Lag (2022:1568) om Sveriges riksbank

1 kap. Allmänna bestämmelser

Lagens innehåll

1 § Denna lag innehåller bestämmelser om Sveriges riksbanks 
(Riksbanken) verksamhet, organisation och kapital. I lagen 
finns också bestämmelser om finansiella företag, företag som 
bedriver verksamhet som påverkar tillgången till kontanter i 
Sverige och företag som bedriver verksamhet som är av särskild 
betydelse för genomförandet av betalningar.

Definition av finansiella företag

2 § Med finansiella företag avses

1. juridiska personer som står under tillsyn av 
Finansinspektionen, 

2. utländska juridiska personer som 

a) i hemlandet står under motsvarande tillsyn som de företag 
som avses i 1, och 

b) bedriver verksamhet i Sverige, 

3. AP-fonder, och 

4. Svenska skeppshypotekskassan.

Riksbankens ställning

3 § Riksbanken är enligt 9 kap. 13 § regeringsformen rikets 
centralbank och en myndighet under riksdagen.

Riksbanken har tillgångar som den förvaltar. Staten garanterar 
Riksbankens förpliktelser.

Europeiska centralbankssystemet

4 § Riksbanken ingår i Europeiska centralbankssystemet och är 
delägare i Europeiska centralbanken.

Allmänna krav på verksamheten

5 § Riksbanken får bara bedriva eller delta i sådan verksamhet 
som har stöd i lag eller unionsrätten.

6 § Riksbanken får inte lämna krediter till eller förvärva 
skuldförbindelser direkt från

1. staten, kommuner, regioner eller kommunalförbund eller 
juridiska personer som staten, regioner, kommuner eller 
kommunalförbund, var för sig eller tillsammans, har ett direkt 
eller indirekt rättsligt bestämmande inflytande över, eller

2. institutioner, organ eller byråer inom Europeiska unionen, 
som inte är centralbanker. 

Riksbanken får dock 

1. förvärva skuldförbindelser på andrahandsmarknaden enligt 
2 kap. 4 § första stycket 3 och 4 och 3 kap. 6 § 2 och 3, 

2. lämna staten sådana krediter som avses i 3 kap. 3 § andra 
stycket, och 

3. lämna krediter till eller förvärva skuldförbindelser direkt 
från offentligt ägda kreditinstitut under samma 
förutsättningar som gäller för andra kreditinstitut enligt 
denna lag. 

7 § I Riksbankens verksamhet ska hög effektivitet eftersträvas 
och god hushållning med statens medel iakttas.

8 § Riksbanken får vidta en åtgärd bara om

1. åtgärden kan antas leda till det avsedda resultatet, 

2. åtgärden inte är mer långtgående än vad som behövs, och

3. det avsedda resultatet står i rimlig proportion till de 
kostnader och risker som åtgärden medför för Riksbankens och 
statens finanser.

Om en åtgärd innebär ett ingrepp i ett enskilt intresse 
tillämpas 5 § tredje stycket förvaltningslagen (2017:900). 

9 § Riksbanken ska följa den allmänna ekonomiska utvecklingen 
och utvecklingen på de finansiella marknaderna.

Riksbanken ska identifiera hot mot en hållbar utveckling som 
påverkar förutsättningarna för verksamheten enligt denna lag.

Forskning

10 § Riksbanken får bedriva och ekonomiskt bidra till 
forskning som har betydelse för myndighetens verksamhet.

Statistik

11 § En av Riksbankens grundläggande uppgifter är att samla in 
den statistik som behövs enligt stadgan för Europeiska 
centralbankssystemet och Europeiska centralbanken.

Riksbanken ska löpande framställa och offentliggöra statistik 
över finansmarknaderna, betalningsbalanser och 
utlandsställningen. 

Riksbanken får också framställa och offentliggöra statistik 
som behövs

1. för att banken ska kunna utföra sina uppgifter enligt denna 
lag, eller 

2. för samarbetet inom Europeiska centralbankssystemet, Banken 
för internationell betalningsutjämning, Internationella 
valutafonden eller andra internationella organisationer. 

Referensvärden

12 § Riksbanken får tillhandahålla och offentliggöra 
referensvärden enligt Europaparlamentets och rådets förordning 
(EU) 2016/1011 av den 8 juni 2016 om index som används som 
referensvärden för finansiella instrument och finansiella 
avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om 
ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU och förordning 
(EU) nr 596/2014.

Riksbanken får ta ut avgifter från dem som använder 
referensvärden enligt första stycket.

2 kap. Penningpolitik

Allmänna bestämmelser

1 § Det överordnade målet för Riksbanken är att upprätthålla 
varaktigt låg och stabil inflation (prisstabilitetsmålet). 
Utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet ska Riksbanken 
dessutom bidra till en balanserad utveckling av produktion och 
sysselsättning (realekonomiska hänsyn).

2 § Riksbanken ska tillämpa det växelkurssystem som regeringen 
har beslutat om enligt lagen (1998:1404) om valutapolitik.

3 § Riksbanken ska, efter riksdagens godkännande, besluta om 
precisering av prisstabilitetsmålet.

Uppgifter och befogenheter

4 § Riksbanken får, i förhållande till finansiella företag,

1. ta emot inlåning, 

2. lämna krediter i svenska kronor och utländsk valuta mot 
betryggande säkerhet,

3. ingå återköpsavtal i finansiella instrument, 

4. ingå återköpsavtal i utländsk valuta mot svenska kronor i 
likviditetsstyrande syfte, och

5. köpa och sälja svenska statspapper.

Riksbanken ska bestämma styrränta för transaktioner som anges 
i första stycket 1-3. 

5 § Riksbanken får

1. genomföra valutainterventioner,

2. ge ut och omsätta egna skuldebrev i svenska kronor, och 

3. om det finns synnerliga skäl köpa och sälja andra 
finansiella instrument än sådana statspapper som avses i 4 § 
första stycket 5. 

6 § Riksbanken får kräva att en viss andel av ett finansiellt 
företags placeringar eller förbindelser ska motsvaras av 
företagets inlåning i Riksbanken (kassakrav).
Lag (2024:1372).

Information

7 § Riksbanken ska skyndsamt informera det statsråd som 
regeringen utser om viktiga penningpolitiska beslut som banken 
har fattat.

3 kap. Det finansiella systemet

Allmänna bestämmelser

1 § Riksbanken ska, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet, 
bidra till att det finansiella systemet är stabilt och 
effektivt, inbegripet att allmänheten ska kunna göra 
betalningar.

