsunderlag som anges i 5 kap.

Garantipension till omställningspension

6 § En efterlevande make som är bosatt i Sverige och som
uppfyller villkoren för rätt till omställningspension har rätt
till garantipension till omställningspension, om en
försäkringstid om minst tre år kan tillgodoräknas för den
avlidne.

7 § Beräkningen av garantipension till omställningspension
skall grunda sig på den omställningspension som den
efterlevande har rätt till. Med omställningspension avses även
sådan efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning som inte
är att likställa med garantipension enligt denna lag.

8 § Garantipension till omställningspension skall, om inte
annat anges i 12 §, för år räknat motsvara 2,13 gånger
prisbasbeloppet (basnivån). Om den efterlevande har rätt till
omställningspension skall basnivån minskas med beloppet för den
pensionen. Sådan minskning görs efter det att basnivån
avkortats med tillämpning av 12 §.

9 § Garantipension till omställningspension skall beräknas med
hänsyn till den försäkringstid som kan tillgodoräknas för den
avlidne till och med året före dödsfallet. Som försäkringstid
skall sådan tid räknas som utgör försäkringstid för
garantipension enligt 3 kap. 1 a-4 §§ och 5 § första stycket
lagen (1998:702) om garantipension.

Vid beräkning av sådan försäkringstid som avses i 3 kap. 3 §
lagen om garantipension skall som försäkringstid för
garantipension till omställningspension även bosättningstid i
hemlandet tillgodoräknas för den avlidne från och med det år då
han eller hon fyllde 16 år till och med det år då han eller hon
fyllde 24 år. Lag (2002:323).

10 § Som försäkringstid för garantipension till
omställningspension skall även tillgodoräknas tid från och med
det år då dödsfallet inträffade till och med det år då den
avlidne skulle ha fyllt 64 år (framtida försäkringstid).

Om det för den avlidne inte kan tillgodoräknas försäkringstid
med minst fyra femtedelar av tiden från och med det år då han
eller hon fyllde 16 år till och med året före dödsfallet, skall
som framtida försäkringstid tillgodoräknas så stor andel av
tiden från och med året för dödsfallet till och med det år då
den avlidne skulle ha fyllt 64 år som motsvarar förhållandet
mellan den försäkringstid som kan tillgodoräknas från och med
det år då den avlidne fyllde 16 år till och med året före
dödsfallet och fyra femtedelar av hela sistnämnda tidsperiod.

Vid beräkningen skall försäkringstiden sättas ned till närmaste
hela antal månader.

11 § Den sammanlagda försäkringstiden för garantipension skall
sättas ned till närmaste hela antal år.

12 § Om det för den avlidne inte enligt 9-11 §§ kan
tillgodoräknas 40 års försäkringstid för garantipension skall
garantipensionens basnivå avkortas till så stor andel av 2,13
gånger prisbasbeloppet som svarar mot förhållandet mellan det
antal år för vilka försäkringstid kan tillgodoräknas och talet
40.

Omställningspension efter flera avlidna

13 § Är någon för samma månad berättigad till
omställningspension efter flera avlidna, utges endast pensionen
jämte garantipension efter den sist avlidne eller, om
pensionsbeloppen är olika höga, det högsta beloppet.

5 kap. Underlag för beräkning av inkomstgrundad
efterlevandepension

Efterlevandepensionsunderlag efter avlidna födda år 1938 eller
senare

1 § Till grund för beräkning av efterlevandepension efter
avlidna födda år 1938 eller senare skall läggas den avlidnes
pensionsbehållning för inkomstpension enligt lagen (1998:674)
om inkomstgrundad ålderspension beräknad enligt 2 och 3 §§
(faktisk pensionsbehållning) samt, under de förutsättningar som
anges i 4 §, även ett belopp som motsvarar summan av de årliga
pensionsrätter som enligt bestämmelserna i 5 § kan tillgodo-
räknas för den avlidne för tiden från och med det år då
dödsfallet inträffade till och med det år då den avlidne skulle
ha fyllt 64 år (antagen pensionsbehållning).

2 § Faktisk pensionsbehållning är summan av de pensionsrätter
för inkomstpension, beräknade enligt 4 kap. 2-4 §§ lagen
(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, som kan
tillgodoräknas för den avlidne till och med den 31 december
året före det år då dödsfallet inträffade sedan dessa
pensionsrätter räknats om enligt 5 kap. 4, 6, 7 och 9 §§ samma
lag. Pensionsrätterna skall beräknas som om det för den avlidne
tillgodoräknats endast pensionsrätt för inkomstpension och som
om denna pensionsrätt hade utgjort 18,5 procent av
pensionsunderlaget.

3 § Vid beräkning av den faktiska pensionsbehållningen skall
hänsyn tas till pensionsbehållning som avser pensionsgrundande
belopp för plikttjänstgöring enligt 3 kap. 8 § lagen (1998:674)
om inkomstgrundad ålderspension, pensionsgrundande belopp för
föräldrar till små barn enligt 3 kap. 10 § och
pensionsgrundande belopp för studier enligt 3 kap. 24 § samma
lag endast om den avlidne till och med den 31 december året
före det år då dödsfallet inträffade, eller på grund av
beräkning enligt andra stycket, kan tillgodoräknas
pensionsgrundande inkomst som för vart och ett av minst fem år
uppgått till lägst två gånger det för respektive intjänandeår
gällande inkomstbasbeloppet. Med pensionsgrundande inkomst
skall likställas pensionsgrundande belopp för sjukersättning
och aktivitetsersättning enligt 3 kap. 4 § lagen om
inkomstgrundad ålderspension och för förtidspension enligt
samma paragraf i dess lydelse före den 1 januari 2003.

Vid bedömningen av om villkoret i första stycket är uppfyllt
skall hänsyn även tas till sådana år efter dödsfallet för vilka
antagen pensionsbehållning enligt 4 § skall beräknas.
Lag (2002:214).

4 § Om dödsfallet har inträffat före det år då den avlidne
skulle ha fyllt 65 år och pensionsrätt för inkomstpension
enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension har
fastställts för den avlidne för minst tre av de fem
kalenderåren närmast före året för dödsfallet, skall en antagen
pensionsbehållning beräknas enligt 5 och 6 §§.

