Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare

1 kap. Inledande föreskrifter

1 §  I denna förordning finns det i anslutning till skollagen
(2010:800) bestämmelser om vad som krävs för att en lärare
eller förskollärare ska vara behörig att bedriva viss
undervisning i skolväsendet och andra bestämmelser om
behörighet för lärare.

Förordningen innehåller även bestämmelser om legitimation och
introduktionsperiod för lärare och förskollärare i
skolväsendet och om undantag från vissa krav i skollagen.
Förordning (2014:419).

2 § I förordningen (2011:7) om dansarutbildning finns 
särskilda bestämmelser om lärare på dansarutbildningen. 

I förordningen (2011:398) om särskild utbildning med judiska 
studier i grundskolan finns särskilda bestämmelser om lärare i 
ämnet judiska studier.

I gymnasieförordningen (2010:2039) finns särskilda 
bestämmelser om lärare som ska bedriva viss undervisning inom 
riksrekryterande utbildning på nationella program i 
gymnasieskolan. Förordning (2021:456).

3 § Bestämmelsen i 2 kap. 17 § skollagen (2010:800) om visst 
främmande språk gäller engelska. Förordning (2021:456).

4 § Bestämmelserna i 2 kap. 17 § skollagen (2010:800) om viss 
särskild pedagogisk inriktning gäller waldorfpedagogisk 
inriktning. Förordning (2021:456).

5 § Vid tillämpningen av denna förordning jämställs
specialpedagogexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
(1993:100) med speciallärarexamen enligt samma bilaga. Detsamma
gäller en äldre examen som motsvarar någon av dessa examina.

Första stycket gäller bara om den examen som ska jämställas med
speciallärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
har utfärdats senast den 30 juni 2015 och avser en utbildning
som påbörjats före utgången av 2008.

2 kap. Behörighetsgrundande utbildning

Förskolan

1 § Behörig att undervisa i förskolan är den som har avlagt

1. förskollärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
(1993:100),

2. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för
arbete i förskolan, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning enligt
denna förordning, om han eller hon genom att ha kompletterat
sin utbildning har fått kunskaper och förmågor som motsvarar
kraven för en examen som avses i 1.

Förskoleklassen

2 § Behörig att undervisa i förskoleklassen är den som har
avlagt

1. förskollärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
(1993:100),

2. grundlärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
med inriktning mot arbete i förskoleklass och grundskolans
årskurs 1–3,

3. en äldre examen än som avses i 1 eller 2 och som är avsedd
för arbete i förskolan, förskoleklass eller i minst en av
årskurserna 1–3 i grundskolan, eller

4. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning enligt
denna förordning, om han eller hon genom att ha kompletterat
sin utbildning har fått kunskaper och förmågor som motsvarar
kraven för en examen som avses i 1 eller 2.

Grundskolan

Grundskolans årskurs 1–3

3 § Behörig att undervisa i grundskolans årskurs 1-3 är den 
som har avlagt

1. grundlärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
(1993:100) med inriktning mot arbete i förskoleklass och 
grundskolans årskurs 1-3,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för 
arbete i minst en av årskurserna 1-3 i grundskolan, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin utbildning har fått kunskaper och förmågor 
som motsvarar kraven för en examen som avses i 1.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
undervisa i den eller de årskurser och i det eller de ämnen 
som omfattas av lärarens utbildning. En lärare som avses i 
första stycket är dock endast behörig att undervisa i svenska 
som andraspråk om läraren i sin utbildning har fullgjort

1. 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet, 
eller

2. 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet om 
läraren samtidigt är behörig att undervisa i ämnet svenska i 
årskurs 1-3. Förordning (2021:1340).

3 a § En lärare som är behörig att undervisa i ett eller flera 
ämnen enligt 3 § är även behörig att undervisa i grundskolans 
årskurs 1-3 i ytterligare ett eller flera ämnen, om läraren 
genom att ha kompletterat sin behörighet enligt nämnda 
bestämmelse med ytterligare utbildning har fullgjort 
ämnesstudier i detta eller dessa ämnen i den omfattning som 
anges i andra stycket.

Ämnesstudier som avses i första stycket ska omfatta

1. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet 
svenska eller matematik,

2. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
eller minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning 
vardera i två av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, 
idrott och hälsa, musik eller slöjd,

3. minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak jämnt fördelade mellan 
dessa ämnen,

4. minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
naturorienterande ämnen och teknik i huvudsak jämnt fördelade 
mellan dessa ämnen,

5. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet 
svenska som andraspråk eller minst 15 högskolepoäng eller 
motsvarande omfattning i ämnet om läraren samtidigt är behörig 
att undervisa i ämnet svenska i årskurs 1-3,

6. minst 7,5 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
av de ämnen som avses i 3 eller 4, eller

7. minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
annat ämne än som avses i 1, 2, 3, 4, 5 eller 6.
Förordning (2021:1340).

4 § Behörig att undervisa i grundskolans årskurs 1–3 i ämnena
bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik, slöjd
eller moderna språk är, utöver vad som följer av 3 eller 3 a §,
den som har avlagt

1. grundlärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
(1993:100) med inriktning mot arbete i fritidshem,

2. grundlärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 4–6,

3. ämneslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7–9,

4. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för
arbete i fritidshem och minst en årskurs i grundskolan,

5. en äldre examen än som avses i 2 eller 3 och som är avsedd
för arbete i minst en av årskurserna 4–9 i grundskolan, eller

6. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning enligt
denna förordning, om han eller hon genom att ha kompletterat
sin utbildning har fått kunskaper och förmågor som motsvarar
kraven för en examen som avses i 1, 2 eller 3.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att
undervisa i något eller några av de ämnen som anges där och som
omfattas av lärarens utbildning. Förordning (2011:1596).

4 a § Behörig att undervisa i grundskolans årskurs 1–3 i ett
eller flera av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott
och hälsa, musik eller slöjd är, utöver vad som följer av 3,
3 a eller 4 §, den som är behörig att undervisa i samma ämne
eller ämnen i minst en av årskurserna 7–9 i grundskolan eller
i gymnasieskolan. Förordning (2014:1097).

5 § Behörig att undervisa i grundskolans årskurs 3 är, utöver 
vad som följer av 3, 3 a, 4 eller 4 a §, den som har avlagt 

1. grundlärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
(1993:100) med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 4-
6, 

2. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för 
arbete i minst en av årskurserna 4-6 i grundskolan, eller 

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin utbildning har fått kunskaper och förmågor 
som motsvarar kraven för en examen som avses i 1. 

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
undervisa i det eller de ämnen som omfattas av lärarens 
utbildning. En lärare som avses i första stycket är dock 
endast behörig att undervisa i svenska som andraspråk om 
läraren i sin utbildning har fullgjort 

1. 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet, 
eller

2. 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet om 
läraren samtidigt är behörig att undervisa i ämnet svenska i 
årskurs 1-3. Förordning (2024:). Förordning (2024:1237).

5 a § En lärare som är behörig att undervisa i ett eller flera
ämnen enligt 5 § är även behörig att undervisa i grundskolans
årskurs 3 i ytterligare ett eller flera ämnen, om läraren är
behörig att undervisa i detta eller dessa ämnen i grundskolans
årskurs 4–6. Förordning (2011:1596).

Grundskolans årskurs 4–6

6 § Behörig att undervisa i grundskolans årskurs 4-6 är den 
som har avlagt

1. grundlärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
(1993:100) med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 4-
6,

2. grundlärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
med inriktning mot arbete i fritidshem,

3. ämneslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9,

4. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för 
arbete i minst en av årskurserna 4-6 i grundskolan, eller

5. en äldre examen än som avses i 3 och som är avsedd för 
arbete i minst en av årskurserna 7-9 i grundskolan.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
undervisa i det eller de ämnen som omfattas av lärarens 
examen. En lärare som avses i första stycket 4 är dessutom 
endast behörig att undervisa i den eller de årskurser som 
omfattas av lärarens examen. En lärare som avses i första 
stycket är dock endast behörig att undervisa i svenska som 
andraspråk om läraren i sin examen har fullgjort

1. 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet, 
eller

2. 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet om 
läraren samtidigt är behörig att undervisa i ämnet svenska i 
årskurs 4-6. Förordning (2021:1340).

7 § Behörig att undervisa i grundskolans årskurs 4-6 är, 
utöver vad som följer av 6 §, den som har avlagt en examen som 
ger behörighet att bedriva undervisning enligt denna 
förordning, om han eller hon genom att ha kompletterat sin 
behörighet att undervisa som lärare med ytterligare utbildning 
har fullgjort ämnesstudier om minst 30 högskolepoäng eller 
motsvarande omfattning vardera i ämnena svenska, matematik och 
engelska.

Därutöver ska läraren ha fullgjort ämnesstudier om

1. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak jämnt fördelade mellan 
dessa ämnen,

2. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
naturorienterande ämnen och teknik i huvudsak jämnt fördelade 
mellan dessa ämnen,

3. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
eller minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning 
vardera i två av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, 
idrott och hälsa, musik eller slöjd, eller

4. minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
svenska som andraspråk.

Behörighet enligt första stycket omfattar bara ämnena svenska, 
matematik och engelska samt det eller de ämnen som avses i 
andra stycket 1, 2, 3 eller 4 om lärarens utbildning i detta 
eller dessa ämnen har den omfattning som krävs enligt 
respektive punkt. Förordning (2021:1340).

7 a § En lärare som är behörig att undervisa i ett eller flera 
ämnen enligt 6 § första stycket 1, 3, 4 eller 5 eller 7 § är 
även behörig att undervisa i grundskolans årskurs 4-6 i 
ytterligare ett eller flera ämnen, om läraren genom att ha 
kompletterat sin behörighet enligt nämnda bestämmelser med 
ytterligare utbildning har fullgjort ämnesstudier i detta 
eller dessa ämnen i den omfattning som anges i andra stycket.

Ämnesstudier som avses i första stycket ska omfatta

1. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak jämnt fördelade mellan 
dessa ämnen,

2. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
naturorienterande ämnen och teknik i huvudsak jämnt fördelade 
mellan dessa ämnen,

3. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
eller minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning 
vardera i två av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, 
idrott och hälsa, musik eller slöjd,

4. minst 7,5 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
av de ämnen som avses i 1 eller 2,

5. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet 
svenska som andraspråk eller minst 15 högskolepoäng eller 
motsvarande omfattning i ämnet om läraren samtidigt är behörig 
att undervisa i ämnet svenska i årskurs 4-6, eller

6. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
annat ämne än som avses i 1, 2, 3, 4 eller 5.
Förordning (2021:1340).