Uppgifter och befogenheter

Betalningar

2 § Riksbanken ska tillhandahålla system för avveckling av 
betalningar.

Riksbanken bestämmer vilka finansiella företag och myndigheter 
som får delta i bankens system för avveckling av betalningar. 
Banken får ta ut avgifter från deltagarna. 

3 § Riksbanken får, i fråga om bankens system för avveckling 
av betalningar,

1. ta emot inlåning från deltagarna, och

2. mot betryggande säkerhet lämna kortfristiga krediter i 
svenska kronor till deltagarna i syfte att främja systemets 
funktionssätt. 

En kredit enligt första stycket 2 får lämnas till 
Riksgäldskontoret om den

1. inte löper längre än 24 timmar, och 

2. är förenlig med de åtaganden som följer av Sveriges 
medlemskap i Europeiska unionen. 

Riksgäldskontoret behöver inte ställa säkerhet.

4 § Riksbanken ska ta emot betalningar till staten och 
förmedla utbetalningar för statens räkning.

Riksbanken får ta emot inlåning från staten.

5 § Riksbanken får medverka i andra avvecklings-, betalnings- 
och clearingsystem inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
än sådana som avses i 2 §.

Generellt likviditetsstöd

6 § Om det behövs för att motverka en allvarlig störning i det 
finansiella systemet i Sverige, får Riksbanken

1. mot betryggande säkerhet lämna krediter i svenska kronor 
eller utländsk valuta till 

a) finansiella företag som avses i 1 kap. 2 § 1,

b) finansiella företag som avses i 1 kap. 2 § 2 och bedriver 
verksamhet från filial i Sverige,

c) finansiella företag som avses i 1 kap. 2 § 1 och 2 och är 
centrala motparter. 

2. ingå återköpsavtal med finansiella företag som avses i 1, 
och

3. om det finns synnerliga skäl köpa och sälja finansiella 
instrument till förutbestämda priser i syfte att tillfälligt 
stödja systemviktiga finansiella marknaders funktionssätt. 

Särskilt likviditetsstöd

7 § Riksbanken får mot säkerhet och på andra särskilda villkor 
lämna krediter i svenska kronor eller utländsk valuta till ett 
livskraftigt finansiellt företag som avses i 6 § i syfte att 
tillfälligt tillgodose företagets behov av likviditet, om

1. det behövs för att motverka en allvarlig störning i det 
finansiella systemet i Sverige, eller 

2. det finns andra synnerliga skäl.

Övervakning

8 § Riksbanken ska övervaka

1. avvecklings-, betalnings- och clearingsystem, 

2. kontoföring av finansiella instrument,

3. transaktionsregister, och 

4. annan verksamhet som är av särskild betydelse för den 
finansiella infrastrukturen i Sverige. 

Riksbanken ska följa betalningsmarknadens utveckling.

9 § Riksbanken ska bedöma om det finansiella systemet är 
stabilt och effektivt, identifiera risker för allvarliga 
störningar eller betydande effektivitetsförluster och redovisa 
sina bedömningar.

Om Riksbanken bedömer att dessa risker kan påverka andra 
myndigheters verksamhet, ska banken underrätta dessa 
myndigheter och andra berörda. 

Krisförberedande arbete

10 § Riksbanken ska ha en god förmåga att motverka allvarliga 
störningar i det finansiella systemet i Sverige. Riksbanken 
ska identifiera likviditetsstödjande åtgärder som kan användas 
för att motverka sådana störningar.

Riksbanken får delta i krisförberedande arbete i Sverige och 
utomlands. 

Samverkan

11 § Riksbanken ska

1. ge Finansinspektionen tillfälle att yttra sig innan 
Riksbanken fattar beslut i viktigare frågor som har samband 
med det finansiella systemets stabilitet och effektivitet 
eller som berör Finansinspektionens tillsynsverksamhet, 

2. ge Riksgäldskontoret tillfälle att yttra sig innan 
Riksbanken fattar beslut i viktigare frågor som har samband 
med myndighetens verksamhet enligt lagen (2015:1016) om 
resolution, och 

3. ge stödmyndigheten tillfälle att yttra sig innan Riksbanken 
fattar beslut i viktigare frågor som har samband med 
myndighetens verksamhet enligt lagen (2015:1017) om 
förebyggande statligt stöd till kreditinstitut. 

Riksbanken ska lämna den myndighet som banken samverkar med de 
uppgifter som myndigheten behöver för samverkan.

Första stycket gäller inte om ett beslut är brådskande. I så 
fall ska Riksbanken utan dröjsmål underrätta berörda 
myndigheter om beslutet. 

Information

12 § Riksbanken ska

1. informera det statsråd som regeringen utser innan 
Riksbanken beslutar om en kredit enligt 7 §,

2. underrätta regeringen, Finansinspektionen, 
Riksgäldskontoret och stödmyndigheterna enligt lagen 
(2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut 
och om stabilitetsfonden och lagen (2022:739) med 
kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om 
återhämtning och resolution av centrala motparter om 
genomförda likviditetsstödjande åtgärder och lämna de 
uppgifter som behövs, och 

3. underrätta myndigheter med ansvar för gruppbaserad tillsyn 
inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet om en sådan 
kritisk situation som avses i 6 kap. 3 § första stycket 7 
lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och 
värdepappersbolag. 

4 kap. Kontanter och andra betalningsmedel

Allmänna bestämmelser

1 § Sveriges valuta benämns krona. En krona består av 100 öre.

Riksbanken ska bidra till att det finns tillgång till sedlar 
och mynt i kronor (kontanter) i betryggande utsträckning i 
hela Sverige.

Uppgifter och befogenheter

Kontantutgivning

2 § Riksbanken ska själv eller genom någon annan ge ut och 
lösa in kontanter.

3 § Sedlar får ges ut med valörerna tjugo, femtio, etthundra, 
tvåhundra, femhundra och ettusen kronor.

Mynt får ges ut med valörerna en krona, två kronor, fem kronor 
och tio kronor. Minnes- eller jubileumsmynt får ges ut även 
med andra valörer.

4 § Riksbanken får lösa in kontanter som är skadade eller 
förslitna.

Riksbanken får lösa in kontanter som har upphört att vara 
lagliga betalningsmedel, om det finns särskilda skäl.

Riksbanken får ta ut avgifter vid inlösen av kontanter.

Tillverkning av kontanter

5 § Riksbanken får själv eller genom någon annan tillverka 
kontanter, medaljer och liknande föremål.