Hänsyn skall tas till pensionsrätt som avser pensionsgrundande
belopp för plikttjänstgöring enligt 3 kap. 8 § lagen om
inkomstgrundad ålderspension, pensionsgrundande belopp för
föräldrar till små barn enligt 3 kap. 10 § och
pensionsgrundande belopp för studier enligt 3 kap. 24 § samma
lag endast om det för den avlidne till och med den 31 december
året före det år då dödsfallet inträffade kan tillgodoräknas
pensionsgrundande inkomst som för vart och ett av minst fem år
uppgått till lägst två gånger det för respektive intjänandeår
gällande inkomstbasbeloppet. Med pensionsgrundande inkomst
skall likställas pensionsgrundande belopp för sjukersättning
och aktivitetsersättning enligt 3 kap. 4 § lagen om
inkomstgrundad ålderspension och pensionsgrundande belopp för
förtidspension enligt samma paragraf i dess lydelse före den 1
januari 2003. Lag (2002:214).

5 § Antagen pensionsbehållning utgör ett belopp som svarar mot
summan av de årliga pensionsrätter som kan tillgodoräknas den
avlidne för tiden från och med det år då dödsfallet inträffade
till och med det år då den avlidne skulle ha fyllt 64 år.
Pensionsrätten för vart och ett av dessa år skall beräknas på
ett pensionsunderlag som svarar mot medeltalet av de
pensionsunderlag enligt 4 kap. 2 § lagen (1998:674) om
inkomstgrundad ålderspension som kan tillgodoräknas den avlidne
för vart och ett av de fem åren närmast före det år då
dödsfallet inträffade. När medeltalet beräknas skall det
bortses från de två år för vilka pensionsunderlaget är högst
respektive lägst.

6 § Vid beräkning av den antagna pensionsbehållningen skall
pensionsrätter enligt 5 § beräknas som om all pensionsrätt vore
pensionsrätt för inkomstpension och som om denna pensionsrätt
hade utgjort 18,5 procent av pensionsunderlaget.

Om inkomstindex enligt 1 kap. 5 § lagen (1998:674) om
inkomstgrundad ålderspension för något eller några av de fem år
närmast före dödsfallet som avses i 5 § avviker från
inkomstindex för dödsfallsåret, skall pensionsunderlaget för
det eller de åren räknas om med hänsyn till förändringen av
inkomstindex för dödsfallsåret före beräkningen av det i 5 §
nämnda medeltalet.

7 § Om dödsfallet inträffat efter det år då den avlidne fyllde
65 år skall till grund för beräkning av efterlevandepension
läggas den avlidnes pensionsbehållning, beräknad enligt 2 och 3
§§, som tjänats in till och med det år då den avlidne fyllde 64
år. Denna pensionsbehållning skall räknas om med förändringar
av inkomstindex fram till ingången av det år då den avlidne
fyllde 65 år och skall från och med årsskiftet därefter räknas
om i enlighet med 5 kap. 14 § lagen (1998:674) om
inkomstgrundad ålderspension till ingången av det år då
dödsfallet inträffade.

8 § Om den avlidne har tagit ut inkomstpension före den månad
då han eller hon fyllt eller skulle ha fyllt 65 år, skall den
avlidnes pensionsbehållning, beräknad som om något uttag av
inkomstpension inte hade gjorts, läggas till grund för
beräkningen av faktisk pensionsbehållning.

9 § Underlaget för beräkning av årlig efterlevandepension
(efterlevandepensionsunderlaget) skall beräknas genom att
summan av faktisk pensionsbehållning och antagen
pensionsbehållning divideras med ett delningstal.

Som delningstal skall det delningstal tillämpas som enligt 5
kap. 12 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension
gäller för beräkning av inkomstpension för försäkrade som i
januari det år dödsfallet inträffade fyllde 65 år.

Efterlevandepensionsunderlag efter avlidna födda år 1937 eller
tidigare

10 § Efterlevandepensionsunderlag efter avlidna födda år 1937
eller tidigare skall utgöra 60 procent av produkten av det
prisbasbelopp som gällde det år då den avlidne fyllde 65 år och
medeltalet av de pensionspoäng för tilläggspension som enligt
15 § lagen (1998:675) om införande av lagen om inkomstgrundad
ålderspension tillgodoräknats för den avlidne efter det att
denna medelpoäng ökats med talet ett. Om pensionspoäng
tillgodoräknats för mer än 15 år, beaktas vid beräkningen av
medeltalet enbart de 15 år för vilka de högsta poängtalen
tillgodoräknats. Härvid tillämpas 22 § lagen om införande av
lagen om inkomstgrundad ålderspension. Från och med årsskiftet
efter det att den avlidne fyllde 65 år skall
efterlevandepensionsunderlaget räknas om enligt 5 kap. 14 §
lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension till ingången
av det år dödsfallet inträffade.

För den som är född år 1935 eller tidigare skall vad som i
första stycket sägs om det år då den avlidne fyllde 65 år i
stället avse år 2001.

11 § Om den avlidne har tillgodoräknats pensionspoäng för
tilläggspension för färre än 30 år, skall vid beräkningen
enligt 10 § hänsyn tas endast till så stor del av den där
angivna produkten som svarar mot förhållandet mellan det antal
år för vilka pensionspoäng har tillgodoräknats och talet 30.

Vid beräkning enligt första stycket skall även 6 kap. 14-16 §§
lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och 19-21 §§
lagen (1998:675) om införande av lagen om inkomstgrundad
ålderspension tillämpas.

6 kap. Änkepension och garantipension

Rätt till änkepension

1 § Om en avliden vid sin död hade rätt till inkomstgrundad
ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad
ålderspension eller om han, om det fall som avses i 13 kap. 1 §
lagen (1962:381) om allmän försäkring, i dess lydelse före den
1 januari 2003, varit för handen vid tidpunkten för dödsfallet,
hade varit berättigad till förtidspension enligt de före den 1
januari 2003 gällande bestämmelserna, har hans efterlevande
maka rätt till änkepension enligt vad som sägs i 2-–4 §§.

En änka har rätt till änkepension endast om det för den
avlidne kan tillgodoräknas pensionspoäng för tilläggspension
för minst tre år. Härvid skall för en änka som är född år 1944
eller tidigare 6 kap. 18 § lagen om inkomstgrundad
ålderspension tillämpas på motsvarande sätt. Lag (2002:214).