7 b § Behörig att undervisa i grundskolans årskurs 4–6 i ett
eller flera av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott
och hälsa, musik eller slöjd är, utöver vad som följer av 6,
7 eller 7 a §, den som är behörig att undervisa i samma ämne
eller ämnen i minst en av årskurserna 7–9 i grundskolan eller
i gymnasieskolan. Förordning (2014:1097).

Grundskolans årskurs 7–9

8 § Behörig att undervisa i grundskolans årskurs 7–9 är den som
har avlagt

1. ämneslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
(1993:100) med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7–
9,

2. ämneslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
med inriktning mot arbete i gymnasieskolan,

3. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för
arbete i minst en av årskurserna 7–9 i grundskolan, eller

4. en äldre examen än som avses i 2 och som är avsedd för
arbete i gymnasieskolan.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att
undervisa i det eller de ämnen som omfattas av lärarens examen.
En lärare som avses i första stycket 3 är dessutom endast
behörig att undervisa i den eller de årskurser som omfattas av
lärarens examen.

9 § Behörig att undervisa i grundskolans årskurs 7–9 är,
utöver vad som följer av 8 §, den som har avlagt en examen
som ger behörighet att bedriva undervisning enligt denna
förordning, om han eller hon genom att ha kompletterat sin
behörighet att undervisa som lärare med ytterligare
utbildning har fullgjort ämnesstudier om

1. minst 90 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i
något av ämnena svenska, samhällskunskap eller musik, eller

2. minst 45 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett
annat ämne än som anges i 1.

En lärare som avses i första stycket är behörig att undervisa
i det eller de ämnen som anges i första stycket 1 eller 2 om
lärarens utbildning i ämnet har den omfattning som krävs
enligt respektive punkt och ämnesstudierna i huvudsak kan
anses motsvara kraven i en ämneslärarexamen enligt bilaga 2
till högskoleförordningen (1993:100) med inriktning mot
arbete i grundskolans årskurs 7–9 i fråga om ämneskunskaper.
Förordning (2013:694).

Bredare behörighet i Waldorfskola

10 § En lärare som är behörig att undervisa i grundskolans
årskurs 1–6 enligt bestämmelser i denna förordning är även
behörig att undervisa i årskurserna 7 och 8 i en grundskola med
waldorfpedagogisk inriktning. Detta gäller bara om lärarens
utbildning omfattar waldorfpedagogik.

Behörighet att undervisa i årskurserna 7 och 8 enligt första
stycket omfattar bara det eller de ämnen som läraren är behörig
att undervisa i i grundskolans årskurs 4–6.

Anpassade grundskolan

Anpassade grundskolans årskurs 1-6

11 § Behörig att undervisa i anpassade grundskolans årskurs 1-
6 är den som har avlagt speciallärarexamen enligt bilaga 2 
till högskoleförordningen (1993:100) med specialisering mot 
intellektuell funktionsnedsättning och 

1. grundlärarexamen enligt samma bilaga med inriktning mot 
arbete i förskoleklass och grundskolans årskurs 1-3, 

2. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för 
arbete i minst en av årskurserna 1-3 i grundskolan, eller 

3. genom att ha kompletterat en examen som ger behörighet att 
bedriva undervisning enligt denna förordning med ytterligare 
utbildning har fått kunskaper och förmågor som motsvarar 
kraven för en examen som avses i 1.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
undervisa i det eller de ämnen som omfattas av lärarens 
utbildning. En lärare som avses i första stycket är dock 
endast behörig att undervisa i svenska som andraspråk om 
läraren i sin utbildning har fullgjort 

1. 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet, 
eller

2. 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet om 
läraren samtidigt är behörig att undervisa i ämnet svenska i 
anpassade grundskolans årskurs 1-6. 

En lärare som avses i första stycket är dessutom behörig att 
undervisa i det eller de ämnesområden för vilket ett ämne, som 
läraren är behörig att undervisa i, är relevant. 

Kravet i första stycket på att ha avlagt speciallärarexamen 
gäller inte lärare som har avlagt en behörighetsgivande examen 
som är äldre än en sådan behörighetsgivande examen som anges i 
bilaga 2 till högskoleförordningen och omfattar inriktning 
eller specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning. 
Förordning (2024:1237).

11 a § En lärare som är behörig att undervisa i ett eller 
flera ämnen enligt 11 § är även behörig att undervisa i 
anpassade grundskolans årskurs 1-6 i ytterligare ett eller 
flera ämnen, om läraren genom att ha kompletterat sin 
behörighet enligt nämnda bestämmelse med ytterligare 
utbildning har fullgjort ämnesstudier i detta eller dessa 
ämnen i den omfattning som anges i andra stycket. 

Ämnesstudier som avses i första stycket ska omfatta 

1. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet 
svenska eller matematik, 

2. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
eller minst 15 högskolepoäng eller motsvarande vardera i två 
av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, 
musik eller slöjd, 

3. minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak jämnt fördelade mellan 
dessa ämnen, 

4. minst 15 högskolepoäng eller motsvarande i 
naturorienterande ämnen och teknik i huvudsak jämnt fördelade 
mellan dessa ämnen, 

5. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet 
svenska

som andraspråk eller minst 15 högskolepoäng eller motsvarande 
omfattning i ämnet om läraren samtidigt är behörig att 
undervisa i ämnet svenska i anpassade grundskolans årskurs 1-
6,

6. minst 7,5 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
av de ämnen som avses i 3 eller 4, eller 

7. minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
annat ämne än som avses i 1, 2, 3, 4, 5 eller 6. 

En lärare som avses i första stycket är även behörig att 
undervisa i det eller de ämnesområden för vilket ett ämne, som 
läraren är behörig att undervisa i, är relevant.
Förordning (2024:1237).

12 § Behörig att undervisa i anpassade grundskolans årskurs 1-
6 i ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, 
musik eller slöjd och i ämnesområdena estetisk verksamhet, 
motorik eller vardagsaktiviteter är, utöver vad som följer av 
11 eller 11 a §, den som har avlagt speciallärarexamen enligt 
bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) med 
specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning och

1. grundlärarexamen enligt samma bilaga med inriktning mot 
arbete i fritidshem,

2. grundlärarexamen enligt samma bilaga med inriktning mot 
arbete i grundskolans årskurs 4-6,

3. ämneslärarexamen enligt samma bilaga med inriktning mot 
arbete i grundskolans årskurs 7-9,

4. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för 
arbete i fritidshem och minst en årskurs i grundskolan,

5. en äldre examen än som avses i 2 eller 3 och som är avsedd 
för arbete i minst en av årskurserna 4-9 i grundskolan, eller

6. genom att ha kompletterat en examen som ger behörighet att 
bedriva undervisning enligt denna förordning med ytterligare 
utbildning har fått kunskaper och förmågor som motsvarar 
kraven för en examen som avses i 1, 2 eller 3.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
undervisa i något eller några av de ämnen som anges där och 
som omfattas av lärarens utbildning. Läraren är dessutom 
endast behörig att undervisa i något eller några av de 
ämnesområden som anges i första stycket för vilket ett sådant 
ämne är relevant.

Kravet i första stycket på att ha avlagt speciallärarexamen 
gäller inte lärare som har avlagt en behörighetsgivande examen 
som är äldre än en sådan behörighetsgivande examen som anges i 
bilaga 2 till högskoleförordningen och omfattar inriktning 
eller specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning.
Förordning (2022:1621).

12 a § Behörig att undervisa i anpassade grundskolans 
årskurs 1-6 i ett eller flera av ämnena bild, hem- och 
konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik eller slöjd är, 
utöver vad som följer av 11, 11 a eller 12 §, den som har 
avlagt speciallärarexamen enligt bilaga 2 till 
högskoleförordningen (1993:100) med specialisering mot 
intellektuell funktionsnedsättning och som är behörig att 
undervisa i samma ämne eller ämnen i minst en av 
årskurserna 7-9 i grundskolan eller i gymnasieskolan.

En lärare som är behörig enligt första stycket att undervisa i 
ett eller flera ämnen är dessutom behörig att undervisa i 
något eller några av ämnesområdena estetisk verksamhet, 
motorik eller vardagsaktiviteter för vilket ett sådant ämne är 
relevant.

Kravet i första stycket på att ha avlagt speciallärarexamen 
gäller inte lärare som har avlagt en behörighetsgivande examen 
som är äldre än en sådan behörighetsgivande examen som anges i 
bilaga 2 till högskoleförordningen och omfattar inriktning 
eller specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning.
Förordning (2022:1621).

Anpassade grundskolans årskurs 7-9

13 § Behörig att undervisa i anpassade grundskolans årskurs 7-
9 är den som har avlagt speciallärarexamen enligt bilaga 2 
till högskoleförordningen (1993:100) med specialisering mot 
intellektuell funktionsnedsättning och 

1. grundlärarexamen enligt samma bilaga med inriktning mot 
arbete i årskurs 4-6, eller 

2. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för 
arbete i minst en av årskurserna 4-6 i grundskolan. 

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
undervisa i det eller de ämnen som omfattas av lärarens 
examen. Läraren är dessutom behörig att undervisa i det eller 
de ämnesområden för vilket ett sådant ämne är relevant. En 
lärare som avses i första stycket är dock endast behörig att 
undervisa i svenska som andraspråk om läraren i sin examen har 
fullgjort 

1. 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet, 
eller

2. 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet om 
läraren

samtidigt är behörig att undervisa i ämnet svenska i anpassade 
grundskolans årskurs 7-9.

Kravet i första stycket på att ha avlagt speciallärarexamen 
gäller inte lärare som har avlagt en behörighetsgivande examen 
som är äldre än en sådan behörighetsgivande examen som anges i 
bilaga 2 till högskoleförordningen och omfattar inriktning 
eller specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning.
Förordning (2024:1237).

14 § Behörig att undervisa i anpassade grundskolans årskurs 7-
9 är, utöver vad som följer av 13 §, den som har avlagt 
speciallärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
(1993:100) med specialisering mot intellektuell 
funktionsnedsättning och en examen som ger behörighet att 
bedriva undervisning enligt denna förordning. Därutöver ska 
läraren genom att ha kompletterat sin behörighet att undervisa 
som lärare med ytterligare utbildning ha fullgjort 
ämnesstudier om minst 30 högskolepoäng eller motsvarande 
omfattning vardera i ämnena svenska, matematik och engelska 
och

1. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak jämnt fördelade mellan 
dessa ämnen,

2. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
naturorienterande ämnen och teknik i huvudsak jämnt fördelade 
mellan dessa ämnen,

3. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
eller minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning 
vardera i två av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, 
idrott och hälsa, musik eller slöjd, eller

4. minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
svenska som andraspråk.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
undervisa i ämnena svenska, matematik och engelska samt det 
eller de ämnen som avses i första stycket 1, 2, 3 eller 4, om 
lärarens utbildning i detta eller dessa ämnen har den 
omfattning som krävs enligt respektive punkt. Läraren är 
dessutom behörig att undervisa i det eller de ämnesområden för 
vilket ett ämne, som läraren är behörig att undervisa i, är 
relevant.