Depåer

6 § Riksbanken ska själv eller genom någon annan 
tillhandahålla minst fem platser för lagring och ut- och 
inlämning av sedlar i Sverige (depåer).

Det ska finnas minst en depå i 

1. Norrbottens eller Västerbottens län, och 

2. Jämtlands eller Västernorrlands län.

Riksbanken bestämmer vilka företag som ska få tillgång till 
depåerna. Banken får ta ut avgifter av dessa företag. 

7 § Riksbanken får betala räntekostnadsersättning eller lämna 
räntefri kredit till företag som avskilt och lagrat kontanter.

Övervakning

8 § Riksbanken ska följa, analysera och vid behov samordna 
hanteringen av kontanter i Sverige.

Ett företag som bedriver verksamhet som påverkar tillgången 
till kontanter i Sverige ska underrätta Riksbanken om 
företaget avser att upphöra med denna verksamhet.

Digitala betalningsmedel

9 § Riksbanken får, efter riksdagens medgivande, ge ut 
digitala betalningsmedel.

Beredskapspengar

10 § Vid höjd beredskap får Riksbanken ge ut beredskapspengar.

Kontanter som har förändrats eller bearbetats

11 § Kontanter som har förändrats eller bearbetats får inte 
spridas.

Lagliga betalningsmedel

12 § Kontanter och beredskapspengar är lagliga 
betalningsmedel.

5 kap. Fredstida krissituationer och höjd beredskap

Allmänna bestämmelser

1 § Riksbanken ska ha en god förmåga att upprätthålla sin 
verksamhet under fredstida krissituationer och vid höjd 
beredskap, inbegripet att allmänheten ska kunna göra 
betalningar under fredstida krissituationer och vid höjd 
beredskap.

Uppgifter och befogenheter

2 § Riksbanken ska planera och förbereda för att kunna 
fortsätta sin verk-samhet under fredstida krissituationer och 
vid höjd beredskap. Riksbanken ska beakta totalförsvarets 
krav.

3 § Riksbanken ska genomföra gemensamma utbildningar och 
övningar för bankens egen personal och för arbets- och 
uppdragstagare i företag som bedriver verksamhet som är av 
särskild betydelse för genomförandet av betalningar.

4 § Ett företag som bedriver verksamhet som är av särskild 
betydelse för genomförandet av betalningar ska

1. planera och förbereda för att kunna fortsätta verksamhet 
som avser betalningar under fredstida krissituationer och vid 
höjd beredskap, 

2. delta i verksamhet enligt 2 och 3 §§, och

3. se till att arbets- och uppdragstagare får den utbildning 
och övning som behövs.

Riksbanken ska övervaka att ett företag uppfyller sina 
skyldigheter enligt första stycket.

5 § När det gäller företag som bedriver verksamhet som är av 
särskild betydelse för genomförandet av betalningar får 
Riksbanken, i den omfattning som behövs för att allmänheten 
ska kunna göra betalningar vid höjd beredskap, besluta

1. hos vilka arbets- eller uppdragsgivare allmän tjänsteplikt 
ska fullgöras, och

2. vilka arbets- eller uppdragstagare som ska omfattas av 
allmän tjänsteplikt. 

Ett beslut enligt första stycket får avse arbets- och 
uppdragstagare som inte tas i anspråk av totalförsvaret i 
övrigt.

Tystnadsplikt

6 § Den som på grund av bestämmelser i detta kapitel har fått 
kännedom om en enskilds affärs- eller driftförhållanden eller 
förhållanden av betydelse för totalförsvaret eller annars för 
Sveriges säkerhet får inte obehörigen röja eller utnyttja vad 
han eller hon har fått veta.

I Riksbankens verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i 
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).

Information

7 § Under fredstida krissituationer och vid höjd beredskap ska 
Riksbanken hålla regeringen och Riksgäldskontoret underrättade 
om viktigare frågor.

6 kap. Internationell verksamhet

Allmänna bestämmelser

1 § Riksbanken får verka som förbindelseorgan i förhållande 
till internationella finansorgan som Sverige är medlem i.

Riksbanken får delta i sådant internationellt samarbete som

1. har betydelse för bankens verksamhet, eller

2. rör kunskapsutbyte med andra centralbanker.

Riksbanken ska i sin internationella verksamhet utgå från 
regeringens och riksdagens övergripande ståndpunkter inom 
olika politikområden.

Uppgifter och befogenheter

Internationella valutafonden

2 § Riksbanken får vara finansiell motpart till 
Internationella valutafonden. Riksbanken får också förvärva 
särskilda dragningsrätter.

Riksbanken ska fullgöra de skyldigheter som följer av Sveriges 
deltagande i Internationella valutafondens system för 
särskilda dragningsrätter.

3 § Riksbanken får, i fråga om Internationella valutafonden,

1. efter riksdagens medgivande, lämna krediter eller delta i 
annan finansiering som inte avser låginkomstländer, och 

2. göra en framställning till regeringen om att 

a) tillskjuta insatskapital, eller 

b) lämna krediter eller delta i annan finansiering som avser 
låginkomstländer. 

4 § Riksbanken ska besluta om upplåning som motsvarar belopp 
enligt 3 §. Riksgäldskontoret ska ta upp lån till staten i 
syfte att tillgodose Riksbankens behov av sådan upplåning.

Riksgäldskontoret ska ta ut ersättning som motsvarar den ränta 
som Riksbanken tar emot från Internationella valutafonden. 
Riksbanken ska betala tillbaka lån till Riksgäldskontoret när 
det inte längre finns skäl för upplåningen. 

Riksbanken ska fatta beslut om upplåning eller återbetalning 
av lån efter att Riksgäldskontoret har fått tillfälle att 
lämna synpunkter.

Andra internationella finansorgan

5 § Riksbanken får, i fråga om andra internationella 
finansorgan än Internationella valutafonden och efter 
riksdagens medgivande,

1. lämna krediter,

2. ingå avtal om långsiktiga internationella kreditåtaganden, 
och

3. i övrigt delta i finansiering av verksamhet som har 
anknytning till Riksbankens verksamhet.

Internationella betalningar

6 § Riksbanken får, med eller utan ränta, ta emot insättningar 
i valuta eller guld från eller göra sådana insättningar hos

1. kreditinstitut,

2. utländska kreditinstitut,

3. andra centralbanker,

4. stater, och

5. internationella finansorgan.