2 § En änka som är född år 1944 eller tidigare och som vid
utgången av år 1989 samt även vid tidpunkten för dödsfallet var
gift med den avlidne har rätt till änkepension om antingen
äktenskapet vid tidpunkten för dödsfallet hade varat minst fem
år och ingåtts senast den dag då den avlidne fyllde 60 år eller
den avlidne efterlämnar barn som också är barn till änkan.

En änka som är född år 1945 eller senare har rätt till
änkepension om hon har varit gift med den avlidne från utgången
av år 1989 till dödsfallet samt dessutom

1. vid utgången av år 1989 antingen äktenskapet hade varat
minst fem år och ingåtts senast den dag då mannen fyllde 60 år
eller mannen hade barn som också var barn till kvinnan, och

2. något av de i 1 angivna villkoren var uppfyllt även vid
dödsfallet. Lag (2002:214).

3 § För rätt till sådan del av änkepension som avses i 5 §
första stycket 2 krävs, utöver vad som anges i 1 och 2 §§, att
förutsättningarna enligt andra och tredje styckena eller enligt
fjärde stycket är uppfyllda.

En änka som är född år 1944 eller tidigare har rätt till
änkepension enligt första stycket om hon dessutom

1. har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn under
16 år, som vid makens död stadigvarande vistas i makarnas hem
eller hos änkan, eller

2. vid makens död har fyllt 36 år och varit gift med den
avlidne i minst fem år.

Om villkoret enligt andra stycket 1 inte längre är uppfyllt,
upphör rätten till änkepension enligt denna punkt. Vid
bedömningen av rätten till änkepension enligt andra stycket 2
skall i så fall anses som om mannen avlidit då rätten till
änkepension enligt andra stycket 1 upphörde och äktenskapet
varat till nämnda tidpunkt.

En änka som är född år 1945 eller senare har rätt till
änkepension enligt första stycket, om hon dessutom uppfyllde
något av de i andra stycket 1 eller 2 angivna villkoren såväl
vid utgången av år 1989 som vid dödsfallet. Därvid tillämpas
bestämmelserna i tredje stycket. Lag (2002:214).

4 § Änkepension får inte utges om änkan ingår äktenskap.
Upplöses äktenskapet inom fem år, skall pensionen börja betalas
ut på nytt.

Beräkning av änkepension till kvinnor som inte har fyllt 65 år

5 § Änkepension till en änka som är född år 1944 eller tidigare
utgör, för tid före den månad då änkan fyller 65 år, om inte
annat följer av 7-–13 §§, för år räknat summan av

1. 40 procent eller, om det efter den avlidne finns barn som
har rätt till barnpension efter honom enligt 2 kap., 35 procent

-– av hel förtidspension beräknad enligt 13 kap. 2 § första
stycket första och andra meningarna och andra stycket samt 3 §
lagen (1962:381) om allmän försäkring, i bestämmelsernas
lydelse före den 1 januari 2003, som den avlidne skulle ha
varit berättigad till om dessa bestämmelser fortfarande hade
gällt och om rätt till sådan pension i sådant fall hade inträtt
vid tidpunkten för dödsfallet eller

-– av inkomstgrundad ålderspension beräknad enligt 6 kap. 2 § 1
samt 3, 4, 12, och 14-–16 §§ lagen (1998:674) om inkomstgrundad
ålderspension och 19-–22 §§ lagen (1998:675) om införande av
lagen om inkomstgrundad ålderspension, om den avlidne uppbar
sådan pension eller hade fyllt 65 år och var berättigad till
sådan pension, och

2. 90 procent av det för dödsfallsåret gällande
prisbasbeloppet.

Om den avlidne mannen var född år 1954 eller senare beräknas
änkepensionen enligt första stycket 1 som om mannen hade fått
hel förtidspension vid ingången av år 2003. Därvid skall 13
kap. 2 § första stycket första och andra meningarna och andra
stycket samt 3 § lagen om allmän försäkring, i bestämmelsernas
lydelse före den 1 januari 2003, tilllämpas. Lag (2002:214).

6 § Änkepension till en änka som är född år 1945 eller senare
utgör, för tid före den månad då änkan fyller 65 år, ett belopp
som motsvarar vad som skulle ha utgetts till kvinnan om mannen
hade avlidit vid utgången av år 1989. Vid beräkningen av sådan
änkepension tillämpas 5 § första stycket. Beloppet enligt 5 §
första stycket 1 beräknas på grundval av den förtidspension som
skulle ha utgetts till mannen om denne blivit berättigad till
hel sådan pension vid utgången av år 1989 och pensionen då hade
beräknats med tillämpning av 13 kap. 3 § lagen om allmän
försäkring. Om mannen vid utgången av år 1989 var berättigad
till tilläggspension i form av ålderspension, skall dock
beloppet enligt 5 § första stycket 1 beräknas med tillämpning
av 12 kap. 2 § första och andra styckena lagen om allmän
försäkring i deras lydelse vid utgången av år 1989.

Vid beräkningen enligt 8 § skall inte första stycket andra
meningen i den paragrafen tillämpas. Hänsyn skall dessutom
endast tas till det antal år med pensionspoäng som
tillgodoräknats för den avlidne mannen till och med år 1989 och
vid tillämpning av 8 § första och andra styckena skall 6 kap.
18 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension inte
gälla. Lag (2002:323).

7 § Om en änka med tillämpning av 3 § andra stycket 2 har rätt
till änkepension beräknad enligt 5 § första stycket 2 och hon
inte hade fyllt 50 år vid mannens död eller vid den tidpunkt
som avses i 3 § tredje stycket, skall beloppet enligt 5 §
första stycket 2 minskas. Minskningen skall ske med en
femtondel för varje år som det antal år som den
pensionsberättigade fyllt vid mannens död eller vid den
tidpunkt som avses i 3 § tredje stycket understiger 50.