Första och andra styckena gäller dock inte om lärarens 
behörighetsgivande examen är ämneslärarexamen enligt bilaga 2 
till högskoleförordningen eller en motsvarande äldre examen.

Kravet i första stycket på att ha avlagt speciallärarexamen 
gäller inte lärare som har avlagt en behörighetsgivande examen 
som är äldre än en sådan behörighetsgivande examen som anges i 
bilaga 2 till högskoleförordningen och omfattar inriktning 
eller specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning.
Förordning (2024:1237).

14 a § En lärare som är behörig att undervisa i ett eller 
flera ämnen enligt 13 eller 14 § är även behörig att undervisa 
i anpassade grundskolans årskurs 7-9 i ytterligare ett eller 
flera ämnen, om läraren genom att ha kompletterat sin 
behörighet enligt nämnda bestämmelser med ytterligare 
utbildning har fullgjort ämnesstudier i detta eller dessa 
ämnen i den omfattning som anges i andra stycket. 

Ämnesstudier som avses i första stycket ska omfatta 

1. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak jämnt fördelade mellan 
dessa ämnen, 

2. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i 
naturorienterande ämnen och teknik i huvudsak jämnt fördelade 
mellan dessa ämnen, 

3. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
eller minst 15 högskolepoäng eller motsvarande omfattning 
vardera i två av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, 
idrott och hälsa, musik eller slöjd,

4. minst 7,5 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
av de ämnen som avses i 1 eller 2,

5. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet 
svenska som andraspråk eller minst 15 högskolepoäng eller 
motsvarande omfattning i ämnet om läraren samtidigt är behörig 
att undervisa i ämnet svenska i anpassade grundskolans 
årskurs 7-9, eller

6. minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett 
annat ämne än som avses i 1, 2, 3, 4 eller 5.

En lärare som avses i första stycket är även behörig att 
undervisa i det eller de ämnesområden för vilket ett ämne, som 
läraren är behörig att undervisa i, är relevant.
Förordning (2024:1237).

15 § Behörig att undervisa i anpassade grundskolans årskurs 7-
9 i ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, 
musik eller slöjd och i ämnesområdena estetisk verksamhet, 
motorik eller vardagsaktiviteter är, utöver vad som följer av 
13, 14 eller 14 a §, den som har avlagt speciallärarexamen 
enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) med 
specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning och

1. ämneslärarexamen enligt samma bilaga med inriktning mot 
arbete i grundskolans årskurs 7-9,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för 
arbete i minst en av årskurserna 7-9 i grundskolan, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin behörighet att undervisa som lärare med 
ytterligare utbildning har fullgjort ämnesstudier om minst 
30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett eller två 
av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, 
musik eller slöjd.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
undervisa i något eller några av de ämnen som anges där och 
som omfattas av lärarens utbildning. Läraren är dessutom 
endast behörig att undervisa i något eller några av de 
ämnesområden som anges i första stycket för vilket ett sådant 
ämne är relevant.

Kravet i första stycket på att ha avlagt speciallärarexamen 
gäller inte lärare som har avlagt en behörighetsgivande examen 
som är äldre än en sådan behörighetsgivande examen som anges i 
bilaga 2 till högskoleförordningen och omfattar inriktning 
eller specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning.
Förordning (2022:1621).

15 a § Behörig att undervisa i anpassade grundskolans 
årskurs 7-9 i ett eller flera av ämnena bild, hem- och 
konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik eller slöjd är, 
utöver vad som följer av 13, 14, 14 a eller 15 §, den som har 
avlagt speciallärarexamen enligt bilaga 2 till 
högskoleförordningen (1993:100) med specialisering mot 
intellektuell funktionsnedsättning och som är behörig att 
undervisa i samma ämne eller ämnen i minst en av 
årskurserna 7-9 i grundskolan eller i gymnasieskolan.

En lärare som är behörig enligt första stycket att undervisa i 
ett eller flera ämnen är dessutom behörig att undervisa i 
något eller några av ämnesområdena estetisk verksamhet, 
motorik eller vardagsaktiviteter för vilket ett sådant ämne är 
relevant.

Kravet i första stycket på att ha avlagt speciallärarexamen 
gäller inte lärare som har avlagt en behörighetsgivande examen 
som är äldre än en sådan behörighetsgivande examen som anges i 
bilaga 2 till högskoleförordningen och omfattar inriktning 
eller specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning.
Förordning (2022:1621).

16 § Behörig att undervisa i utbildning inom ämnesområden i 
anpassade grundskolan är, utöver vad som följer av 11, 11 a, 
12, 13, 14, 14 a, 15 eller 15 a §, den som har avlagt 
speciallärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
(1993:100) med specialisering mot intellektuell 
funktionsnedsättning och

1. förskollärarexamen enligt samma bilaga,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för 
arbete i förskola, eller

3. genom att ha kompletterat en examen som ger behörighet att 
bedriva undervisning enligt denna förordning med ytterligare 
utbildning har fått kunskaper och förmågor som motsvarar 
kraven för en examen som avses i 1.

Kravet i första stycket på att ha avlagt speciallärarexamen 
gäller inte lärare eller förskollärare som har avlagt en 
behörighetsgivande examen som är äldre än en sådan 
behörighetsgivande examen som anges i bilaga 2 till 
högskoleförordningen och omfattar inriktning eller 
specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning.
Förordning (2022:1621).

Specialskolan

17 § Behörig att undervisa i specialskolan är den som har 
avlagt speciallärarexamen enligt bilaga 2 till 
högskoleförordningen (1993:100) med specialisering mot dövhet 
eller hörselskada, synskada, grav språkstörning eller 
intellektuell funktionsnedsättning och

1. en examen enligt samma bilaga som ger behörighet att 
undervisa i grundskolan, 

2. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för 
arbete i grundskolan, eller 

3. genom att ha kompletterat en examen som ger behörighet att 
bedriva undervisning enligt denna förordning med ytterligare 
utbildning är behörig att undervisa i grundskolan. 

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
bedriva undervisning som är avsedd för elever med sådan 
funktionsnedsättning som lärarens speciallärarexamen avser och 
i motsvarande årskurser och ämnen i grundskolan som lärarens 
utbildning ger behörighet att undervisa i enligt bestämmelser 
i denna förordning. Detta gäller dock inte behörighet att 
undervisa i årskurserna 7 och 8 enligt 10 §.

Om sådana elever som avses i andra stycket har mer än en 
funktionsnedsättning ska en lärare som avses i första stycket 
vara behörig om lärarens speciallärarexamen är specialiserad 
mot minst en av funktionsnedsättningarna. En sådan lärare är 
behörig i motsvarande årskurser och ämnen i grundskolan som 
lärarens utbildning ger behörighet att undervisa i enligt 
bestämmelser i denna förordning. Detta gäller dock inte 
behörighet att undervisa i årskurserna 7 och 8 enligt 10 §.

En lärare som är behörig att undervisa i specialskolans 
årskurs 9 har motsvarande behörighet att undervisa i 
specialskolans årskurs 10 och i sådan ytterligare utbildning 
som avses i 7 kap. 15 § tredje stycket skollagen (2010:800).
Förordning (2022:1621).

17 a § Behörig att undervisa i specialskolan i ett eller flera 
av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, 
musik eller slöjd är, utöver vad som följer av 17 §, den som 
har avlagt speciallärarexamen enligt bilaga 2 till 
högskoleförordningen (1993:100) med specialisering mot dövhet 
eller hörselskada, synskada, grav språkstörning eller 
intellektuell funktionsnedsättning och som är behörig att 
undervisa i samma ämne eller ämnen i minst en av 
årskurserna 7-9 i grundskolan eller i gymnasieskolan.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
bedriva undervisning som är avsedd för elever med sådan 
funktionsnedsättning som lärarens speciallärarexamen avser.

Om sådana elever som avses i andra stycket har mer än en 
funktionsnedsättning ska en lärare som avses i första stycket 
vara behörig om lärarens speciallärarexamen är specialiserad 
mot minst en av funktionsnedsättningarna. 
Förordning (2022:1621).

17 b § Behörig att undervisa i specialskolan i ämnet rörelse 
och drama är den som har avlagt speciallärarexamen enligt 
bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) med 
specialisering mot dövhet eller hörselskada, eller 
intellektuell funktionsnedsättning och

1. ämneslärarexamen enligt samma bilaga med inriktning mot 
arbete i grundskolans årskurs 7-9 och som omfattar ämnet,

2. en äldre examen än som avses i 1 som är avsedd för arbete 
som lärare i minst en av årskurserna 7-9 i grundskolan och som 
omfattar ämnet, eller 

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin behörighet att undervisa som lärare med 
ytterligare utbildning har fullgjort ämnesstudier om minst 45 
högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet. 

En lärare som avses i första stycket 3 är behörig att 
undervisa i ämnet rörelse och drama, om ämnesstudierna i 
huvudsak kan anses motsvara kraven i en ämneslärarexamen 
enligt bilaga 2 till högskoleförordningen med inriktning mot 
arbete i grundskolans årskurs 7-9 i fråga om ämneskunskaper.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
bedriva undervisning som är avsedd för elever med sådan 
funktionsnedsättning som lärarens speciallärarexamen avser.

Om sådana elever som avses i tredje stycket har mer än en 
funktionsnedsättning ska en lärare som avses i första stycket 
vara behörig om lärarens speciallärarexamen är specialiserad 
mot minst en av funktionsnedsättningarna. 
Förordning (2022:1621).

17 c § Kravet i 17-17 b §§ på att ha avlagt speciallärarexamen 
gäller inte lärare som har avlagt en behörighetsgivande examen 
som är äldre än en sådan behörighetsgivande examen som anges i 
bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) och omfattar 
inriktning eller specialisering mot dövhet eller hörselskada, 
synskada, grav språkstörning eller intellektuell 
funktionsnedsättning.

Vid tillämpningen av 17 § andra stycket, 17 a § andra stycket 
och 17 b § tredje stycket jämställs lärarens examen enligt 
första stycket med speciallärarexamen. Förordning (2022:1621).

17 d § Behörig att undervisa i specialskolan när det 
gäller elever som är hörselskadade, döva eller har en grav 
språkstörning utan ytterligare funktionsnedsättning är, 
utöver vad som följer av 17–17 c §§, den som

1. har avlagt en examen enligt bilaga 2 till 
högskoleförordningen (1993:100) som ger behörighet att 
undervisa i grundskolan,

2. har avlagt en äldre examen än som avses i 1 och som är 
avsedd för arbete i grundskolan, eller

3. genom att ha kompletterat en examen som ger behörighet att 
bedriva undervisning enligt denna förordning med ytterligare 
utbildning är behörig att undervisa i grundskolan.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
bedriva undervisning i motsvarande årskurser och ämnen som 
lärarens utbildning ger behörighet att undervisa i i 
grundskolan enligt bestämmelser i denna förordning. Detta 
gäller dock inte behörighet att undervisa i årskurserna 7 och 
8 enligt 10 §.