Riksbanken får medverka vid och ta ut avgifter för avveckling 
av betalningar till eller från andra centralbanker eller 
internationella finansorgan. 

Riksbanken får ingå avtal om skyldigheter och rättigheter som 
anknyter till sådana insättningar och betalningar som avses i 
första och andra styckena.

Information

7 § Riksbanken ska i sin internationella verksamhet hålla 
regeringen underrättad om viktigare frågor.

7 kap. Organisation

Allmänna bestämmelser om Riksbankens organisation

1 § I Riksbanken ska det, utöver ett fullmäktige och en 
direktion, finnas

1. en internrevisionsavdelning, 

2. en personalansvarsnämnd, 

3. en revisionsfunktion som leds av fullmäktige, och

4. de organisatoriska delar i övrigt som direktionen 
bestämmer. 

Riksbanken ska ha sitt huvudkontor i Stockholm, där också 
fullmäktige och direktionen ska ha sitt säte. 

Beslutsordning

2 § Ärenden som inte ska avgöras av fullmäktige avgörs av 
direktionen. Direktionen får besluta att ärenden får avgöras 
av riksbankschefen eller någon annan anställd i Riksbanken. Om 
inte direktionen beslutar annat får riksbankschefen besluta 
att ärenden får avgöras av någon annan anställd i Riksbanken.

Fullmäktige

3 § Fullmäktige ska inom sig välja en ordförande och en vice 
ordförande.

Fullmäktige är beslutsfört när minst åtta av ledamöterna är 
närvarande. Ett beslut om att skilja en ledamot i direktionen 
från anställningen förutsätter dock att minst åtta av 
fullmäktiges ledamöter är överens. 

4 § Fullmäktige ska följa direktionens arbete och Riksbankens 
verksamhet. Fullmäktige ska underrätta riksdagens 
finansutskott om frågor av större betydelse och regelbundet 
eller på begäran redovisa sina iakttagelser till utskottet.

Revisionsfunktionen ska granska direktionens arbete.

5 § Fullmäktige ska besluta vilka motiv som ska finnas på de 
kontanter som Riksbanken ger ut.

Fullmäktige får för Riksbankens räkning lämna remissyttranden 
inom sitt ansvarsområde.

Fullmäktige ska besluta om lön och andra anställningsvillkor 
för ledamöter i direktionen.

Direktionen

6 § En ledamot i direktionen får inte

1. vara ledamot av riksdagen,

2. vara statsråd,

3. vara anställd i Regeringskansliet,

4. vara anställd på central nivå i ett politiskt parti,

5. vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett 
finansiellt företag som avses i 1 kap. 2 § 1, eller

6. inneha annan anställning eller annat uppdrag som gör honom 
eller henne olämplig att vara direktionsledamot.

En ledamot får inte heller vara underårig, i konkurs, 
underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 
11 kap. 7 § föräldrabalken.

Om en ledamot tar en sådan anställning eller ett sådant 
uppdrag som kan strida mot första stycket, ska ledamoten 
genast anmäla det till fullmäktige.

7 § Direktionen ska bestå av fem ledamöter som utses för en 
tid av fem eller sex år. Av dessa ska fullmäktige utse en 
ordförande (riksbankschef). Övriga fyra ledamöter ska vara 
vice riksbankschefer.

Riksbankschefen och en vice riksbankschef får utses på nytt en 
gång. 

En vice riksbankschef får utses till riksbankschef.

8 § Direktionen ska ansvara för Riksbankens verksamhet och se 
till att den drivs enligt denna lag.

Direktionen ska

1. besluta om arbetsordning för Riksbanken som reglerar 
organisation, arbetsfördelningen mellan direktionen och 
riksbankschefen, delegering av beslutanderätt, handläggningen 
av ärenden och formerna i övrigt för verksamheten,

2. besluta om verksamhetsplan för Riksbanken,

3. se till att det vid Riksbanken finns en intern styrning och 
kontroll som fungerar på ett betryggande sätt, och

4. besluta om föreskrifter och ärenden av principiell karaktär 
eller större betydelse.

Med intern styrning och kontroll avses den process som syftar 
till att Riksbanken med rimlig säkerhet fullgör de krav som 
följer av första stycket. I denna process ska momenten 
riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation 
ingå. 

9 § Riksbankschefen ska leda direktionens arbete.

Riksbankschefen ska ta upp frågor som avses i 8 § andra 
stycket 4 till behandling och beslut i direktionen. En ledamot 
i direktionen får alltid ta upp ett ärende till behandling och 
beslut i direktionen.

Riksbankschefen ska förbereda direktionens sammanträden och se 
till att dessa hålls vid behov eller efter begäran av en 
direktionsledamot. 

10 § Direktionen är beslutsför när minst tre ledamöter är 
närvarande. Ordföranden och vice ordföranden i fullmäktige har 
rätt att närvara vid direktionens sammanträden med 
yttranderätt men utan förslagsrätt eller rösträtt.

Om ett ärende är så brådskande att direktionen inte hinner 
sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom 
kontakter mellan ledamöterna.

Om inte heller detta hinns med eller är lämpligt får ärendet 
avgöras av två ledamöter, om de är ense om beslutet. Ett 
sådant beslut ska anmälas vid nästa sammanträde med 
direktionen.

11 § Ledamöterna i direktionen ska utses efter ett 
ansökningsförfarande.

12 § Fullmäktige får bestämma i vilken inbördes ordning de 
vice riksbankscheferna ska tjänstgöra i riksbankschefens 
ställe.

13 § Under ett år efter att en direktionsledamots anställning 
har upphört får han eller hon inte utan fullmäktiges 
medgivande inneha en sådan anställning eller ett sådant 
uppdrag som avses i 6 § första stycket 5 eller 6.

Riksbankschefen

14 § Riksbankschefen ska ansvara inför direktionen och sköta 
den löpande verksamheten enligt de direktiv och riktlinjer som 
direktionen beslutar.

Gemensamma bestämmelser för fullmäktige och direktionen

15 § Vid fullmäktiges och direktionens sammanträden ska 
protokoll föras.

16 § Fullmäktige och direktionen får inom sina respektive 
ansvarsområden göra framställningar till regeringen.

Fullmäktige och direktionen ska ge varandra tillfälle att 
lämna synpunkter innan de gör framställningar till regeringen 
eller riksdagen. 

En framställning till riksdagen enligt 2 kap. 3 § ska göras av 
direktionen.