8 § Om det för den avlidne inte kan tillgodoräknas
pensionspoäng för tillläggspension för minst 30 år, skall vid
beräkningen enligt 5 § första stycket 2 hänsyn tas endast till
så stor del av beloppet där som svarar mot förhållandet mellan
det antal år för vilka pensionspoäng tillgodoräknas honom och
talet 30. Vid denna beräkning skall 13 kap. 2 § första stycket
första och andra meningarna och andra stycket samt 3 § lagen
(1962:381) om allmän försäkring i bestämmelsernas lydelse före
den 1 januari 2003 tillämpas.

Vid tillämpning av första stycket skall 6 kap. 14-–16 och 18 §§
lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och 19-–21 §§
lagen (1998:675) om införande av lagen om inkomstgrundad
ålderspension gälla.

Avkortning enligt denna paragraf skall ske efter sådan
minskning som avses i 7 §. Lag (2002:214).

9 § För en änka som har börjat uppbära ålderspension enligt
lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension före det att
hon fyllt 65 år skall även 11-13 §§ gälla. Vad som där sägs om
tilläggspension skall dock endast gälla sådan tilläggspension
som avses i 5 § första stycket 1.

Beräkning av änkepension till kvinnor som har fyllt 65 år

10 § Änkepension skall från och med den månad då en änka fyller
65 år beräknas med tillämpning av

1. 5 § första stycket 1, om änkan är född år 1929 eller
tidigare,

2. 5 § första stycket 1 samt 11 och 12 §§, om änkan är född
under något av åren 1930-1944, eller

3. 6 § första stycket och 11-13 §§, dock utan sådant belopp som
avses i 5 § första stycket 2, om änkan är född år 1945 eller
senare.

11 § Om en änka, som är född under något av åren 1930-1953, har
rätt till änkepension och för samma månad får inkomstgrundad
ålderspension enligt 6 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundad
ålderspension, skall änkepension utges endast i den mån den
efter samordning enligt 1 kap. 6 § tredje stycket överstiger
ålderspensionen. Vid beräkning av änkans inkomstgrundade
ålderspension skall 6 kap. 2 § 1 samt 3 och 4 §§, 5 § första
stycket, och i förekommande fall 8 a och 12 §§, nämnda lag
tillämpas.

En änka som avses i första stycket och som är född under något
av åren 1930-1944 har dock, oavsett vad som anges i första
stycket, rätt till änkepension med sådant belopp att denna,
tillsammans med änkans inkomstgrundade ålderspension, motsvarar
en viss andel av summan av kvinnans inkomstgrundade
ålderspension beräknad enligt första stycket och den
tillläggspension för den avlidne mannen som avses i 5 § första
stycket 1. Denna andel utgör 60 procent om kvinnan är född år
1930, 58 procent om kvinnan är född år 1931, 56 procent om
kvinnan är född år 1932, 54 procent om kvinnan är född år 1933,
52 procent om kvinnan är född år 1934 och 50 procent om kvinnan
är född under något av åren 1935-1944. Änkepension får
emellertid inte med stöd av denna regel betalas ut med högre
belopp än vad som följer av 5 § första stycket 1.
Lag (2007:112).

12 § Vid tillämpning av 11 § skall, om änkan tar ut
inkomstgrundad ålderspension som avses i nämnda paragraf vid en
senare tidpunkt än från och med den månad då hon fyllt 65 år,
hänsyn tas till den inkomstgrundade ålderspension, beräknad
enligt 11 § första stycket, som skulle ha betalats ut om hon
haft rätt till pensionen från och med den månaden. Vidare
skall, om pensionspoäng till följd av bristande eller
underlåten avgiftsbetalning inte har tillgodoräknats eller har
minskats, hänsyn tas till den tilläggspension som skulle ha
betalats ut om full avgift hade erlagts. Lag (2002:214).

13 § Om en änka som är född år 1954 eller senare har rätt till
änkepension och för samma månad får inkomstgrundad
ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad
ålderspension, utges änkepensionen endast i den mån den
överstiger ålderspensionen. Inkomstpension och premiepension
skall därvid beräknas som om änkan endast hade tillgodoräknats
pensionsrätt för inkomstpension och som om denna pensionsrätt
hade utgjort 18,5 procent av pensionsunderlaget. I övrigt skall
12 § tillämpas.

Vid beräkning enligt första stycket skall ett tillägg om en
pensionspoäng enligt 4 kap. 8 § lagen om inkomstgrundad
ålderspension göras till det underlag som beräkningen av
änkepensionen skall grunda sig på innan samordning sker med
kvinnans inkomstgrundade ålderspension. På detta tillägg skall
6 § tillämpas. Änkepension får emellertid inte betalas ut med
högre belopp än vad som följer av 5 § första stycket 1.
Lag (2002:214).

Rätt till garantipension till änkepension

14 § En änka som är bosatt i Sverige och som är född år 1944
eller tidigare har rätt till garantipension enligt 17-–23 §§ för
tid före den månad då hon fyller 65 år, om hon vid utgången av
år 1989 och även vid tidpunkten för dödsfallet var gift med den
avlidne samt

1. hade vårdnaden om och stadigvarande sammanbodde med barn
under 16 år, som vid makens död stadigvarande vistades i
makarnas hem eller hos änkan, eller

2. vid makens död hade fyllt 36 år och varit gift med den
avlidne i minst fem år.

Upphör rätten till änkepension på grund av att villkoren i
första stycket 1 inte längre är uppfyllda, skall det vid
bedömningen av rätten till pension enligt 2 anses som om mannen
avlidit då rätten till pension enligt 1 upphörde och
äktenskapet varat till nämnda tidpunkt.

Änkan har dock rätt till garantipension endast om en
försäkringstid om minst tre år kan tillgodoräknas för den
avlidne. Lag (2002:214).

15 § Med en änka likställs i fråga om rätt till garantipension
en kvinna som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbor med
en icke gift man vid dennes död och som tidigare varit gift med
honom eller har eller har haft barn med honom.

Den tid under vilken kvinnan oavbrutet sammanbott med mannen
fram till dennes död skall vid tillämpningen av 14 § första
stycket 2 likställas med tid i ett äktenskap.

16 § En änka har inte rätt till garantipension efter en man som
hon inte lever tillsammans med vid dennes död, om kvinnan efter
det sammanlevnaden med mannen upphörde stadigvarande sammanbott
med en annan man med vilken hon varit gift eller har eller har
haft barn.