En lärare som är behörig att undervisa i specialskolans 
årskurs 9 har motsvarande behörighet att undervisa i 
specialskolans årskurs 10 och i sådan ytterligare utbildning 
som avses i 7 kap. 15 § tredje stycket skollagen 
(2010:800). Förordning (2018:1498).

17 e § Behörig att undervisa i specialskolan i ett eller 
flera av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och 
hälsa eller slöjd när det gäller elever som är hörselskadade, 
döva eller har en grav språkstörning utan ytterligare 
funktionsnedsättning är, utöver vad som följer av 17 och 17 a 
§§, den som är behörig att undervisa i samma ämne eller ämnen 
i minst en av årskurserna 7–9 i grundskolan eller i 
gymnasieskolan.

Behörig att undervisa i specialskolan i ämnet musik när det 
gäller elever som har en grav språkstörning utan ytterligare 
funktionsnedsättning är, utöver vad som följer av 17 och 17 a 
§§, den som är behörig att undervisa i samma ämne i minst en 
av årskurserna 7–9 i grundskolan eller i gymnasieskolan.
Förordning (2018:1498).

17 f § Behörig att undervisa i specialskolan i ämnet 
rörelse och drama när det gäller elever som är hörselskadade 
eller döva utan ytterligare funktionsnedsättning är, utöver 
vad som följer av 17 b §, den som har avlagt

1. en ämneslärarexamen enligt bilaga 2 till 
högskoleförordningen (1993:100) med inriktning mot arbete i 
grundskolans årskurs 7–9 och som omfattar ämnet,

2. en äldre examen än som avses i 1 som är avsedd för arbete 
som lärare i minst en av årskurserna 7–9 i grundskolan och 
som omfattar ämnet, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin behörighet att undervisa som lärare med 
ytterligare utbildning har fullgjort ämnesstudier om minst 45 
högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet.

En lärare som avses i första stycket 3 är behörig att 
undervisa i ämnet rörelse och drama, om ämnesstudierna i 
huvudsak kan anses motsvara kraven i en ämneslärarexamen 
enligt bilaga 2 till högskoleförordningen med inriktning mot 
arbete i grundskolans årskurs 7–9 i fråga om 
ämneskunskaper. Förordning (2018:1498).

Sameskolan

18 § Behörig att undervisa i sameskolan är den som har avlagt

1. en examen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
(1993:100) som ger behörighet att undervisa i grundskolans
årskurs 1–3 eller 4–6,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för
arbete i minst en av årskurserna 1–6 i grundskolan, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning enligt
denna förordning, om han eller hon genom att ha kompletterat
sin utbildning har blivit behörig att undervisa i minst en av
årskurserna 1–6 i grundskolan.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att
undervisa i motsvarande årskurser och ämnen i sameskolan som
lärarens utbildning ger behörighet att undervisa i i
grundskolan.

18 a § Behörig att undervisa i sameskolan i ett eller flera
av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa,
musik eller slöjd är, utöver vad som följer av 18 §, den som
är behörig att undervisa i samma ämne eller ämnen i minst en
av årskurserna 7–9 i grundskolan eller i gymnasieskolan.
Förordning (2014:1097).

Fritidshemmet

19 § Behörig att undervisa i fritidshemmet är den som har 
avlagt

1. grundlärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
(1993:100) med inriktning mot arbete i fritidshem,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för 
arbete i fritids-hem, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin utbildning har fått kunskaper och förmågor 
som motsvarar kraven för en examen som avses i 1.

I 35 § finns bestämmelser om att en fritidspedagog eller 
motsvarande som har avlagt en examen som är avsedd enbart för 
arbete i fritidshem är behörig att som lärare eller 
förskollärare undervisa i skolväsendet, om han eller hon har 
kompletterat sin utbildning. Förordning (2018:1307).

20 § Har upphävts genom förordning (2018:1307).

Gymnasieskolan

21 § Behörig att undervisa i gymnasieskolan i andra ämnen än
yrkesämnen är den som har avlagt

1. ämneslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
(1993:100) med inriktning mot arbete i gymnasieskolan,

2. ämneslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7–9,

3. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för
arbete i gymnasieskolan,

4. en äldre examen än som avses i 1 eller 2 och som är avsedd
för arbete som lärare, om den omfattar ämnesstudier om minst
120 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i något av
ämnena svenska, samhällskunskap eller musik eller minst 90
högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ett annat ämne,
dock inte ett yrkesämne,
5. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning enligt
denna förordning, om han eller hon genom att ha kompletterat
sin behörighet att undervisa som lärare med ytterligare
utbildning har fullgjort ämnesstudier om minst 120
högskolepoäng eller motsvarande omfattning i något av ämnena
svenska, samhällskunskap eller musik, eller
6. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning enligt
denna förordning, om han eller hon genom att ha kompletterat
sin behörighet att undervisa som lärare med ytterligare
utbildning har fullgjort ämnesstudier om minst 90 högskolepoäng
eller motsvarande omfattning i ett annat ämne än som anges i 5,
dock inte ett yrkesämne. Förordning (2011:1596).

22 § En lärare som avses i 21 § 1 eller 3 är behörig att
undervisa i det eller de ämnen som omfattas av lärarens
examen och i andra ämnen för vilka lärarens kompetens är
relevant.

En lärare som avses i 21 § 2 är behörig att undervisa i det
eller de ämnen som omfattas av lärarens examen, om den
omfattar ämnesstudier om minst 90 högskolepoäng eller
motsvarande omfattning i ämnet. Läraren är även behörig att
undervisa i andra ämnen för vilka lärarens kompetens är
relevant. Behörighet enligt detta stycke kan dock inte avse
ämnena svenska, samhällskunskap och musik.

En lärare som avses i 21 § 4, 5 eller 6 är behörig att
undervisa i det eller de ämnen som anges i respektive punkt
om lärarens utbildning i ämnet har den omfattning som krävs
enligt respektive punkt och ämnesstudierna i huvudsak kan
anses motsvara kraven i ämneslärarexamen enligt bilaga 2 till
högskoleförordningen (1993:100) med inriktning mot arbete i
gymnasieskolan i fråga om ämneskunskaper. Läraren är även
behörig att undervisa i andra ämnen för vilka lärarens
kompetens är relevant. Förordning (2013:694).

22 a § Om det ämne som avses i 22 § är ett sådant 
undervisningsämne som anges i 4 kap. 4 § förordningen 
(2021:1335) om utbildning till lärare och förskollärare är 
läraren behörig i de ämnen i gymnasieskolan som framgår av 
tabellen. För modersmålsämnena finns det dock särskilda 
bestämmelser i 34 och 34 a §§.

Ämne som ingår i lärarens       Ämnen i gymnasieskolan 
examen eller utbildning med     som läraren är behörig i
den omfattning som anges i 
21 eller 22 § 	

engelska	                engelska  
                                kreativt skrivande på engelska 
                                retorik på engelska

matematik	                matematik 
                                matematik - fortsättning
                                matematik - fördjupning
                                matematik - specialisering B 
                                matematik - specialisering C 
                                matematik spets A 
                                matematik spets B

svenska	                        svenska 
                                kreativt skrivande 
                                retorik

svenska som andraspråk	        svenska som andraspråk

grekiska	                klassisk grekiska - språk och 
                                kultur

latin	                        latin - språk och kultur

moderna språk	                de språkämnen som är aktuella 
                                för det språk som ingår i 
                                lärarens utbildning med den 
                                omfattning som anges i 21 
                                eller 22 § 
                                språk - nybörjare 
                                språk - grund 
                                språk - fortsättning 
                                språk - fördjupning

teckenspråk	                svenskt teckenspråk

filosofi	                filosofi

företagsekonomi	                företagsekonomi 
                                entreprenörskap och företagande 
                                marknadsföring 
                                redovisning

geografi	                geografi

historia	                historia

juridik	                        juridik

psykologi	                psykologi 
                                psykologi - fördjupning 
                                tillämpad psykologi

religionskunskap	        religionskunskap 
                                religionskunskap - fördjupning

samhällskunskap	                samhällskunskap 
                                internationell ekonomi 
                                internationella relationer

biologi	                        biologi

fysik	                        fysik 
                                fysik - fördjupning

kemi	                        kemi

naturkunskap	                naturkunskap

teknik	                        teknik 
                                teknik - specialisering 
                                teknikvetenskaplig spets A 
                                teknikvetenskaplig spets B 
                                tillämpad teknik

idrott och hälsa	        idrott och hälsa

bild	                        bild

dans	                        dans - konstnärlig fördjupning 
                                dansgestaltning 
                                dansorientering 
                                dansteknik 
                                dansteori 
                                koreografi 
                                repertoar

musik	                        musik 
                                bruksspel och ackompanjemang 
                                ensemble 
                                ensemble - konstnärlig 
                                fördjupning 
                                instrument eller sång 
                                körsång 
                                låtskrivande 
                                musik för yrkesdansare 
                                musikteori 
                                musikteori - komposition 
                                rytmik

teater	                        fysisk teater
                                regi 
                                röst 
                                scenisk design 
                                scenisk gestaltning 
                                sceniskt karaktärsarbete 
                                teaterteori
Förordning (2025:25).

22 b § Om det ämne som ingår i en lärares examen enligt 21 § 1 
och 22 § första stycket är ett ämne som inte anges som 
undervisningsämne i 4 kap. 4 § förordningen (2021:1335) om 
utbildning till lärare och förskollärare och om ämnet har 
utgått eller delats och därmed inte längre motsvaras av ett 
ämne i gymnasieskolan är läraren behörig i det eller de ämnen 
som till övervägande del motsvarar det ämne som utgått eller 
delats. Detta gäller endast lärare som 

a) har fått sin examen genom att ha läst en kompletterande 
pedagogisk utbildning enligt förordningen (2011:686) om 
kompletterande pedagogisk utbildning som leder till 
ämneslärarexamen, och

b) påbörjat den kompletterande pedagogiska utbildningen före 
den 1 juli 2027 och avslutat utbildningen senast den 30 juni 
2030. Förordning (2024:165).

23 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om vad som 
krävs för att en lärares kompetens ska vara relevant för ett 
ämne enligt 22 §. 

Ett ämne som avses i första stycket får inte vara ett ämne som 
anges i 4 kap. förordningen (2021:1335) om utbildning till 
lärare och förskollärare eller i 22 a §. Förordning (2024:165).