17 § Fullmäktige och direktionen får inte sammanträda på 
område som är ockuperat av främmande makt. En ledamot i 
fullmäktige eller direktionen får inte heller på annat sätt 
delta i beslutsfattande om han eller hon befinner sig på ett 
sådant område.

Internrevisionsavdelningen

18 § Internrevisionsavdelningen ska utifrån en analys av 
verksamhetens risker självständigt granska om direktionens 
interna styrning och kontroll är utformad så att Riksbanken 
med rimlig säkerhet fullgör de krav som följer av 8 § första 
stycket.

Internrevision ska drivas enligt god sed för internrevision 
och internrevisorer.

Direktionen ska besluta om riktlinjer och revisionsplan för 
internrevisionsavdelningen och åtgärder med anledning av 
internrevisionsavdelningens iakttagelser och rekommendationer.

Personalansvarsnämnden

19 § Personalansvarsnämnden ska bestå av riksbankschefen 
(ordförande), personalföreträdare och de övriga ledamöter som 
direktionen utser.

Följande frågor ska, om de rör andra än direktionsledamöter, 
prövas av nämnden:

1. skiljande från anställning på grund av personliga 
förhållanden, dock inte i fråga om provanställning,

2. disciplinansvar,

3. åtalsanmälan, och

4. avstängning.

Nämnden är beslutsför när ordföranden och minst hälften av de 
andra ledamöterna är närvarande.

Anmälan om finansiella instrument

20 § Ordföranden och vice ordföranden i fullmäktige och 
ledamöterna i direktionen ska när uppdraget eller 
anställningen påbörjas skriftligen anmäla följande till 
riksdagen:

1. innehav av finansiella instrument enligt 1 kap. 4 § lagen 
(2007:528) om värdepappersmarknaden,

2. innehav av andel i ett handelsbolag eller en ekonomisk 
förening utom bostadsrättsförening och andel i en motsvarande 
utländsk juridisk person,

3. ägande, helt eller delvis, av en näringsfastighet enligt 
2 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229),

4. ett avtal av ekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare 
såsom ett avtal om löne- eller pensionsförmån som lämnas under 
den tid som omfattas av uppdraget i fullmäktige eller 
anställningen i direktionen, och

5. skulder och villkoren för dessa.

Första stycket gäller inte, om

1. tillgångarna och avtalen enligt första stycket 2-4 
tillsammans understiger ett marknadsvärde på 500 000 kronor, 
eller 

2. skulderna enligt första stycket 5 tillsammans understiger 
500 000 kronor.

Om tillgångar, avtal eller skulder som enligt andra stycket 
inte behöver anmälas uppnår en sådan gräns som anges där, ska 
anmälan göras senast inom fyra veckor.

21 § En anmälan ska därefter göras av förändring som innebär 
att

1. tillgång som avses i 20 § första stycket 1 avyttras eller 
förvärvas,

2. det sammanlagda värdet av tillgångar och avtal enligt 20 § 
första stycket 2-4 eller det sammanlagda beloppet av skulder 
enligt 20 § första stycket 5 förändrats med mer än 
100 000 kronor sedan anmälan senast gjordes, under 
förutsättning att det sammanlagda värdet eller beloppet efter 
förändringen inte understiger 500 000 kronor, eller

3. villkoren för anmälda skulder ändras.

Anmälan av förändringar enligt första stycket ska göras senast 
fyra veckor från förändringen. Lag (2024:371).

22 § Bestämmelserna i 20 § första stycket 1 och 21 § första 
stycket 1 och andra stycket gäller även för

1. övriga ledamöter i fullmäktige, och

2. de arbets- eller uppdragstagare som Riksbanken bestämmer. 

Arbets- eller uppdragstagare som avses i första stycket 2 ska 
göra sin anmälan till Riksbanken. 

Underrättelse om brott

23 § Riksbanken ska, trots det som anges i 31 kap. 1 § första 
stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 
underrätta Polismyndigheten eller Åklagarmyndigheten om det i 
verksamhet som avses i den bestämmelsen framkommer uppgifter 
som ger anledning att anta att ett brott har begåtts.

Om det finns särskilda skäl får Riksbanken avstå från att 
lämna en sådan underrättelse.

8 kap. Budget och redovisning

Budget

1 § Direktionen ska varje år före utgången av december månad 
upprätta en budget för nästa kalenderår (räkenskapsår).

Fullmäktige, riksdagens finansutskott och Riksrevisionen ska 
underrättas om budgeten.

Redovisning

2 § Riksbanken är bokföringsskyldig och direktionen ska 
upprätta en årsredovisning för varje räkenskapsår.

Bokföringsskyldigheten ska fullgöras och årsredovisningen ska 
upprättas i enlighet med denna lag och god redovisningssed, 
inbegripet Europeiska centralbankens riktlinjer i tillämpliga 
delar. Sådana avvikelser från riktlinjerna som inte följer av 
denna lag ska motiveras.

3 § Årsredovisningen ska bestå av en balans- och 
resultaträkning och en förvaltningsberättelse.

Förvaltningsberättelsen ska innehålla en redogörelse för 
penningpolitiken och övrig verksamhet. 

Årsredovisningen ska innehålla en bedömning av om den interna 
styrningen och kontrollen är betryggande.

4 § Direktionen ska senast den 21 februari lämna 
årsredovisningen till riksdagen, Riksrevisionen och 
fullmäktige.

Fullmäktige ska besluta om disposition av årets resultat. 
Riksdagen och Riksrevisionen ska underrättas om beslutet. 

5 § Riksdagen ska besluta om ansvarsfrihet för

1. fullmäktige för dess verksamhet, och 

2. direktionen för förvaltningen av Riksbanken.

Ansvarsfrihet får vägras bara om det finns skäl att föra talan 
om ekonomiskt ansvar mot en ledamot i fullmäktige eller 
direktionen eller om ledamoten bör åtalas för brottsligt 
förfarande i samband med sitt uppdrag eller sin anställning.

6 § Riksdagen ska fastställa balans- och resultaträkningen och 
godkänna fullmäktiges beslut om disposition av årets resultat. 
Riksdagen får vägra att godkänna ett beslut bara om det 
strider mot detta kapitel. Om godkännande vägras ska 
fullmäktige fatta ett nytt beslut.

Utdelning till staten ska ske senast en vecka efter riksdagens 
beslut.

7 § Riksbanken ska varje år redovisa för riksdagen vilka 
åtgärder banken har vidtagit med anledning av Riksrevisionens 
iakttagelser.

Eget kapital

8 § Riksbankens eget kapital ska bestå av en grundfond, en 
reservfond och balanserade vinstmedel. Grundfonden och 
reservfonden utgör bundet eget kapital.