Garantipension får inte utges om den pensionsberättigade gifter
sig eller stadigvarande sammanbor med en man som hon varit gift
eller har eller har haft barn med. Upplöses äktenskapet innan
det bestått i fem år eller upphör samboendet inom samma tid,
skall garantipensionen börja betalas ut på nytt, om
förutsättningarna i övrigt för rätt till sådan pension
fortfarande är uppfyllda.

Beräkning av garantipension till änkepension

17 § Beräkningen av garantipensionen skall grunda sig på den
änkepension som änkan har rätt till. Med änkepension avses även
sådan efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning som inte
är att likställa med garantipension enligt denna lag.

Har en änka som är berättigad till garantipension till
änkepension rätt till omställningspension men däremot inte till
änkepension, skall omställningspensionen ligga till grund för
beräkning av garantipensionen till änkepension.

Om en änka för tid före den månad då hon fyller 65 år uppbär
ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad
ålderspension som skall samordnas med änkepension enligt 11 och
12 §§, skall garantipensionen beräknas med hänsyn till
änkepensionen före samordning av pensionerna.

18 § Garantipension till änkepension skall, om inte annat anges
i 22 och 23 §§, för år räknat motsvara 2,13 gånger
prisbasbeloppet (basnivån). Om en änka har rätt till
änkepension eller omställningspension skall basnivån minskas
med beloppet för den pensionen. Sådan minskning görs efter det
att basnivån minskats eller avkortats med tillämpning av 22 och
23 §§.

19 § Garantipension till änkepension skall beräknas med hänsyn
till den försäkringstid som kan tillgodoräknas för den avlidne
till och med året före dödsfallet. Som försäkringstid skall
sådan tid räknas som utgör försäkringstid för garantipension
enligt 3 kap. 1 a-4 §§ och 5 § första stycket lagen (1998:702)
om garantipension.

Vid beräkning av sådan försäkringstid som avses i 3 kap. 3 §
lagen om garantipension skall som försäkringstid för
garantipension till änkepension även bosättningstid i hemlandet
tillgodoräknas för den avlidne från och med det år då han
fyllde 16 år till och med det år då han fyllde 24 år.
Lag (2002:323).

20 § Som försäkringstid för garantipension till änkepension
skall även tillgodoräknas tid från och med det år då dödsfallet
inträffade till och med det år då den avlidne skulle ha fyllt
64 år (framtida försäkringstid).

Om det för den avlidne inte kan tillgodoräknas försäkringstid
med minst fyra femtedelar av tiden från och med det år då han
fyllde 16 år till och med året före dödsfallet, skall som
framtida försäkringstid tillgodoräknas så stor andel av tiden
från och med året för dödsfallet till och med det år då den
avlidne skulle ha fyllt 64 år som motsvarar förhållandet mellan
den försäkringstid som kan tillgodoräknas från och med det år
då den avlidne fyllde 16 år till och med året före dödsfallet
och fyra femtedelar av hela sistnämnda tidsperiod.

Vid beräkningen skall försäkringstiden sättas ned till närmaste
hela antal månader.

21 § Den sammanlagda försäkringstiden för garantipension skall
sättas ned till närmaste hela antal år.

22 § Utges garantipension med tillämpning av 14 § första
stycket 2 och hade den pensionsberättigade inte fyllt 50 år vid
mannens död eller vid den tidpunkt som avses i 14 § andra
stycket, skall garantipensionens basnivå minskas. Minskningen
skall ske med en femtondel för varje år som det antal år som
den pensionsberättigade fyllt vid mannens död eller vid den
tidpunkt som avses i 14 § andra stycket understiger 50.

23 § Om det för den avlidne inte kan tillgodoräknas 40 års
försäkringstid för garantipension skall garantipensionens
basnivå avkortas till så stor andel av 2,13 gånger
prisbasbeloppet som svarar mot förhållandet mellan det antal år
för vilka försäkringstid kan tillgodoräknas och talet 40.

Avkortning enligt denna paragraf skall ske efter sådan
minskning som avses i 22 §.

7 kap. Utbetalning av efterlevandepension och efterlevandestöd
till barn, m.m.

Ansökan om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,
m.m.

1 § Efterlevandepension och efterlevandestöd till barn
betalas ut efter ansökan. Sådan ansökan ska göras skriftligen
hos Pensionsmyndigheten.

Änkepension får dock beviljas utan ansökan till en kvinna som
fyllt 65 år och som uppbär ålderspension enligt lagen
(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller lagen
(1998:702) om garantipension. Lag (2009:1003).

2 § Efterlevandepension och efterlevandestöd till barn utges
från och med den månad då dödsfallet inträffat eller, om den
avlidne vid sin död uppbar ålderspension enligt lagen
(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller lagen
(1998:702) om garantipension, eller sjukersättning eller
aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän
försäkring, från och med månaden efter den då dödsfallet
inträffade.

Inträder rätten till efterlevandepension eller
efterlevandestöd till barn vid annan tidpunkt än som avses i
första stycket, skall förmånen betalas ut från och med den
månad då rätten inträdde.

Efterlevandepension får inte betalas ut för längre tid
tillbaka än tre månader eller, i fråga om barnpension eller
efterlevandestöd till barn, två år före ansökningsmånaden.
Lag (2002:214).

3 § Vid utbetalning av efterlevandepension för tid före
ansökningsmånaden skall beloppet minskas om det för samma tid
tidigare har betalats ut efterlevandepension till annan eller
andra efterlevande. Minskningen skall ske med det belopp som
överstiger vad som skulle ha utgetts om beslutet om den
förstnämnda efterlevandepensionen förelegat vid utbetalningen
av den eller de andra efterlevandepensionerna.

4 § Uttag av efterlevandepension enligt denna lag får
avbrytas genom skriftlig anmälan till Pensionsmyndigheten.
Sådan anmälan ska ha kommit in till Pensionsmyndigheten
senast månaden före den månad som ändringen avser.
Lag (2009:1003).

5 § Efterlevandepension och efterlevandestöd till barn utges
till och med den månad då rätten till förmånen upphör.
Omställningspension, sådan del av änkepension som avses i 6
kap. 5 § första stycket 2 samt garantipension till
omställningspension och änkepension utges dock längst till och
med månaden före den då den efterlevande fyller 65 år.