24 § Behörig att undervisa på gymnasieskolans 
introduktionsprogram i grundskolans ämnen är, utöver vad som 
följer av 21 §, den som är behörig att undervisa i motsvarande 
ämne i gymnasieskolan eller i grundskolans årskurs 7-9 enligt 
bestämmelser i denna förordning. Förordning (2024:165).

25 § Behörig att undervisa i gymnasieskolan i yrkesämnen är 
den som har avlagt

1. yrkeslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
(1993:100),

2. en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för 
arbete i gymnasieskolan i ett sådant ämne, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon har kompletterat sin 
behörighet att undervisa som lärare med sådana yrkeskunskaper 
som är relevanta för ett yrkesämne.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
undervisa i det eller de yrkesämnen för vilka lärarens 
yrkeskunskaper är relevanta och i andra ämnen i gymnasieskolan 
för vilka lärarens kompetens är relevant.
Förordning (2024:165).

26 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om 

1. vilka yrkeskunskaper som krävs för att de ska vara 
relevanta för ett yrkesämne enligt 25 §, och

2. vad som krävs för att en lärares kompetens ska vara 
relevant för ett annat ämne enligt 25 §.

Ett ämne som avses i första stycket 2 får inte vara ett ämne 
som anges i 4 kap. förordningen (2021:1335) om utbildning till 
lärare och förskollärare eller i 22 a §.
Förordning (2024:165).

Anpassade gymnasieskolan

27 § Behörig att undervisa i anpassade gymnasieskolan i andra 
ämnen än yrkesämnen är den som är behörig att undervisa i 
anpassade grundskolan enligt 13, 14, 14 a, 15 eller 15 a §.

Om en lärare som avses i första stycket är behörig i ämnet 
musik i anpassade grundskolan är läraren också behörig i musik 
och i instrument eller sång i anpassade gymnasieskolan. I 
övrigt är en lärare som avses i första stycket endast behörig 
att undervisa i de ämnen eller ämnesområden som motsvarar de 
ämnen eller ämnesområden i anpassade grundskolan som lärarens 
utbildning ger behörighet att undervisa i. Läraren är dock 
även behörig att undervisa i andra ämnen eller ämnesområden 
för vilka lärarens kompetens är relevant. 
Förordning (2024:165).

27 a § Statens skolverk får meddela föreskrifter om vad som 
krävs för att en lärares kompetens ska vara relevant för ett 
ämne eller ämnesområde enligt 27 § andra stycket.

Ett ämne eller ämnesområde som avses i första stycket får inte 
motsvaras av ett ämne eller ämnesområde i anpassade 
grundskolan. Förordning (2022:1621).

27 b § Har betecknats 2 kap. 27 c § genom förordning (2024:165).

27 c § Behörig att undervisa i anpassade gymnasieskolan i 
ämnena dans eller teater är, utöver vad som följer av 27 §, 
den som har avlagt speciallärarexamen enligt bilaga 2 till 
högskoleförordningen (1993:100) med specialisering mot 
intellektuell funktionsnedsättning och

1. ämneslärarexamen enligt samma bilaga med inriktning mot 
arbete i gymnasieskolan,

2. en äldre examen än som avses i 1 som är avsedd för arbete 
som lärare i gymnasieskolan, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin behörighet att undervisa som lärare med 
ytterligare utbildning har fullgjort ämnesstudier om minst 
30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
undervisa i dans eller teater om ämnet eller ämnena omfattas 
av lärarens utbildning och, om ämnet som omfattas av 
utbildningen är teater, i ämnet teater - vald uttrycksform. 
Läraren är dessutom behörig att undervisa i det eller de 
ämnesområden för vilket ett ämne, som läraren är behörig att 
undervisa i, är relevant. 

Kravet på att ha avlagt speciallärarexamen gäller inte lärare 
som har avlagt en behörighetsgivande examen som är äldre än en 
sådan behörighetsgivande examen som anges i bilaga 2 till 
högskoleförordningen och omfattar inriktning eller 
specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning. 
Förordning (2024:165).

28 § Behörig att undervisa i anpassade gymnasieskolan i 
yrkesämnen är den som är behörig att undervisa i 
gymnasieskolan i yrkesämnen enligt 25 §. 

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att 
undervisa i det eller de yrkesämnen för vilka lärarens 
yrkeskunskaper är relevanta och i andra ämnen i anpassade 
gymnasieskolan för vilka lärarens kompetens är relevant. 
Förordning (2024:165).

29 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om 

1. vilka yrkeskunskaper som krävs för att de ska vara 
relevanta för ett yrkesämne enligt 28 §, och

2. vad som krävs för att en lärares kompetens ska vara 
relevant för ett annat ämne enligt 28 §.

Ett ämne som avses i första stycket 2 får inte vara ett ämne 
som anges i 4 kap. förordningen (2021:1335) om utbildning till 
lärare och förskollärare eller i 22 a §. Förordning (2024:165).

30 § Behörig att undervisa på anpassade gymnasieskolans 
individuella program är, utöver vad som följer av 27, 27 c 
eller 28 §, den som är behörig att undervisa i anpassade 
grundskolan enligt 11, 11 a, 12, 12 a eller 16 §.

En lärare eller förskollärare som avses i första stycket är 
endast behörig att undervisa i de ämnen eller ämnesområden som 
motsvarar de ämnen eller ämnesområden i anpassade grundskolan 
som lärarens eller förskollärarens utbildning ger behörighet 
att undervisa i. Läraren eller förskolläraren är dock även 
behörig att undervisa i andra ämnen eller ämnesområden för 
vilka lärarens eller förskollärarens kompetens är relevant.
Förordning (2024:165).

30 a § Statens skolverk får meddela föreskrifter om vad som 
krävs för att en lärares eller förskollärares kompetens ska 
vara relevant för ett ämne eller ämnesområde enligt 30 § andra 
stycket.

Ett ämne eller ämnesområde som avses i första stycket får inte 
motsvaras av ett ämne eller ämnesområde i anpassade 
grundskolan. Ett ämne som avses i första stycket får inte 
heller vara ett yrkesämne. Förordning (2022:1621).

Kommunal vuxenutbildning

31 § Behörig att undervisa i kommunal vuxenutbildning på 
grundläggande nivå och gymnasial nivå är den som är behörig 
att undervisa på motsvarande nivå och i motsvarande ämne i 
grundskolan eller gymnasieskolan enligt bestämmelser i denna 
förordning. Detta gäller dock inte behörighet att undervisa i 
årskurserna 7 och 8 enligt 10 §. Förordning (2016:450).

31 a § Behörig att undervisa i kommunal vuxenutbildning i 
svenska för invandrare är den som har avlagt

1. ämneslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
(1993:100) med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-
9 eller med inriktning mot arbete i gymnasieskolan om examen 
omfattar ämnet svenska som andraspråk,

2. grundlärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 1-3 eller med 
inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 4-6 om examen 
omfattar 30 högskolepoäng i ämnet svenska som andraspråk,

3. en äldre examen än som avses i 1 eller 2 och som är avsedd 
för undervisning i ämnet svenska som andraspråk, eller

4. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin behörighet att undervisa som lärare med 
ytterligare utbildning har fullgjort ämnesstudier om minst 
30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i ämnet svenska 
som andraspråk. Förordning (2021:1340).

31 b § Behörig att undervisa i kommunal vuxenutbildning i 
grundläggande kurs i samhällsorienterande ämnen är den som är 
behörig att undervisa i grundskolan eller gymnasieskolan i 
något eller några av ämnena samhällskunskap, 
religionskunskap, historia och geografi.

Behörig att undervisa i kommunal vuxenutbildning i 
grundläggande kurs i naturorienterande ämnen är den som är 
behörig att undervisa i grundskolan eller gymnasieskolan i 
något eller några av ämnena fysik, kemi och biologi. 
Förordning (2018:754).

32 § Behörig att undervisa i kommunal vuxenutbildning som 
anpassad utbildning är den som är behörig att undervisa på 
motsvarande nivå och i motsvarande ämne i anpassade 
grundskolan eller anpassade gymnasieskolan.
Förordning (2022:1621).

33 § Ny beteckning 31 a § genom förordning (2016:450).

Modersmålsundervisning

34 § Behörig att undervisa i ett språk inom ramen för 
modersmålsundervisning är den som har avlagt

1. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning som 
lärare enligt denna förordning om examen är avsedd för 
undervisning i ett språk inom ramen för 
modersmålsundervisning, eller

2. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin behörighet att undervisa som lärare med 
ytterligare utbildning har fullgjort ämnesstudier om minst 30 
högskolepoäng eller motsvarande omfattning i språket.
Förordning (2024:165).

34 a § Behörig att undervisa i ett språk inom ramen för 
modersmålsundervisning är, utöver vad som följer av 34 §, den 
som har en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
som lärare enligt denna förordning, om han eller hon har 
dokumenterat goda kunskaper i språket och genom att ha 
kompletterat sin behörighet att undervisa som lärare med 
ytterligare utbildning har fullgjort ämnesstudier om minst 
30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i språkdidaktik 
med inriktning mot modersmålsundervisning.
Förordning (2024:165).

Fritidspedagoger

35 § En fritidspedagog eller motsvarande som har avlagt en
examen som är avsedd enbart för arbete i fritidshem är behörig
att som lärare eller förskollärare undervisa i skolväsendet, om
han eller hon genom att ha kompletterat sin utbildning har fått
kunskaper och förmågor som motsvarar en utbildning som ger
sådan behörighet.

Behörighet enligt första stycket omfattar bara den eller de
skolformer, årskurser, ämnen eller ämnesområden som den
motsvarande utbildningen ger behörighet att undervisa i.

Speciallärare

Förskoleklass

36 § Behörig att som speciallärare bedriva undervisning som
avser särskilt stöd i förskoleklassen är den som har avlagt
speciallärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen
(1993:100) och

1. förskollärar- eller grundlärarexamen enligt samma bilaga som
ger behörighet att undervisa i förskoleklassen,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som ger behörighet att
undervisa i förskoleklassen, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning enligt
denna förordning, om han eller hon genom att ha kompletterat
sin utbildning har fått kunskaper och förmågor som motsvarar
kraven för en examen som avses i 1.

En lärare eller förskollärare som avses i första stycket är
endast behörig att som speciallärare bedriva sådan undervisning
som speciallärarexamen är specialiserad mot.

Grundskolan, sameskolan, specialskolan och anpassade 
grundskolan

37 § Behörig att som speciallärare bedriva undervisning som 
avser särskilt stöd i årskurs 1-3 i grundskolan, sameskolan, 
specialskolan och anpassade grundskolan är den som har avlagt 
speciallärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
(1993:100) och

1. en examen enligt samma bilaga som ger behörighet att 
undervisa i grundskolans årskurs 1-3,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som ger behörighet att 
undervisa i grundskolans årskurs 1-3, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin utbildning har fått kunskaper och förmågor 
som motsvarar kraven för en examen som avses i 1.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att som 
speciallärare bedriva sådan undervisning som 
speciallärarexamen är specialiserad mot.
Förordning (2022:1621).