Medel på sådana värderegleringskonton som avses i Europeiska 
centralbankens riktlinjer ingår inte i det egna kapitalet.

9 § Det egna kapitalet får uppgå till högst 
60 miljarder kronor (målnivå), om inte riksdagen beslutar 
annat.

Ett belopp som motsvarar två tredjedelar av målnivån ska vara 
grundnivå för det egna kapitalet.

10 § Målnivån ska varje år räknas om i enlighet med den 
förändring av konsumentprisindex som Statistiska centralbyrån 
publicerar. Om förändringen understiger noll kronor ska ingen 
omräkning ske.

Finansiella avsättningar

11 § Riksbanken får i skälig utsträckning göra finansiella 
avsättningar i enlighet med Europeiska centralbankens 
riktlinjer.

Disposition av resultat

12 § Om resultaträkningen uppvisar vinst ska den överföras 
till reservfonden, om inte annat följer av 14 § tredje 
stycket. Överföringen får inte överstiga ett belopp som 
motsvarar förändringen av grundnivån för det egna kapitalet. 
Överskjutande vinstmedel ska överföras till balanserade 
vinstmedel.

Om eget kapital efter överföringar till reservfonden och 
balanserade vinstmedel överstiger målnivån, ska överskjutande 
vinstmedel delas ut till staten. 

När reservfonden överstiger 5 miljarder kronor ska medlen i 
reservfonden överföras till grundfonden.

13 § Fullmäktige får, efter direktionens medgivande, besluta 
om utdelning av balanserade vinstmedel.

14 § Om resultaträkningen uppvisar förlust ska den täckas i 
följande ordning:

1. av balanserade vinstmedel, 

2. av reservfonden, 

3. av grundfonden.

Om balanserade vinstmedel efter förlusttäckning enligt första 
stycket överstiger noll kronor, får det från balanserade 
vinstmedel till reservfonden överföras ett belopp som högst 
motsvarar förändringen av grundnivån för det egna kapitalet. 

Om grundfonden har tagits i anspråk för förlusttäckning, ska 
grundfonden med kommande års vinster återställas till den nivå 
som den uppgick till innan förlusten uppkom. Överskjutande 
vinstmedel får överföras till reservfonden till dess att det 
egna kapitalet uppgår till den omräknade grundnivån.

Återställning av det egna kapitalet

15 § Om summan av det egna kapitalet och orealiserade vinster 
på värderegleringskonton, utom det konto som avser guld, 
uppgår till ett belopp som understiger en tredjedel av 
målnivån, får Riksbanken göra en framställning till riksdagen 
om återställning av det egna kapitalet.

Framställningen ska avse ett belopp som innebär att summan av 
det egna kapitalet och orealiserade vinster på 
värderegleringskonton, utom det konto som avser guld, 
återställs till en nivå som motsvarar grundnivån för det egna 
kapitalet.

Om det krävs för att säkerställa Riksbankens förmåga till 
långsiktig självfinansiering, får framställningen avse ett 
belopp som innebär att summan av det egna kapitalet och 
orealiserade vinster på värderegleringskonton, utom det konto 
som avser guld, uppgår till ett belopp som motsvarar målnivån.
Lag (2024:1372).

16 § Om det egna kapitalet understiger målnivån, får 
Riksbanken kräva att en andel av kreditinstituts inlåning och 
emitterade skuldförbindelser (skulder) ska motsvaras av 
institutets inlåning i Riksbanken. Andelen får högst motsvara 
ett belopp som innebär att summan av Riksbankens eget kapital 
samt institutens samlade andelar enligt denna bestämmelse och 
2 kap. 6 § motsvarar målnivån.

Ett sådant krav som avses i första stycket ska gälla samtliga 
svenska kreditinstitut och filialer till utländska 
kreditinstitut.

Som skulder enligt första stycket räknas inte skulder till 

1. andra kreditinstitut eller filialer som omfattas av första 
stycket eller motsvarande krav i ett annat land inom EES, och

2. Riksbanken. Lag (2024:1372).

17 § Ränta på inlåning enligt 16 § första stycket får vara 
negativ bara om den gällande styrräntan är negativ. Räntan på 
inlåningen får då inte understiga styrräntan. Lag (2024:1372).

Mervärdesskatt

18 § Riksbanken har rätt till kompensation för belopp, 
motsvarande ingående skatt enligt mervärdesskattelagen 
(2023:200), som hänför sig till verksamheten.

Första stycket gäller inte om den ingående skatten omfattas av 
begränsningar i avdragsrätten enligt 13 kap. 16 § eller någon 
av 13 kap. 18-27 §§ mervärdesskattelagen. Lag (2024:1372).

9 kap. Tillgångsförvaltning

Allmänna bestämmelser

1 § Riksbanken ska förvalta tillgångar i syfte att kunna 
fullgöra sina uppgifter och befogenheter och generera 
tillräcklig avkastning för att finansiera sin verksamhet.

Tillgångarna ska förvaltas med låg risk och med beaktande av 
Riksbankens ställning som centralbank och syftet med 
tillgångsinnehavet.

Vid förvaltningen ska särskild vikt fästas vid hur en hållbar 
utveckling kan främjas utan att det görs avkall på kraven i 
första och andra styckena. 

Riktlinjer

2 § Direktionen ska besluta om riktlinjer för 
tillgångsförvaltningen.

Köp och försäljning av vissa tillgångar

3 § Riksbanken får

1. köpa och sälja aktier, andelar i ekonomiska föreningar och 
liknande rättigheter, 

2. ingå förpliktelser som är förenade med rättigheter som 
avses i 1, och

3. köpa och sälja fastigheter och inventarier som är avsedda 
för den verksamhet som banken bedriver eller deltar i.

Riksdagens medgivande krävs, om

1. ett köp eller ingående av en förpliktelse som avses i 
första stycket 1 eller 2 sker för att fullgöra andra uppgifter 
än Riksbankens uppgift som centralbank,

2. en försäljning som avses i första stycket 1 eller 2 sker 
för att fullgöra andra uppgifter än Riksbankens uppgifter som 
centralbank och försäljningen innebär en minskning av statens 
ägarandel i ett företag i vilket staten innehar minst hälften 
av rösterna eller om ägarandelen har ett betydande 
samhällsintresse, eller 

3. ett förvärv eller en försäljning som avses i första 
stycket 3 sker för att fullgöra andra uppgifter än Riksbankens 
uppgifter som centralbank och värdet av tillgången överstiger 
20 miljoner kronor.