Ändring av efterlevandepension och efterlevandestöd till barn
skall gälla från och med månaden efter den månad då anledningen
till ändringen uppkom.

6 § Har någon försvunnit och kan det antas att han eller hon
har avlidit, har efterlevande till honom eller henne rätt till
efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn. Som
villkor för utbetalning av pension eller efterlevandestöd får
det dock krävas en förklaring på heder och samvete av den
efterlevande att denne inte vet om den försvunna personen är i
livet. I fråga om en omyndig får sådan förklaring krävas från
hans eller hennes förmyndare. Förklaring kan också krävas av en
god man eller förvaltare som har förordnats enligt föräldra-
balken. Visar det sig senare att den försvunna personen lever,
skall pension och efterlevandestöd inte fortsätta att utges.

7 § Den som genom brottslig gärning uppsåtligen har berövat
någon annan livet eller medverkat till brottet enligt 23 kap. 4
eller 5 § brottsbalken har inte rätt till efterlevandepension
eller efterlevandestöd till barn efter den avlidne.

Efterlevandepension och efterlevandestöd får dras in eller
skäligen sättas ned, om den efterlevande på annat sätt än vad
som sägs i första stycket har vållat dödsfallet genom en
handling för vilken ansvar ådömts honom eller henne genom dom
som vunnit laga kraft.

Utbetalning av pension och efterlevandestöd till barn

8 § Pension och efterlevandestöd till barn skall betalas ut
månadsvis. Årspension och efterlevandestöd som beräknas komma
att uppgå till högst 2 400 kr skall dock, om det inte finns
särskilda skäl, betalas ut i efterskott en eller två gånger per
år. Efter överenskommelse med den efterlevande får utbetalning
även i annat fall ske en eller två gånger per år.

Vid beräkning av efterlevandepension och efterlevandestöd skall
den totala årliga ersättningen avrundas till närmaste hela
krontal som är delbart med tolv.

Vid samtidig utbetalning av garantipension eller
efterlevandestöd och inkomstgrundad efterlevandepension eller
änkepension skall avrundningen enligt andra stycket ske på
garantipensionen eller efterlevandestödet.

9 § Om en person som är berättigad till efterlevandepension
eller efterlevandestöd till barn har fått ekonomiskt bistånd
enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), får retroaktivt
beviljad sådan pension eller efterlevandestöd betalas ut till
socialnämnden. Betalning till socialnämnden får göras, till den
del den ersättningsberättigade inte har återbetalat biståndet
och det återstående beloppet överstiger 1 000 kr, med det
belopp som motsvarar vad socialnämnden sammanlagt har betalat
ut till den ersättningsberättigade och dennes familj för eller
under den tid som den retroaktiva ersättningen avser.
Lag (2007:300).

Samordning med livränta, m.m.

10 § Efterlevandepensionen och efterlevandestödet till barn
skall minskas enligt vad som sägs i 11-13 §§ för en
efterlevande som har rätt till livränta på grund av
obligatorisk försäkring enligt lagen (1916:235) om försäkring
för olycksfall i arbete, lagen (1929:131) om försäkring för
vissa yrkessjukdomar eller lagen (1954:243) om
yrkesskadeförsäkring eller som enligt annan författning eller
enligt regeringens förordnande har rätt till annan livränta,
som bestäms av eller betalas ut av Försäkringskassan.
Motsvarande skall gälla i fall då livränta utges enligt
utländsk lagstiftning om yrkesskadeförsäkring. Minskning skall
däremot inte ske på grund av livränta som utges enligt lagen
(1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller annan livränta som
bestäms med tillämpning av nämnda lag. Har livränta eller del
av livränta eller livränta för viss tid bytts ut mot ett
engångsbelopp, skall det vid beräkning enligt 11-13 §§ anses
som om livränta utges eller som om den livränta som utges har
höjts med ett belopp som svarar mot engångsbeloppet enligt de
försäkringstekniska grunder som tillämpas vid utbytet.
Lag (2004:848).

11 § Vid beräkning enligt 10 § skall summan av barnpension och
efterlevandestöd till barn minskas med tre fjärdedelar av varje
livränta som överstiger en sjättedel av prisbasbeloppet och som
barnet för samma tid har rätt till såsom efterlevande.
Minskningen skall i första hand göras på efterlevandestödet.
Avdrag på barnpension får dock göras endast om den avlidne
kunnat tillgodoräkna sig pensionspoäng för minst ett år när
skadan inträffade.

Barnpension skall dock aldrig, på grund av bestämmelserna i
denna paragraf, tillsammans med efterlevandestöd understiga en
fjärdedel av det belopp som anges i 3 kap. 2 §.

12 § Vid beräkning enligt 10 § skall summan av
omställningspension och garantipension till sådan pension
minskas med tre fjärdedelar av varje livränta som överstiger en
sjättedel av prisbasbeloppet och som den pensionsberättigade
för samma tid har rätt till såsom efterlevande. Minskningen
skall i första hand göras på garantipensionen. Avdrag på
omställningspension får dock göras endast om den avlidne kunnat
tillgodoräkna sig pensionspoäng för minst ett år när skadan
inträffade.

13 § Vid beräkning enligt 10 § skall summan av änkepension och
garantipension till sådan pension minskas med tre fjärdedelar
av varje livränta som överstiger en sjättedel av
prisbasbeloppet och som den pensionsberättigade för samma tid
har rätt till såsom efterlevande. Minskningen skall i första
hand göras på garantipensionen och därefter på sådan del av
änkepension som avses i 6 kap. 5 § första stycket 2. Avdrag på
sådan del av änkepension som avses i 6 kap. 5 § första stycket
1 får dock göras endast om den avlidne kunnat tillgodoräkna sig
pensionspoäng för minst ett år när skadan inträffade.

Änkepension skall dock aldrig, på grund av bestämmelserna i
denna paragraf, tillsammans med utgiven garantipension till
sådan pension för månad räknat understiga nio procent av
prisbasbeloppet.