38 § Behörig att som speciallärare bedriva undervisning som 
avser särskilt stöd i årskurs 4-6 i grundskolan, sameskolan, 
specialskolan och anpassade grundskolan är den som har avlagt 
speciallärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
(1993:100) och

1. en examen enligt samma bilaga som ger behörighet att 
undervisa i grundskolans årskurs 1-3 eller 4-6,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som ger behörighet att 
undervisa i grundskolans årskurs 1-3 eller 4-6, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin utbildning har fått kunskaper och förmågor 
som motsvarar kraven för en examen som avses i 1.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att som 
speciallärare bedriva sådan undervisning som 
speciallärarexamen är specialiserad mot. 
Förordning (2022:1621).

39 § Behörig att som speciallärare bedriva undervisning som
avser särskilt stöd i årskurs 7–9 i grundskolan samt i årskurs
7–10 och sådan ytterligare utbildning som avses i 7 kap. 15 §
tredje stycket skollagen (2010:800) i specialskolan är den som
har avlagt speciallärarexamen enligt bilaga 2 till
högskoleförordningen (1993:100) och

1. en examen enligt samma bilaga som ger behörighet att
undervisa i grundskolans årskurs 4–6 eller 7–9,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som ger behörighet att
undervisa i grundskolans årskurs 4–6 eller 7–9, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning enligt
denna förordning, om han eller hon genom att ha kompletterat
sin utbildning har fått kunskaper och förmågor som motsvarar
kraven för en examen som avses i 1.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att som
speciallärare bedriva sådan undervisning som speciallärarexamen
är specialiserad mot.

40 § Behörig att som speciallärare bedriva undervisning som 
avser särskilt stöd i årskurs 7-9 i anpassade grundskolan är 
den som har avlagt speciallärarexamen enligt bilaga 2 till 
högskoleförordningen (1993:100) och

1. en examen enligt samma bilaga som ger behörighet att 
undervisa i grundskolans årskurs 1-3 eller 4-6,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som ger behörighet att 
undervisa i grundskolans årskurs 1-3 eller 4-6, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin utbildning har fått kunskaper och förmågor 
som motsvarar kraven för en examen som avses i 1.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att som 
speciallärare bedriva sådan undervisning som 
speciallärarexamen är specialiserad mot. 
Förordning (2022:1621).

41 § Behörig att som speciallärare bedriva undervisning som 
avser särskilt stöd för elever som läser ämnesområden i 
anpassade grundskolan är, utöver vad som följer av 37, 38 
eller 40 §, den som har avlagt speciallärarexamen enligt 
bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) och

1. förskollärarexamen enligt samma bilaga,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som ger behörighet att 
undervisa i förskolan,

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin utbildning har fått kunskaper och förmågor 
som motsvarar kraven för en examen som avses i 1.

En lärare eller förskollärare som avses i första stycket är 
endast behörig att som speciallärare bedriva sådan 
undervisning som speciallärarexamen är specialiserad mot.
Förordning (2022:1621).

Gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan

42 § Behörig att som speciallärare bedriva undervisning som 
avser särskilt stöd i gymnasieskolan och anpassade 
gymnasieskolan är den som har avlagt speciallärarexamen enligt 
bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) och

1. en examen enligt samma bilaga som ger behörighet att 
undervisa i grundskolans årskurs 4-6 eller 7-9 eller i 
gymnasieskolan,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som ger behörighet att 
undervisa i grundskolans årskurs 4-6 eller 7-9 eller i 
gymnasieskolan, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin utbildning har fått kunskaper och förmågor 
som motsvarar kraven för en examen som avses i 1.

En lärare som avses i första stycket är endast behörig att som 
speciallärare bedriva sådan undervisning som 
speciallärarexamen är specialiserad mot. 
Förordning (2022:1621).

43 § Behörig att som speciallärare bedriva undervisning som 
avser särskilt stöd i anpassade gymnasieskolans individuella 
program är, utöver vad som följer av 42 §, den som har avlagt 
speciallärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen 
(1993:100) och

1. förskollärar- eller grundlärarexamen enligt bilaga 2 till 
högskoleförordningen,

2. en äldre examen än som avses i 1 och som ger behörighet att 
undervisa i förskolan, förskoleklassen eller grundskolans 
årskurs 1-3 eller 4-6, eller

3. en examen som ger behörighet att bedriva undervisning 
enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha 
kompletterat sin utbildning har fått kunskaper och förmågor 
som motsvarar kraven för en examen som avses i 1.

En lärare eller förskollärare som avses i första stycket är 
endast behörig att som speciallärare bedriva sådan 
undervisning som speciallärarexamen är specialiserad mot.
Förordning (2022:1621).

Ytterligare behörighet

44 § En lärare eller förskollärare som före den 1 juli 2011 
har avlagt behörighetsgivande examen är behörig att undervisa 
som lärare i ett eller flera ämnen utöver vad som följer av 
övriga bestämmelser i detta kapitel, om han eller hon har

1. kompletterat sin behörighetsgivande examen med 
högskoleutbildning som var avsedd att ge behörighet att 
undervisa i detta eller dessa ämnen i skolväsendet, och

2. fullgjort högskoleutbildningen före den 1 december 2013.

En lärare som avses i första stycket är behörig att undervisa 
i det eller de ämnen som avses i första stycket i den eller de 
skolformer eller i den eller de årskurser som den 
högskoleutbildning som avses i samma stycke 1 var avsedd för. 
En lärare som är behörig att undervisa i gymnasieskolan i ett 
eller flera yrkesämnen är dock även behörig att undervisa i 
detta eller dessa ämnen i anpassade gymnasieskolan.
Förordning (2022:1621).

45 § En lärare som är behörig att undervisa enligt 44 § ska 
vid tillämpningen av 11, 13, 31 a och 34 §§ anses ha avlagt 
en lärarexamen som 

1. är äldre än en sådan behörighetsgivande examen som anges i 
bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), 

2. är avsedd för den eller de skolformer eller den eller de 
årskurser som högskoleutbildningen var avsedd att ge 
behörighet att undervisa i, och 

3. omfattar det eller de ämnen som läraren är behörig att 
undervisa i enligt 44 §. 

Vid tillämpningen av 11 a och 14 a §§ ska en lärare som avses 
i första stycket dock inte anses behörig att undervisa enligt 
11 eller 13 §. Förordning (2016:450).

46 § En lärare eller förskollärare som före den 1 juli 2011 
har avlagt behörighetsgivande examen är behörig att undervisa 
som lärare i ett eller flera ämnen utöver vad som följer av 
övriga bestämmelser i detta kapitel, om

1. han eller hon före den 1 december 2013 har kompletterat sin 
behörighetsgivande examen med fullgjord högskoleutbildning i 
detta eller dessa ämnen, och

2. högskoleutbildningen motsvarar de krav för behörighet i 
ämnet eller ämnena som Skolöverstyrelsen eller Statens 
skolverk vid tiden för utbildningen hade meddelat 
föreskrifter, riktlinjer eller motsvarande om.

En lärare som avses i första stycket är behörig att undervisa 
i det eller de ämnen som avses i första stycket i den eller de 
skolformer eller i den eller de årskurser som 
högskoleutbildningen skulle ge behörighet att undervisa i 
enligt Skolöverstyrelsens föreskrifter, riktlinjer eller 
motsvarande. En lärare som är behörig att undervisa i 
gymnasieskolan i ett eller flera yrkesämnen är dock även 
behörig att undervisa i detta eller dessa ämnen i anpassade 
gymnasieskolan. Förordning (2022:1621).

47 § En lärare som är behörig att undervisa enligt 46 § ska 
vid tillämpningen av 11, 13, 31 a och 34 §§ anses ha avlagt 
en lärarexamen som 

1. är äldre än en sådan behörighetsgivande examen som anges i 
bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), 

2. är avsedd för den eller de skolformer eller den eller de 
årskurser som högskoleutbildningen ger behörighet att 
undervisa i enligt 46 §, och 

3. omfattar det eller de ämnen som läraren är behörig att 
undervisa i enligt 46 §. 

Vid tillämpningen av 11 a och 14 a §§ ska en lärare som avses 
i första stycket dock inte anses behörig att undervisa enligt 
11 eller 13 §. Förordning (2016:450).

48 § En lärare eller förskollärare som före den 1 juli 2011 
har avlagt behörighetsgivande examen är behörig att undervisa 
som lärare i ett eller flera ämnen utöver vad som följer av 
övriga bestämmelser i detta kapitel, om

1. han eller hon före den 1 december 2013 har kompletterat sin 
behörighetsgivande examen med fullgjord högskoleutbildning i 
detta eller dessa ämnen,

2. högskoleutbildningen hade en omfattning i varje ämne som 
minst motsvarar den lägsta omfattning som kan anses ha krävts 
för ämnet i någon av de lärarexamina som är äldre än en sådan 
behörighetsgivande examen som anges i bilaga 2 till 
högskoleförordningen (1993:100), dock inte äldre än en 
behörighetsgivande examen som kunde avläggas den 1 juli 1968, 
och

3. han eller hon genom högskoleutbildningen har fått sådana 
ämneskunskaper i vart och ett av detta eller dessa ämnen som i 
huvudsak kan anses ha krävts för den lärarexamen som avses 
i 2.

En lärare som avses i första stycket är behörig att undervisa 
i det eller de ämnen som avses i första stycket i den eller de 
skolformer eller i den eller de årskurser som den lärarexamen 
som avses i samma stycke 2 var avsedd för. En lärare som är 
behörig att undervisa i gymnasieskolan i ett eller flera 
yrkesämnen är dock även behörig att undervisa i detta eller 
dessa ämnen i anpassade gymnasieskolan. Förordning (2022:1621).

49 § En lärare som är behörig att undervisa enligt 48 § ska 
vid tillämpningen av 11, 13, 31 a och 34 §§ anses ha avlagt 
en lärarexamen som avses i 48 § första stycket 2. Vid 
tillämpningen av 11 a och 14 a §§ ska en sådan lärare dock 
inte anses behörig att undervisa enligt 11 eller 13 §. 
Förordning (2016:450).