Förvärv av säkerheter och minskning av fordran

4 § Riksbanken får förvärva varje slag av egendom i syfte att 
skydda en fordran. Egendomen ska säljas så snart det är 
lämpligt och senast när det kan ske utan förlust.

Riksbanken får anta ackord eller godkänna ett förslag till 
rekonstruktionsplan under företagsrekonstruktion och besluta 
om avskrivning, nedsättning eller eftergift av en fordran.

10 kap. Utländsk valuta

Valutareserven

1 § Riksbanken ska inneha tillgångar i utländsk valuta 
(valutareserven).

2 § Riksbanken får besluta om upplåning i utländsk valuta till 
valutareserven. Den samlade upplåningen får vid tidpunkten för 
ett beslut om upplåning motsvara högst fem procent av 
bruttonationalprodukten.

Om det finns synnerliga skäl får Riksbanken, i syfte att 
tillfälligt förstärka valutareserven, besluta om upplåning som 
överskrider det som anges i första stycket.

Riksdagens finansutskott ska underrättas om ett beslut enligt 
andra stycket. 

3 § Om valutareserven har tagits i anspråk för åtgärder enligt 
3 kap. 6 och 7 §§, får Riksbanken besluta om upplåning i 
utländsk valuta i syfte att återställa reserven. Den del av 
valutareserven som inte har finansierats med upplåning i 
utländsk valuta ska med de upplånade medlen återställas till 
den nivå som den hade innan åtgärderna vidtogs.

Bestämmelsen i 2 § gäller inte vid återställning av 
valutareserven enligt första stycket. 

4 § Om Riksbanken beslutar om upplåning enligt 2 eller 3 §, 
ska Riksgäldskontoret ta upp lån till staten i detta syfte. 
Riksgäldskontoret ska ta ut full ersättning för statens 
kostnader för upplåningen.

Riksbanken ska betala tillbaka ett lån till Riksgäldskontoret 
när det inte längre finns skäl för upplåningen. 

Riksbanken ska fatta beslut om upplåning eller återbetalning 
av lån efter att Riksgäldskontoret har fått tillfälle att 
lämna synpunkter.

Handel med utländsk valuta

5 § Riksbanken får köpa och sälja utländsk valuta för att 
finansiera åtgärder enligt 3 kap. 6 och 7 §§.

Krediter och valutaåterköpsavtal

6 § I syfte att kunna fullgöra sina uppgifter och befogenheter 
enligt denna lag får Riksbanken ingå 

1. avtal om lån i utländsk valuta, och

2. valutaåterköpsavtal eller liknande avtal.

Avtal enligt första stycket får ingås med en annan centralbank 
eller Banken för internationell betalningsutjämning. 

7 § Riksbanken får lämna krediter eller ingå 
valutaåterköpsavtal eller andra liknande avtal för att 
tillgodose en annan centralbanks behov av valuta

1. om det tydligt förbättrar förutsättningarna för att 
Riksbanken ska uppnå målet att bidra till ett stabilt och 
effektivt finansiellt system, eller

2. efter riksdagens medgivande.

Riksbanken får lämna krediter till eller ingå 
valutaåterköpsavtal eller andra liknande avtal med 

1. Banken för internationell betalningsutjämning inom ramen 
för verksamheten i den banken, och

2. Europeiska unionens system för medelfristigt finansiellt 
stöd.

11 kap. Insyn och öppenhet

Redogörelser till riksdagens finansutskott

1 § Riksbanken ska regelbundet eller på begäran lämna en 
redogörelse till riksdagens finansutskott för den 
penningpolitiska verksamheten, särskilt

1. den penningpolitik som bedrivits och de penningpolitiska 
beslut som banken har fattat och skälen för dessa, 

2. bankens penningpolitiska strategi, och

3. bankens bedömning av 

a) den framtida prisutvecklingen, 

b) förhållanden som påverkar utformningen av penningpolitiken, 
och 

c) förhållanden som påverkar förutsättningarna att uppnå 
prisstabilitetsmålet och ta realekonomiska hänsyn. 

2 § Riksbanken ska regelbundet eller på begäran lämna en 
redogörelse till riksdagens finansutskott för hanteringen av 
kontanter i Sverige och för sin övriga verksamhet.

Information till allmänheten

3 § Riksbanken ska informera allmänheten om

1. prisstabilitetsmålet, realekonomiska hänsyn och bankens 
penningpolitiska strategi, 

2. penningpolitiska beslut, skälen för dessa och eventuella 
avvikande meningar inom direktionen, och

3. bankens bedömning av 

a) den framtida prisutvecklingen,

b) förhållanden som påverkar utformningen av penningpolitiken, 
och 

c) förhållanden som påverkar förutsättningarna att uppnå 
prisstabilitetsmålet och ta realekonomiska hänsyn.

Riksbanken ska också informera allmänheten om sin övriga 
verksamhet. 

4 § Riksbanken ska offentliggöra allmänt gällande villkor för 
in- och utlåning, återköpsavtal och de säkerheter som 
accepteras enligt 2 kap. 4 § första stycket 2.

Om det inte är olämpligt med hänsyn till det finansiella 
systemets stabilitet eller effektivitet, ska Riksbanken 
offentliggöra vilka likviditetsstödjande åtgärder som 
Riksbanken kommer att vidta för att motverka allvarliga 
störningar i det finansiella systemet i Sverige och de närmare 
villkoren för dessa.

5 § Riksbanken ska offentliggöra protokoll från 
penningpolitiska möten och andra sammanträden inom direktionen 
och fullmäktige.

Motivering av beslut

6 § Riksbankens beslut ska i lämplig utsträckning innehålla en 
motivering. Protokollen från de penningpolitiska mötena ska 
återge vilka ståndpunkter som förts fram.

Om ett beslut kan antas påverka någons situation på ett inte 
obetydligt sätt tillämpas 32 § förvaltningslagen (2017:900). 

Avgifter för allmänna handlingar

7 § Riksbanken får ta ut avgifter för kopior, avskrifter och 
utskrifter av allmänna handlingar.

Avgifterna ska bestämmas med ledning av de regler som gäller 
för statliga myndigheter i allmänhet.