14 § Om en pensionsberättigad som avses i 4 eller 6 kap. och
som inte uppbär ålderspension enligt lagen (1998:674) om
inkomstgrundad ålderspension eller lagen (1998:702) om
garantipension eller äldreförsörjningsstöd enligt lagen
(2001:853) om äldreförsörjningsstöd sedan minst trettio dagar i
följd är intagen i anstalt eller är häktad skall, från och med
den trettioförsta dagen, garantipension enligt denna lag utges
med högst ett belopp som innebär att garantipensionen
tillsammans med inkomstgrundad efterlevandepension eller
änkepension enligt denna lag uppgår till för månad räknat 4,5
procent av prisbasbeloppet. Denna begränsning gäller inte för
tid under vilken den pensionsberättigade vistas utanför anstalt
enligt 58 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. Såsom
intagen räknas även den som olovligen avvikit från anstalt
eller vistas utanför anstalt med anledning av permission. För
tid under vilken en pensionsberättigad vistas utanför anstalt
enligt 56 § lagen om kriminalvård i anstalt tillämpas i stället
bestämmelserna i 14 a §. Skall garantipensionen dras in för del
av en kalendermånad, beräknas garantipensionen för varje dag
till en trettiondel av månadsbeloppet och avrundas till
närmaste högre krontal.

Om ett barn sedan minst trettio dagar i följd på statens
bekostnad vårdats på anstalt eller annars fått kost och bostad,
får efterlevandestöd till barn enligt 3 kap. inte utges. Sådan
förmån får dock utges för tid då barnet är inackorderat vid
sameskola. Skall efterlevandestödet dras in för del av en
kalendermånad, beräknas efterlevandestödet för varje dag till
en trettiondel av månadsbeloppet och avrundas till närmaste
högre krontal.

I fråga om en elev i specialskola får efterlevandestöd utges
utan hinder av bestämmelserna i andra stycket för tid då eleven
vistas utom skolan. För sådan tid skall 16 § andra stycket
lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag
tillämpas på motsvarande sätt. Lag (2006:1490).

14 a § För varje dag som en pensionsberättigad, som uppbär
pensionsförmåner enligt 4 eller 6 kap. men inte ålderspension
enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller
lagen (1998:702) om garantipension eller
äldreförsörjningsstöd enligt lagen (2001:853) om
äldreförsörjningsstöd, på grund av skyddstillsyn med särskild
behandlingsplan vistas i ett sådant familjehem eller hem för
vård eller boende som avses i socialtjänstlagen (2001:453)
ska han eller hon betala för sitt uppehälle för den tid under
vilken staten bekostar vistelsen. Betalning ska ske genom att
Pensionsmyndigheten, efter skatteavdrag enligt
skattebetalningslagen (1997:483), gör avdrag från
pensionsförmånerna enligt 4 eller 6 kap. när de betalas ut.
Om den pensionsberättigade samtidigt med förmånerna uppbär
aktivitetsersättning eller sjukersättning enligt lagen
(1962:381) om allmän försäkring eller livränta enligt 4 kap.
lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, ska endast ett
avdrag göras från de sammantagna förmånerna.

Avdraget uppgår till 80 kronor för dag. Det får dock utgöra
högst en tredjedel av förmånernas månadsbelopp efter
skatteavdrag delat med 30. Därvid ska det belopp varmed
minskning sker avrundas till närmaste lägre krontal.
Lag (2009:1003).

15 § Om ett barn för samma månad har rätt till såväl
efterlevandestöd till barn som aktivitetsersättning eller
sjukersättning i form av garantiersättning enligt lagen
(1962:381) om allmän försäkring, utges endast den till beloppet
största av förmånerna.

Om en änka för samma månad har rätt till såväl garantipension
till änkepension som sjukersättning eller aktivitetsersättning
i form av garantiersättning enligt lagen om allmän försäkring,
utges endast den till beloppet största av förmånerna.
Lag (2002:324).

8 kap. Övriga bestämmelser

Beslut om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

1 § Ett beslut i ett ärende enligt denna lag ska fattas av
Pensionsmyndigheten. Lag (2009:1003).

2 § För ett beslut om efterlevandepension och efterlevandestöd
till barn gäller i tillämpliga delar 13 kap. 5 § lagen
(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension om beslut genom
automatiserad behandling samt ändring och omprövning av sådana
beslut.

Ändring, omprövning och överklagande av beslut

3 § Ett beslut om efterlevandepension skall ändras om det
föranleds av en ändring som gjorts beträffande den
pensionsbehållning eller den pensionspoäng enligt lagen
(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension som legat till grund
för beräkningen av efterlevandepensionen.

Ett beslut om garantipension eller efterlevandestöd till barn
enligt denna lag skall ändras om storleken av garantipensionen
eller efterlevandestödet påverkas av en ändring som gjorts
beträffande den inkomstgrundade efterlevandepension eller
änkepensionen som legat till grund för beräkning av
garantipensionen eller efterlevandestödet.

4 § För omprövning och överklagande av ett beslut om
efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn gäller i
tillämpliga delar följande bestämmelser om pension i lagen
(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension:

- 13 kap. 9 § första stycket samt 11-13, 15 och 16 §§ om
omprövning, och

- 13 kap. 17, 17 a och 18 §§, 19 § andra och tredje styckena,
20, 21, 22 a samt 23 §§ om överklagande.

Bestämmelsen i 13 kap. 13 § andra stycket lagen om
inkomstgrundad ålderspension skall gälla även i fall då den
avlidne har lämnat oriktiga uppgifter eller underlåtit att
fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet.
Lag (2007:1014).

Åtgärder på grund av felaktig utbetalning av
efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, m.m.

5 § Pensionsmyndigheten ska besluta om återbetalning av
efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, om den
efterlevande eller den avlidne genom att lämna oriktiga
uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts-
eller anmälningsskyldighet har orsakat att pensionen eller
efterlevandestödet har lämnats felaktigt eller med ett för
högt belopp. Detsamma gäller om efterlevandepension eller
efterlevandestöd i annat fall har lämnats felaktigt eller med
ett för högt belopp och den som uppburit förmånen har insett
eller skäligen borde ha insett detta.

Har efterlevandepension betalats ut enligt denna lag och
minskas därefter pensionsrätt eller pensionspoäng enligt
lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension på grund av
bristande eller underlåten avgiftsbetalning, ska
Pensionsmyndigheten besluta om återbetalning av för mycket
utbetald pension.