50 § Behörig att som lärare undervisa i grundskolans årskurs
1–3 eller 4–6 och fritidshemmet är, utöver vad som följer av
övriga bestämmelser i detta kapitel, den som

1. har avlagt en äldre examen än som avses i 19 § första
stycket 1 som är avsedd för arbete i fritidshem och som
omfattar studier i minst ett av grundskolans ämnen,

2. har fullgjort ämnesstudier i en omfattning i varje ämne
som minst motsvarar den lägsta omfattning som kan anses ha
krävts för ämnet i någon av de lärarexamina som är avsedda
för undervisning i årskurserna 1–3 eller 4–6 och som är äldre
än en sådan behörighetsgivande examen som anges i bilaga 2
till högskoleförordningen (1993:100), dock inte äldre än en
behörighetsgivande examen som kunde avläggas den 1 juli 1968,
och

3. genom ämnesstudierna har fått sådana ämneskunskaper i vart
och ett av detta eller dessa ämnen som i huvudsak kan anses
ha krävts för den lärarexamen som avses i 2.

Behörighet att undervisa i årskurs 1–3 eller 4–6 enligt
första stycket omfattar bara det eller de ämnen och de
årskurser för vilka den omfattning och de ämneskunskaper som
krävs enligt första stycket 2 och 3 har uppnåtts.
Förordning (2013:693).

51 § Behörig att som lärare undervisa i grundskolans årskurs
1–3 eller 4–6 och fritidshemmet är, utöver vad som följer av
övriga bestämmelser i detta kapitel, den som

1. har avlagt en äldre examen än som avses i 19 § första
stycket 1 som är avsedd för arbete i fritidshem,

2. har kompletterat sin examen med högskoleutbildning i minst
ett av grundskolans ämnen före den 1 december 2013,

3. genom högskoleutbildningen fullgjort ämnesstudier i en
omfattning i varje ämne som minst motsvarar den lägsta
omfattning som kan anses ha krävts för ämnet i någon av de
lärarexamina som är avsedda för undervisning i årskurserna
1–3 eller 4–6 och som är äldre än en sådan behörighetsgivande
examen som anges i bilaga 2 till högskoleförordningen
(1993:100), dock inte äldre än en behörighetsgivande examen
som kunde avläggas den 1 juli 1968, och

4. genom ämnesstudierna har fått sådana ämneskunskaper i vart
och ett av detta eller dessa ämnen som i huvudsak kan anses
ha krävts för den lärarexamen som avses i 3.

Behörighet att undervisa i årskurs 1–3 eller 4–6 enligt
första stycket omfattar bara det eller de ämnen och de
årskurser för vilka den omfattning och de kunskaper som krävs
enligt första stycket 3 och 4 har uppnåtts.
Förordning (2013:693).

52 § Den som uppfyller kraven för behörighet enligt 50 eller
51 § ska anses ha en behörighetsgivande examen. Den som har
en sådan examen är endast behörig att bedriva undervisning
utöver vad som följer av 50 eller 51 §, om han eller hon
genom att ha kompletterat sin utbildning har fått kunskaper
och förmågor som motsvarar en utbildning som ger sådan
behörighet.

Behörighet enligt första stycket omfattar bara den eller de
skolformer, årskurser, ämnen eller ämnesområden som den
motsvarande utbildningen ger behörighet att undervisa i.
Förordning (2013:693).

53 § En lärare som är behörig att undervisa enligt 50 eller 
51 § ska vid tillämpning av 11, 13, 17, 18, 31 a och 34 §§ 
anses ha avlagt en examen som avses i 50 § första stycket 2 
och 51 § första stycket 3. 

Vid tillämpningen av 11 a och 14 a §§ ska en lärare som avses 
i första stycket dock inte anses behörig att undervisa enligt 
11 eller 13 §. Förordning (2016:450).

3 kap. Utländsk lärar- eller förskollärarutbildning

1 § Bestämmelser om tillfällig yrkesutövning och erkännande av 
yrkeskvalifikationer som har förvärvats eller erkänts i en 
annan stat än Sverige inom Europeiska ekonomiska 
samarbetsområdet eller i Schweiz finns i lagen (2016:145) om 
erkännande av yrkeskvalifikationer och i de föreskrifter som 
meddelas i anslutning till den lagen.

Om en lärare eller förskollärare som har sådana 
yrkeskvalifikationer som avses i första stycket har ett annat 
modersmål än svenska, danska, färöiska, isländska eller norska 
ger yrkeskvalifikationerna behörighet enligt 2 kap. endast om 
läraren eller förskolläraren har de kunskaper i svenska som är 
nödvändiga för yrket.

Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om vilka 
kunskaper i svenska som ska anses nödvändiga.
Förordning (2021:29).

2 § Ett bevis över en utländsk lärar- eller 
förskollärarutbildning som inte omfattas av de bestämmelser 
som avses i 1 § första stycket men som ensam eller tillsammans 
med yrkeslivserfarenhet eller kompletterande insatser 
motsvarar sådan svensk utbildning som anges i 2 kap. ger samma 
behörighet som den svenska utbildningen.

Om en lärare eller förskollärare som har ett sådant bevis som 
avses i första stycket har ett annat modersmål än svenska, 
danska, färöiska, isländska eller norska ger dock utbildningen 
ensam eller tillsammans med yrkeslivserfarenhet eller 
kompletterande insatser behörighet enligt första stycket 
endast om läraren eller förskolläraren har de kunskaper i 
svenska som är nödvändiga för yrket. 

Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om villkoren 
för behörighet för lärare eller förskollärare som har bevis 
över sådan utländsk lärar- eller förskollärarutbildning som 
avses i första stycket. Förordning (2021:29).

4 kap. Legitimation

Förfarandet i ärenden om legitimation

Ärenden där det krävs ansökan

1 § I 2 kap. 16 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om 
att Statens skolverk efter ansökan ska meddela legitimation 
eller komplettering av legitimation. Förordning (2024:165).

1 a § En ansökan om legitimation eller komplettering av
legitimation får överföras elektroniskt till Statens
skolverk. Förordning (2014:419).

2 § Om ett sådant bevis över utländsk lärar- eller 
förskollärarutbildning som avses i 3 kap. 2 § första stycket 
ligger till grund för en ansökan om legitimation ska Statens 
skolverk inhämta ett yttrande från Universitets- och 
högskolerådet innan ärendet avgörs, om det inte är obehövligt.
Förordning (2021:29).

3 § Statens skolverk ska meddela beslut i ärenden om
legitimation senast fyra månader efter det att alla handlingar
som gäller den sökande har kommit in till myndigheten.
Förordning (2014:419).

Ärenden där det inte krävs ansökan

3 a § Statens skolverk ska utan ansökan besluta att ändra en 
behörighet i en lärares legitimation om

1. läraren sedan tidigare har behörighet i ett ämne och det 
ämnet utgår eller delas upp i flera ämnen, och

2. det eller de ämnen som läraren genom beslutet får 
behörighet i till övervägande del motsvarar det ämne som utgår 
eller delas enligt 1.

En lärare som enligt första stycket får sin behörighet ändrad 
ska anses vara behörig i det ämne som utgår så länge som 
undervisning i ämnet får ges. Förordning (2024:165).

Behörigheter på legitimationen

4 § På legitimationen ska det anges i vilken eller vilka
skolformer eller fritidshem, årskurser eller motsvarande,
ämnen eller ämnesområden som läraren eller förskolläraren är
behörig att undervisa i. Förordning (2014:419).

Avgifter och bemyndiganden

5 § Statens skolverk ska ta ut en avgift för ansökan om
legitimation eller komplettering av legitimation. Avgiften är

– 1 500 kronor för ansökan om legitimation, och

– 750 kronor för ansökan om komplettering av legitimation.

För avgiften gäller i övrigt bestämmelserna i 11–14 §§
avgiftsförordningen (1992:191). Förordning (2014:419).

6 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om  

1. elektronisk överföring av en ansökan som avses i 1 § och 
om elektronisk underskrift, och 

2. ansökningsförfarandet i övrigt när det gäller legitimation 
och komplettering av legitimation. Förordning (2016:592).

7 § Ny beteckning 1 § genom förordning (2014:419).

8 § Ny beteckning 2 § genom förordning (2014:419).

9 § Ny beteckning 3 § genom förordning (2014:419).

10 § Ny beteckning 4 § genom förordning (2014:419).

11 § Har upphävts genom förordning (2013:532).

12 § Ny beteckning 5 § genom förordning (2014:419).

13 § Ny beteckning 6 § genom förordning (2014:419).

5 kap. Introduktionsperiod

Mentor och plan för genomförande av introduktionsperioden

1 § En lärare eller förskollärare som genomför en
introduktionsperiod enligt 2 kap. 22 a § skollagen (2010:800)
ska få stöd av en mentor under introduktionsperioden.

Mentorn ska vara legitimerad lärare eller legitimerad
förskollärare. Han eller hon ska ha tillräcklig erfarenhet av
arbete som lärare eller förskollärare för uppgiften som
mentor. Förordning (2014:419).

2 § Rektorn ska se till att det finns en plan för 
introduktionsperioden. Förordning (2018:1307).

Introduktionsperiodens längd

3 § En introduktionsperiod ska vara minst ett läsår eller
motsvarande på heltid.

Introduktionsperioden får genomföras under en eller flera
anställningar. En huvudman som har anställt en lärare eller
förskollärare som under en tidigare anställning genomfört en
del av introduktionsperioden ska se till att läraren eller
förskolläraren genomför så stor del av återstoden av
introduktionsperioden som ryms inom anställningstiden.
Förordning (2014:419).

Undantag från introduktionsperioden

4 § Huvudmannens skyldighet enligt 2 kap. 22 a § skollagen
(2010:800) gäller inte

1. när en lärare eller förskollärare anställs för högst
trettio dagar, eller

2. en lärare eller förskollärare som anses behörig på grund
av utländsk lärar- eller förskollärarutbildning.

5 § En lärare eller förskollärare som avses i 2 kap. 35 § och
som har tjänstgjort i huvudsak som fritidspedagog eller inom
ramen för sin nya behörighet under minst ett läsår eller
motsvarande på heltid ska genom denna tjänstgöring anses ha
genomfört en introduktionsperiod. Förordning (2014:419).

Bemyndigande

6 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om
introduktionsperioden. Förordning (2014:419).


Övergångsbestämmelser

2011:326

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2011.

2. Förordningen (1999:1421) om behörighetsbevis för lärare med
utländsk utbildning ska upphöra att gälla vid utgången av juni
2012. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för
handläggning av ärenden om behörighetsbevis där ansökan om
behörighetsbeviset har kommit in till Högskoleverket före den
1 juli 2011. Av punkt 5 i övergångsbestämmelserna till lagen
(2011:189) om ändring i skollagen (2010:800) framgår att
sådana ärenden efter den 31 december 2012 handläggs av
Universitets- och högskolerådet. Förordning (2012:915).

3. Bestämmelserna i 1 kap. 4 § ska tillämpas först från och med
den 1 juli 2012.

4. Har upphävts genom förordning (2014:419).

5. Bestämmelserna i 4 kap. 5 § gäller inte för ansökan om
legitimation av en lärare eller förskollärare som avses i 34 §
lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800).
Förordning (2014:419).

