Förbättringslåneförordning (1980:261) 

Inledande bestämmelser

1 § Staten lämnar förbättringslån enligt bestämmelserna i denna
förordning för ombyggnad eller annan förbättring av sådana
bostadslägenheter i en- eller tvåfamiljshus som bebos av personer som
har folkpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, som har
fyllt 60 år eller som är handikappade.

Förbättringslån beviljas dock inte efter utgången av juni 1987.
Förordning (1986:281).

2 § Förbättringslån får lämnas till den som skall bo i huset eller i
dess ena lägenhet och som innehar huset med ägande- eller nyttjanderätt
eller till den som med nyttjanderätt skall bo i en av lägenheterna i ett
tvåfamiljshus.

Om äganderätten till huset ej är förenad med äganderätt till marken,
skall nyttjanderätten till marken vara säkerställd under lånets löptid
eller, om lånet i sin helhet är räntefritt och stående, under minst tio
år. Motsvarande skall gälla i fråga om nyttjanderätt till huset eller
till en lägenhet i huset.

3 § Låneverksamheten utövas av plan- och bostadsverket,
länsbostadsnämnderna och kommunerna.

Om kommunernas skyldighet att medverka vid låneverksamheten finns
bestämmelser i lagen (1947:523) om kommunala åtgärder till
bostadsförsörjningens främjande m.m.

Organ för kommunens låneförmedling och därmed sammanhängande verksamhet
(förmedlingsorgan) är kommunens styrelse, om inte kommunen har beslutat
att en annan kommunal nämnd skall ha hand om verksamheten.

I ärenden enligt denna förordning får beslut som innebär avvikelse från
förmedlingsorganets yttrande i ärendet meddelas endast om det finns
särskilda skäl. Förordning (1988:310).

Förutsättningar för lån m.m.

4 § Förbättringslån för arbeten som utgör löpande underhåll får lämnas
endast i den mån arbetena är direkt föranledda av andra arbeten, för
vilka förbättringslån beviljas.

I fråga om energibesparande åtgärder får förbättringslån lämnas för
arbetskostnader endast om arbetet utförs av någon annan än lånesökanden.
Förordning (1983:1026).

5 § Förbättringslån får inte lämnas om förbättringsarbetena utan
medgivande av länsbostadsnämnden har påbörjats när låneansökningen
prövas, om det inte finns särskilda skäl. Är arbetena slutförda när
låneansökningen ges in, får lån beviljas endast om det bedöms vara av
synnerlig vikt för sökanden.

6 § Förbättringslån får lämnas endast om lånesökandens taxerade inkomst
vid senaste taxering till statlig inkomstskatt inte överstiger 46 000
kronor. Om sökanden är gift får makarnas sammanlagda taxerade inkomst
inte överstiga 69 000 kronor.

Som ytterligare förutsättning för lån gäller att sökanden med hänsyn
till sin betalningsförmåga och till kostnaderna för åtgärderna har behov
av ett förbättringslån.

Om det finns särskilda skäl får förbättringslån beviljas även om
villkoret i första stycket inte är uppfyllt. Förordning (1986:281).

7 § Förbättringslån får lämnas endast om sökanden förbinder sig att

1. utföra förbättringsarbetena på den tid som länsbostadsnämnden
bestämmer,

2. iaktta de föreskrifter om arbetenas utförande i övrigt som
länsbostadsnämnden meddelar samt

3. hålla byggnaden tillgänglig för kontroll och besiktning enligt 27 §.

8 § Förbättringslånet lämnas högst med ett belopp som motsvarar 95
procent av den kostnad för förbättringsarbetena som länsbostadsnämnden
godkänner.

9 § Förbättringslånet består antingen av ett i sin helhet räntefritt
stående lån eller av en räntebärande amorteringsdel och en räntefri
stående del. Om lånet avser enbart eller i huvudsak energibesparande
åtgärder, skall dock lånet i sin helhet vara ett räntebärande
amorteringslån.

Storleken av det räntefria stående lånebeloppet bestäms med hänsyn till
sökandens ekonomiska förhållanden och kostnaden för
förbättringsarbetena. Beloppet får dock inte överstiga 20 000 kronor.
Förordning (1983:1026).

Säkerhet för lån

10 § Låntagaren skall ställa säkerhet för lånet. Säkerheten skall i
första hand bestå av panträtt i fastigheten eller tomträtten. Om
länsbostadsnämnden anser att det behövs, skall låntagaren som
ytterligare säkerhet upplåta panträtt i andra hand på grundval av
pantbrev som utgör säkerhet för andra skulder i fastigheten eller
tomträtten.

Avser lånet en byggnad ovanför odlingsgränsen och kan
inteckningssäkerhet eller godtagbar borgen för lånet inte ställas,
gäller de särskilda föreskrifter som plan- och bostadsverket meddelar.

Endast om särskilda omständigheter föreligger får låntagaren för att
skydda egen kapitalinsats upplåta panträtt med vilken följer förmånsrätt
före panträtt enligt första stycket. Förordning (1988:310).