Den som uppburit för mycket efterlevandepension eller
efterlevandestöd till barn enligt denna lag är skyldig att
betala tillbaka sådan pension eller sådant efterlevandestöd
endast om beslut om återbetalning meddelats enligt första
eller andra stycket. Om det finns särskilda skäl, får
Pensionsmyndigheten helt eller delvis efterge kravet på
återbetalning.

Om en person som har befunnits återbetalningsskyldig enligt
första eller andra stycket har träffat avtal med
Pensionsmyndigheten om en avbetalningsplan eller har medgetts
anstånd med betalningen av det återkrävda beloppet, ska ränta
tas ut på beloppet. Räntan ska tas ut efter en räntesats som
vid varje tidpunkt överstiger statens utlåningsränta med två
procentenheter. Räntan ska beräknas från den dag då avtalet
om avbetalningsplanen träffades eller anstånd medgavs, dock
inte för tid innan återkravet förfallit till betalning.

Om ett belopp som har återkrävts enligt första eller andra
stycket inte betalas i rätt tid, ska dröjsmålsränta tas ut på
beloppet. För uttag av dröjsmålsränta gäller i tillämpliga
delar räntelagen (1975:635).

Om det finns särskilda skäl, får Pensionsmyndigheten helt
eller delvis efterge kravet på ränta enligt fjärde och femte
styckena. Lag (2009:1003).

6 § Har Pensionsmyndigheten enligt 5 § beslutat om
återbetalning av inkomstgrundad efterlevandepension eller
änkepension och beviljas till följd av beslutet om sänkt
sådan pension garantipension enligt 4 kap. 6 § eller 6 kap.
14 § eller efterlevandestöd till barn enligt 3 kap. 1 §
retroaktivt för samma tid, ska avdrag för den återkrävda
pensionen göras på den retroaktivt beviljade förmånen i den
mån betalning inte skett.

Om Pensionsmyndigheten enligt 5 § beslutat om återbetalning
av garantipension till omställningspension eller till
änkepension eller efterlevandestöd till barn ska avdrag för
den återkrävda garantipensionen eller det återkrävda
efterlevandestödet göras på retroaktivt beviljad
inkomstgrundad efterlevandepension eller änkepension som
avser samma tid som garantipensionen eller
efterlevandestödet, i den mån betalning inte skett.
Lag (2009:1003).

7 § Avdrag på pension och efterlevandestöd till barn enligt
denna lag får göras med skäligt belopp om den efterlevande
enligt beslut av Pensionsmyndigheten är återbetalningsskyldig
för en ersättning som har utgetts på grund av denna lag eller
en annan författning. Lag (2009:1003).

8 § Om en ersättning enligt denna lag eller en annan
författning har betalats ut efter beslut av
Pensionsmyndigheten eller Försäkringskassan och beviljas
senare pension eller efterlevandestöd retroaktivt enligt
denna lag för samma tid som för den tidigare utbetalade
ersättningen, ska avdrag göras på den retroaktiva
ersättningen. Detta avdrag ska motsvara det belopp som
överstiger vad som skulle ha betalats ut för perioden om
beslut om båda ersättningarna hade fattats samtidigt.
Lag (2009:1003).

Uppgiftsskyldighet m.m.

9 § Den som har rätt till ersättning enligt denna lag är
skyldig att lämna de uppgifter som är av betydelse för
tillämpningen av lagen. Om den efterlevande är omyndig eller
har en god man eller förvaltare enligt föräldrabalken åligger
uppgiftsskyldigheten i stället förmyndaren eller, om det kan
anses ingå i uppdraget, den gode mannen eller förvaltaren.

Uppgifter som en enskild skall lämna om faktiska förhållanden
skall lämnas på heder och samvete om inte särskilda skäl talar
mot det.

10 § Följande bestämmelser i lagen (1998:674) om inkomstgrundad
ålderspension skall också tillämpas på efterlevandepension och
efterlevandestöd till barn:

- 15 kap. 3 § första stycket första meningen och andra stycket
om underrättelse till en enskild,

- 15 kap. 11 och 13 §§ om uppgiftsskyldighet,

- 15 kap. 15 § om undantag från sekretess,

- 15 kap. 16 § om utmätning, pantsättning och överlåtelse,

- 15 kap. 17 § om preskription.
Lag (2004:848).

Övergångsbestämmelser

2000:461

Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen
(2000:462) om införande av lagen (2000:461) om
efterlevandepension och efterlevandestöd till barn.

2004:848

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005.

2. Beträffande 8 kap. 4 § andra strecksatsen tillämpas
föreskrifterna i punkterna 3 och 4 ikraftträdande- och
övergångsbestämmelserna till lagen (2004:784) om ändring i
lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension.

3. Bestämmelserna i 8 kap. 8 § skall tillämpas även när en
ersättning som där avses har betalats ut av en allmän
försäkringskassa.

2004:1247

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005 och tillämpas på
omställningspension som grundas på dödsfall som inträffar den
1 januari 2005 eller senare.

2006:1490

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2007.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om en
verkställighet enligt 33 a § lagen (1974:203) om kriminalvård i
anstalt som pågår vid ikraftträdandet.

3. En placering enligt 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i
anstalt som pågår vid ikraftträdandet skall efter
ikraftträdandet anses som en vårdvistelse enligt den nya 56 § i
samma lag.

2007:210

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2007.

2. De nya bestämmelserna tillämpas första gången på sådana
återkrav som har beslutats av Försäkringskassan efter
ikraftträdandet.

2007:300

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2007. De nya bestämmelserna
tillämpas på beslut om retroaktiv efterlevandepension eller
efterlevandestöd som fattas efter ikraftträdandet.

2009:1003

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2010.

2. Under åren 2010 och 2011 ska äldre bestämmelser i 8 kap.
5 § fjärde–sjätte styckena och 7 §  fortfarande tillämpas på
det sätt som anges i 2 § lagen (2009:986) med anledning av
inrättande av Pensionsmyndigheten. Det som sägs om beslut av
Försäkringskassan i  8 kap. 7 § ska därvid också gälla beslut
av Pensionsmyndigheten.

3. I andra fall än vad som följer av punkten 2 är
Försäkringskassan under åren 2010 och 2011 behörig att
besluta om avdrag enligt 8 kap. 7 § i dess äldre lydelse.