6. Har upphävts genom förordning (2014:419).

7.  En lärare eller förskollärare som efter den 30 juni 2011
men före den 1 juli 2018 har avlagt behörighetsgivande examen
eller har fått ett behörighetsbevis av Högskoleverket eller
Universitets- och högskolerådet ska anses ha genomfört en
introduktionsperiod, om han eller hon har arbetat sammanlagt
minst ett läsår eller motsvarande i en eller flera
anställningar som lärare eller förskollärare före den 31 mars
2012. Förordning (2014:419).

8. Trots 5 kap. 1 § andra stycket får en lärare eller
förskollärare som saknar legitimation vara mentor, om han
eller hon har avlagt behörighetsgivande examen eller har fått
ett behörighetsbevis av Högskoleverket eller Universitets-
och högskolerådet. Detta gäller dock bara mentorskap som
läraren eller förskolläraren har påbörjat före den 1 juli
2014. Förordning (2014:419).

9. En lärare eller förskollärare ska efter ansökan enligt 2
kap. 16 § skollagen (2010:800) meddelas behörighet utöver
sådan som följer av 2 eller 3 kap., om

a) läraren eller förskolläraren har legitimation eller
meddelas en sådan samtidigt som han eller hon meddelas
behörigheten,

b) läraren eller förskolläraren har undervisat som lärare
eller förskollärare i skolväsendet under sammanlagt minst
åtta läsår eller motsvarande i ämnet eller ämnesområdet eller
i förskolan under de senaste 15 åren före den 1 juli 2015
eller, om han eller hon är född senast den 1 juli 1958, under
sammanlagt minst fyra läsår eller motsvarande i ämnet eller
ämnesområdet eller i förskolan under samma period,

c) undervisningen enligt b inte har börjat bedrivas tidigare
än 15 år innan ansökan kom in till Statens skolverk,

d) undervisningen, om den avsett ett ämne eller ämnesområde,
har haft en omfattning i ämnet eller ämnesområdet som
motsvarar undervisning för elever som bedriver
heltidsstudier,

e) undervisningen, om den avsett förskolan, har haft en
omfattning som sammanlagt motsvarar heltid,

f) undervisningen har följt de föreskrifter som gäller för
denna, och

g) läraren eller förskolläraren är lämplig att bedriva sådan
undervisning som han eller hon har bedrivit enligt b.

En lärare eller förskollärare som visat att han eller hon
uppfyller kraven i första stycket är behörig att undervisa i
den eller de skolformer, årskurser, ämnen eller ämnesområden
som undervisningen enligt första stycket b avsett.
Förordning (2013:830).

10. Till en ansökan om utökad behörighet enligt 9 ska det 
fogas ett yttrande eller intyg över lärarens eller 
förskollärarens undervisning enligt 9 första stycket b–f och 
över hans eller hennes lämplighet att bedriva sådan 
undervisning. Yttrandet eller intyget ska ha utfärdats av 
huvudmannen eller av rektorn vid den eller de skolor eller 
förskolor där läraren eller förskolläraren har bedrivit 
undervisningen.

Om ett yttrande eller intyg enligt första stycket inte kan 
ges in, ska läraren eller förskolläraren i stället ge in en 
utredning som visar att han eller hon uppfyller kraven i 
9 första stycket b–g. Förordning (2018:1307).

11. Huvudmannens skyldighet enligt 2 kap. 22 a § skollagen
(2010:800) gäller inte lärare som är anställda som lärare i
skolväsendet den 1 december 2013 och som undervisar
huvudsakligen i ämnet eller ämnena dans, teater eller rörelse
och drama och som

a) har en examen från en högskoleutbildning som varit avsedd
att i det eller de ämnena ge kompetens för yrkesverksamhet
som pedagog i skolväsendet eller en motsvarande utländsk
examen,

b) har avlagt ämneslärarexamen enligt 23 och 24 §§ samt 27
eller 28 § förordningen (2011:689) om vissa
behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och
förskollärare och om högskoleutbildningar för
vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar
lärar- eller förskollärarexamen, och

c) har arbetat sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i
en eller flera anställningar som lärare i skolväsendet eller
med arbetsuppgifter som liknar undervisning inom
skolväsendet. Förordning (2014:419).

12. Har upphävts genom förordning (2014:419).

13. Huvudmannens skyldighet enligt 2 kap. 22 a § skollagen
(2010:800) gäller inte lärare och förskollärare som är
anställda som lärare eller förskollärare i skolväsendet den 1
december 2013 och som

a) har arbetat i skolväsendet i en eller flera anställningar
som lärare eller förskollärare under sammanlagt minst åtta
läsår eller motsvarande under de senaste 15 åren före såväl
den 1 juli 2015 som den dag då ansökan om legitimation kom in
till Statens skolverk, och

b) har avlagt lärar- eller förskollärarexamen enligt 19, 20,
21, 22, 25, 26, 27, 28 eller 29 § förordningen (2011:689) om
vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare
och förskollärare och om högskoleutbildningar för
vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar
lärar- eller förskollärarexamen. Förordning (2014:419).

14. Har upphävts genom förordning (2014:419).

15. För lärare som genom behörighetsförklaring enligt
skolförordningen (1971:235) har förklarats behöriga för visst
slag av anställning ska kravet i 2 kap. 16 § första stycket
skollagen (2010:800) anses uppfyllt genom
behörighetsförklaringen.

Om en lärare som avses i första stycket har arbetat i
skolväsendet sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i
en eller flera anställningar som lärare, gäller inte
huvudmannens skyldighet enligt 2 kap. 22 a § skollagen.
Förordning (2014:419).

16. Har upphävts genom förordning (2014:419).

17. En lärare som avses i 15 är behörig att bedriva sådan
undervisning som behörighetsförklaringen kan anses avse.
Förordning (2013:830).

18. Sådana speciallärare och specialpedagoger med 
specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning som inte 
har en behörighetsgivande examen och som den 1 december 2013 
var anställda som lärare i anpassade grundskolan, 
specialskolan, anpassade gymnasieskolan eller anpassad 
utbildning för vuxna får, trots att de inte uppfyller kraven i 
2 kap. 13 § skollagen (2010:800), bedriva undervisning som 
lärare

a) inom ämnesområden inom anpassade grundskolan,

b) i specialskolan om undervisningen motsvarar ämnesområden 
inom anpassade grundskolan,

c) på anpassade gymnasieskolans individuella program, och

d) i kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på 
grundläggande nivå på en nivå som motsvarar ämnesområden inom 
anpassade grundskolan.

En lärare som avses i första stycket får bedriva undervisning 
som anges där även om han eller hon har tillträtt en ny 
anställning som lärare efter den 1 december 2013.

Första och andra styckena gäller inte om 33 § första stycket 
lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) är 
tillämpligt. Om en speciallärare eller specialpedagog har 
avslutat en sådan anställning som avses i 33 § första stycket 
samma lag den 1 december 2013 eller senare, ska den avslutade 
anställningen anses vara en sådan anställning som avses i 
första stycket. Förordning (2022:1621).

19. Sådana speciallärare och specialpedagoger med 
specialisering mot intellektuell funktionsnedsättning som har 
legitimation och en examen som ger behörighet att undervisa i 
minst en av årskurserna 7-9 i grundskolan eller i 
gymnasieskolan och som den 1 december 2013 var anställda som 
lärare i anpassade grundskolan, anpassade gymnasieskolan eller 
anpassad utbildning för vuxna får, trots att de inte är 
behöriga att bedriva undervisning i ett ämne eller 
ämnesområde, bedriva undervisning i ämnet eller ämnesområdet i

a) anpassade grundskolans årskurs 7-9,

b) anpassade gymnasieskolan i andra ämnen än yrkesämnen, och

c) kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på 
motsvarande nivåer som avses i a och b.

En lärare som avses i första stycket får bedriva undervisning 
som anges där även om han eller hon har tillträtt en ny 
anställning som lärare efter den 1 december 2013.

Första och andra styckena gäller inte om 33 § första stycket 
lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) är 
tillämpligt. Om en speciallärare eller specialpedagog har 
avslutat en sådan anställning som avses i 33 § första stycket 
samma lag den 1 december 2013 eller senare, ska den avslutade 
anställningen anses vara en sådan anställning som avses i 
första stycket. Förordning (2022:1621).

20. En lärare som bedriver undervisning med stöd av 18 är
trots vad som anges i 3 kap. 16 § andra stycket skollagen
(2010:800) behörig att besluta om betyg.

Första stycket gäller inte lärare som är anställd utan
tidsbegränsning för att bedriva sådan undervisning som avses
i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket skollagen.
Förordning (2013:830).

21. Specialpedagoger omfattas av 18–20 endast om de har en

a) specialpedagogexamen enligt bilaga 2 till
högskoleförordningen (1993:100),

b) motsvarande äldre examen, eller

c) utländsk examen som motsvarar en examen som avses i a
eller b.

En examen som anges i första stycket ska ha utfärdats senast
den 30 juni 2015 och avse utbildning som påbörjats före
utgången av 2008. Förordning (2013:830).

2012:497

Denna förordning träder i kraft den 30 juni 2012. De nya
bestämmelserna i punkt 8 i ikraftträdande- och
övergångsbestämmelserna ska dock tillämpas för tid från och
med den 1 juli 2011.

2013:532

1. Denna förordning träder i kraft den 15 juli 2013.

2. Den upphävda bestämmelsen i 4 kap. 11 § andra stycket
gäller fortfarande för ansökningar som har getts in till
Statens skolverk före ikraftträdandet.

3. Bestämmelsen i 4 kap. 12 § i sin äldre lydelse gäller
fortfarande för ansökningar som har getts in till Statens
skolverk före ikraftträdandet.

2013:694

1. Denna förordning träder i kraft den 2 december 2013.

2. Bestämmelserna tillämpas på studier som har fullgjorts den
2 december 2013 eller senare. Äldre bestämmelser gäller
fortfarande för studier som har fullgjorts före den 2
december 2013.

2013:830

Denna förordning träder i kraft den 2 december 2013 i fråga
om 2 kap. 17 b, 17 c, 27 b och 30 §§ samt punkt 20 i
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna och i övrigt den
1 december 2013.

2024:165

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2024.

2. Bestämmelserna i 2 kap. 22 a, 27 och 27 c §§ tillämpas 
första gången i fråga om undervisning av elever vars 
utbildning påbörjas efter den 30 juni 2025. 

3. För behörigheter som avser undervisning av elever vars 
utbildning påbörjas före den 1 juli 2025 gäller 2 kap. 27 och 
27 c §§ i den äldre lydelsen.

2025:25

1. Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2025.

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om 
undervisning av elever vars utbildning påbörjas efter den 
30 juni 2025.