12 kap. Administrativa bestämmelser

Uppgiftsskyldighet för vissa aktörer

1 § På begäran av Riksbanken ska

1. finansiella företag lämna de uppgifter som är nödvändiga 
för Riksbankens verksamhet enligt denna lag, 

2. företag med kvalificerat innehav i deltagare i Riksbankens 
betalningsavvecklingssystem och underentreprenörer till sådana 
deltagare lämna de uppgifter som är nödvändiga för Riksbankens 
verksamhet enligt 3 kap., 

3. företag som bedriver verksamhet som avses i 3 kap. 8 § och 
underentreprenörer till sådana företag lämna de uppgifter som 
är nödvändiga för Riksbankens verksamhet enligt 3 kap., 

4. utgivare av värdepapper lämna de uppgifter som är 
nödvändiga för Riksbankens verksamhet enligt 2 och 3 kap., 

5. företag som bedriver verksamhet som är av särskild 
betydelse för genomförandet av betalningar lämna de uppgifter 
som är nödvändiga för Riksbankens verksamhet enligt 4 och 
5 kap., och

6. den som för egen eller någon annans räkning utför 
transaktioner med utländsk motpart eller innehar tillgångar 
och skulder med utlandsanknytning lämna uppgifter som är 
nödvändiga för Riksbankens verksamhet enligt 1 kap. 11 § när 
det gäller framställning av statistik över betalningsbalanser 
och utlandsställningen. 

Förelägganden

2 § Riksbanken får besluta om de förelägganden som behövs för 
att en fysisk eller juridisk person ska följa 
uppgiftsskyldigheten enligt 1 § och föreskrifter som har 
meddelats med stöd av 13 kap. 1 §.

Riksbanken får också besluta om förelägganden för den fysiska 
eller juridiska person som bryter mot 4 kap. 11 § och som 
väsentligen har bidragit till spridningen och varit medveten 
om att kontanterna var förändrade eller bearbetade. 

Ett beslut om föreläggande får förenas med vite.

Sanktionsavgift 

3 § Riksbanken får besluta att ett företag som inte uppfyller 
kraven enligt 2 kap. 6 § eller 8 kap. 16 § ska betala en 
sanktionsavgift till staten. Avgiften ska uppgå till ett 
belopp som motsvarar en ränta på underskottet som för varje 
dag uppgår till den gällande styrräntan med ett tillägg av två 
procentenheter, dock lägst 1 procent. 

Sanktionsavgiften får helt eller delvis sättas ned, om det 
finns särskilda skäl. Lag (2024:1372).

Överklagande

4 § Riksbankens beslut enligt 2 och 3 §§, 2 kap. 6 §, 4 kap. 
4 § första och andra styckena och 8 kap. 16 § får överklagas 
till allmän förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.
Lag (2024:1372).

Väckande av talan om att skilja direktionsledamot från 
anställning

5 § Talan mot fullmäktiges beslut om att skilja en ledamot av 
direktionen från anställningen ska väckas inom två månader 
från delgivning av beslutet. Om talan inte väcks inom denna 
tid, är rätten till talan förlorad. 

Talan får väckas

1. vid EU-domstolen av riksbankschefen, och

2. i Högsta domstolen av övriga ledamöter i direktionen. 

Högsta domstolen får förklara att ett beslut om att skilja 
någon från anställningen är ogiltigt. Lag (2024:1372).

13 kap. Bemyndiganden

1 § Riksbanken får meddela föreskrifter om

1. avgifter enligt 1 kap. 12 §,

2. villkoren för transaktioner enligt 2 kap. 4 § första 
stycket och 5 §,

3. kassakrav enligt 2 kap. 6 §,

4. system för avveckling av betalningar och avgifter enligt 
3 kap. 2 §,

5. villkoren för likviditetsstöd enligt 3 kap. 6 §, 

6. kontanters form enligt 4 kap. 2 § och förutsättningarna för 
inlösen av dem och avgifter enligt 4 kap. 4 §,

7. depåer och avgifter enligt 4 kap. 6 §,

8. räntekostnadsersättning eller räntefri kredit enligt 4 kap. 
7 §, 

9. underrättelseskyldigheten enligt 4 kap. 8 § andra stycket,

10. vilka företag som avses i 5 kap. 3 § och vilken verksamhet 
som avses i 5 kap. 4 §, 

11. uppgiftsskyldigheten enligt 12 kap. 1 §, och

12. att uppgifter som enligt 12 kap. 1 § ska lämnas till 
Riksbanken i stället ska lämnas till Statistiska centralbyrån.

2 § Finansinspektionen och Statistiska centralbyrån ska få 
tillfälle att yttra sig innan Riksbanken med stöd av 1 § 12 
meddelar föreskrifter om uppgifter enligt 12 kap. 1 § 1-4.

3 § Innan Riksbanken beslutar föreskrifter eller allmänna råd 
ska banken göra en konsekvensutredning.


Övergångsbestämmelser

2022:1568

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2023.

2. Genom lagen upphävs lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank.

3. Kontanter som har getts ut före ikraftträdandet ska 
fortfarande vara lagliga betalningsmedel, om inte något annat 
är särskilt föreskrivet.

4. Bestämmelserna i 4 kap. 6 § första och andra styckena om 
antalet depåer och deras placering ska tillämpas i sin helhet 
den 1 januari 2026. Vid ikraftträdandet ska dock minst tre 
depåer tillhandahållas. 

5. En ledamot i direktionen som har utsetts före 
ikraftträdandet kvarstår som sådan ledamot under den tid som 
han eller hon har utsetts för och får utses på nytt två 
gånger. 

6. Direktionen får bestå av sex ledamöter fram till utgången 
av 2028.

7. Bestämmelserna i 8 kap. 1-4 och 6-15 §§ tillämpas första 
gången för det räkenskapsår som börjar den 1 januari 2023. Den 
upphävda lagen gäller dock fortfarande för räkenskapsåret 
2022. 

8. Den 1 januari 2023 ska grundfonden uppgå till 40 miljarder 
kronor, och reservfonden till noll kronor.

9. Om Riksbankens eget kapital den 1 januari 2023 överstiger 
målnivån i 8 kap. 9 § första stycket, ska överskjutande belopp 
föras över till balanserade vinstmedel.

10. Om summan av utestående lån i utländsk valuta till 
valutareserven den 1 januari 2023 överskrider den begränsning 
som följer av 10 kap. 2 § första stycket och förutsättningarna 
enligt andra stycket i samma paragraf inte är uppfyllda, ska 
lån motsvarande den överskjutande delen återbetalas i takt med 
att de förfaller till betalning.

2023:214

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2023. 

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förhållanden som 
hänför sig till tiden före ikraftträdandet.