11 § Om godtagbar säkerhet inte kan lämnas för ett förbättringslån som i
sin helhet är räntefritt och stående, får lånet lämnas utan säkerhet
under förutsättning att kommunen åtar sig att gentemot staten ansvara
för hälften av den förlust som kan uppkomma på lånet.

Ränta och amortering

12 § Amorteringsdelen av ett förbättringslån skall löpa med ränta från
utbetalningsdagen.

Om förbättringslånet inte överstiger 25000 kronor skall räntan på
amorteringsdelen betalas enligt en räntesats som regeringen fastställer
för ett kalenderår i sänder.

Om förbättringslånet är större tillämpas samma räntesats på det belopp
av amorteringsdelen som motsvarar skillnaden mellan 25000 kronor och den
räntefria stående delen. Räntesatsen för återstoden av amorteringsdelen
skall vara 5,5 procent för tiden från dagen för utbetalningen av lånet
till det halvårsskifte som infaller närmast efter det att ett år har
förflutit från utbetalningsdagen. För varje följande år av lånetiden
skall den sistnämnda räntesatsen höjas med 0,5 procentenheter, dock
högst till den räntesats som gäller enligt andra stycket. Förordning
(1981:587).

13 § Amorteringsdelen skall amorteras från halvårsskiftet närmast efter
utbetalningsdagen. Amorteringstiden skall bestämmas med hänsyn till
husets återstående användningstid och den tid som förbättringsarbetena
kan nyttiggöras, dock högst till 30 år.

14 § Ränta och amortering skall betalas i form av annuiteter, som
beräknas efter 8 procent ränta och den för lånet bestämda
amorteringstiden. Är räntesatsen enligt 12 § högre än 8 procent skall
jämte annuiteten betalas en tilläggsränta som motsvarar ränteskillnaden.
Är räntesatsen lägre än 8 procent skall annuiteten minskas med ett
belopp som motsvarar ränteskillnaden.

15 § Ränta och amortering betalas halvårsvis i efterskott.

Har lånet betalats ut under månaden närmast före ett halvårsskifte,
skall räntan för den månaden betalas senast vid nästa halvårsskifte.

På belopp som inte betalas inom föreskriven tid skall låntagaren betala
dröjsmålsränta enligt de grunder som bestäms i särskild ordning.

16 § Plan- och bostadsverket får föreskriva att vid tillämpningen av 13
och 15 §§ halvår skall omfatta annan period om sex månader än
kalenderhalvår. Förordning (1988:310).

17 § Låntagaren är skyldig att underkasta sig de ändringar i fråga om
ränta som regeringen bestämmer.

Uppsägning och övertagande av lån m.m.

18 § Länsbostadsnämnden kan säga upp förbättringslån till betalning helt
eller delvis, om

1. lånevillkoren eller föreskrifterna beträffande lånet åsidosätts,

2. huset genom vanvård eller av annan anledning minskar i värde eller
lägenheten inte längre används för det ändamål som förutsattes när lånet
beviljades eller

3. betryggande brandförsäkring inte finns.

Om huset eller lägenheten används på annat sätt än som årsbostad och om
det föreligger särskilda skäl, får länsbostadsnämnden i stället för att
säga upp lånet besluta att återstoden av lånet i sin helhet skall
amorteras inom en tid av högst tio år. På ett sådant lån skall ränta
betalas efter den räntesats som gäller enligt 12 § andra stycket. Det
räntefria stående lånebeloppet får dock avskrivas helt eller delvis, om
lägenheten inte får någon användning efter det att låntagaren har lämnat
den eller om det kan antas att en försäljning av huset inte skulle göra
det möjligt för låntagaren att betala lånet.

Om låntagaren innehar huset eller en lägenhet i huset med nyttjanderätt
och om det finns särskilda skäl, kan länsbostadsnämnden avskriva lånet
helt eller delvis när nyttjanderätten har upphört.

Låntagaren får när som helst säga upp hela lånet till omedelbar
betalning eller göra inbetalningar utöver föreskrivna amorteringar.

19 § Om fastigheten eller tomträtten övergår till ny ägare eller
tomträttshavare och om han vill överta lånet, skall denne ansöka om
detta inom tre månader från den dag då fastigheten eller tomträtten
övergick till honom. Länsbostadsnämnden kan medge förlängning av denna
tid.

En sådan ansökan får bifallas endast om huset även i fortsättningen
skall användas som årsbostad. Därvid gäller följande:

1. Lånets amorteringsdel övertas på oförändrade villkor.

2. Det räntefria stående lånebeloppet skall löpa med ränta enligt den
räntesats som gäller enligt 12 § andra stycket och amorteras inom den
betalningstid som återstår för amorteringsdelen. Om lånet i sin helhet
är räntefritt och stående skall det amorteras inom tio år.

3. Ränta och amortering betalas på det sätt som anges i 14 §. Förordning
(1988:310).

20 § Görs inte ansökan om övertagande av förbättringslån eller avslås en
sådan ansökan, skall länsbostadsnämnden säga upp lånet till betalning.
Detta gäller dock inte lånebelopp på vilket 18 § andra stycket
tillämpas.

21 § Om förbättringslånet sägs upp till betalning enligt 20 §, skall
lånet i sin helhet vara räntebärande från den dag då tre månader har
förflutit från den dag då fastigheten eller tomträtten övergick till ny
ägare. Räntesatsen skall vara en procentenhet högre än den som
tillämpas enligt 12 § andra stycket.

Förfarandet i låneärenden

22 § Frågor om förbättringslån prövas av länsbostadsnämnden. Ansökan om
lån ges in till förmedlingsorganet.

Förmedlingsorganet skall se till att ansökningen kompletteras om det
behövs och därefter sända handlingarna i ärendet jämte eget yttrande
till länsbostadsnämnden.

23 § I beslut, varigenom förbättringslån beviljas, skall lånebeloppet
och villkoren för lånet anges.

24 § Förbättringslån får helt eller delvis betalas ut i förskott.

Bestämmelserna i 10 och 11 §§ gäller även i fråga om förskott.

Plan- och bostadsverket skall lämna förskottet till förmedlingsorganet
som bestämmer hur det skall betalas ut. Förskott som inte avser ett
räntefritt stående lånebelopp löper med ränta från utbetalningsdagen.
Räntesatsen skall vara en procentenhet högre än den som gäller enligt
12 § andra stycket eller den som enligt 12 § tredje stycket skall gälla
under det första året av lånetiden. Förordning (1988:310).

25 § Låntagaren skall senast den dag som länsbostadsnämnden bestämmer ge
in ansökan om utbetalning av lånet till förmedlingsorganet. Plan- och
bostadsverket föreskriver vilka handlingar som skall ges in tillsammans
med ansökningen. Om lånet avser sådana åtgärder som anges i 4 § andra
stycket och om arbetet har utförts av någon annan än sökanden, skall
ansökningen innehålla de uppgifter angående arbetet och den som har
utfört detta som styrelsen föreskriver. Ansökningen skall dessutom
innehålla en av sökanden undertecknad försäkran på heder och samvete att
dessa uppgifter är sanningsenliga.

Förmedlingsorganet skall sända ansökningshandlingarna och intyg om
besiktning enligt 27 § första stycket till länsbostadsnämnden.

Sådana uppgifter som avses i första stycket tredje meningen skall
länsbostadsnämden lämna till länsstyrelsen. Förordning (1988:310).

26 § En ansökan om utbetalning av ett förbättringslån får bifallas
endast om åtgärderna har utförts i enlighet med föreskrifterna i
lånebeslutet.

Länsbostadsnämnden beslutar om utbetalning av lån. Plan- och
bostadsverket har hand om utbetalningen. Förordning (1988:310).

Byggnadskontroll och låneförvaltning

27 § Förmedlingsorganet skall se till att förbättringsarbetenas
utförande kontrolleras och att byggnaden besiktas sedan arbetena har
slutförts. Sådan kontroll och besiktning får också göras av
länsbostadsnämnden.

Förmedlingsorganet skall vidare under lånetiden besikta byggnaden i den
omfattning och i den ordning plan- och bostadsverket föreskriver.

Finns det risk att byggnaden genom vanvård eller av någon annan
anledning förlorar i värde, så att säkerheten för statens fordran
äventyras, skall förmedlingsorganet underrätta länsbostadsnämnden om
detta. Detsamma gäller om förmedlingsorganet får kännedom om att
fastigheten eller tomträtten har övergått till ny ägare eller
tomträttshavare eller att huset inte längre används för det ändamål som
förutsattes när lånet beviljades. Förordning (1988:310).

28 § Förbättringslånen förvaltas av länsbostadsnämnden på uppdrag av
Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB. Förordning (1989:581).

Övriga bestämmelser

29 § Länsbostadsnämndens beslut enligt denna förordning får överklagas
hos plan- och bostadsverket genom besvär.

Plan- och bostadsverkets beslut får överklagas hos regeringen genom
besvär. Förordning (1988:310).

30 § De föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning
meddelas av plan- och bostadsverket. Förordning (1988:310).

Övergångsbestämmelser

1986:281

Denna förordning träder i kraft, i fråga om 19 § den 1 juli 1987, och i
övrigt den 1 juli 1986.

I fråga om ansökningar om övertagande av lån som har kommit in till
förmedlingsorganet före den 1 juli 1987 gäller 19 § i sin äldre lydelse.

1988:310

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988. Bestämmelserna i 19 § i
sin äldre lydelse tillämpas fortfarande om fastigheten har förvärvats
före ikraftträdandet.

1993:1111

Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om lån
som beviljats enligt förordningen med följande undantag:

1. Vad som i 18--20 och 22 §§ föreskrivs om länsbostadsnämnden
skall i fråga om räntefria stående lån eller delar av lån i stället avse
Boverket. Förordning (1994:257).

2. Boverkets beslut enligt den upphävda förordningen får inte
överklagas.