PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (1998:1387) om fonogramersättning 

1 § Ersättning av statsmedel skall årligen betalas till
upphovsmän som kompensation för att musikaliska verk på
fonogram (musikfonogram) och musikaliska verk i tryckt form
(musikalier) lånas ut genom folk- och skolbiblioteken
(fonogramersättning).

Fonogramersättning skall även betalas till de utövande
konstnärer som medverkar på musikfonogram.

2 § Fonogramersättning för utlåning genom folk- och
skolbiblioteken skall betalas i mån av medel samt med högst sex
kronor per hemlån för utlåning av musikfonogram och med högst
tre kronor per hemlån för utlåning av musikalier.

Ersättningen skall betalas varje kalenderår och beräknas på
antalet hemlån för kalenderåret före det år som ersättningen
avser. Antalet hemlån skall bestämmas genom årliga
stickprovsundersökningar.

3 § Ersättningsrätten gäller endast verk som vid
utlåningstillfället omfattas av upphovsrättens giltighetstid
eller utövande konstnärers rättigheters giltighetstid enligt
lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga
verk.

4 § Föreningen Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå
(STIM) fördelar ersättning till upphovsmän och föreningen
Svenska Artisters och Musikers Intresseorganisation (SAMI)
fördelar ersättning till utövande konstnärer.

5 § Fonogramersättning betalas till upphovsmän och utövande
konstnärer som har sin huvudsakliga verksamhet i Sverige eller
som har sin vanliga vistelseort i landet. STIM och SAMI skall
gemensamt besluta hur det belopp som betalas för varje
musikfonogram skall fördelas mellan upphovsmannen och den
utövande konstnären.

Om flera upphovsmän eller utövande konstnärer medverkar på ett
musikfonogram skall ersättningen fördelas inom varje grupp
efter de principer som respektive organisation tillämpar vid
fördelningen av upphovsrättsliga ersättningar.

Ersättning för utlåning av musikalier med fler än en upphovsman
skall fördelas i enlighet med vad som anges i andra stycket.

6 § Efter den ersättningsberättigades död skall lagstiftning om
bodelning, arv och testamente tillämpas på ersättningen.

Rätt till fonogramersättning som inte är tillgänglig för
lyftning kan inte överlåtas och får därför inte utmätas.

7 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.
Förordning (1998:1394) om fastställande av andelar för fördelning av ålderspensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter under år 1999 

Regeringen fastställer andelarna för fördelning av
ålderspensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter
under år 1999 enligt följande. Fördelningen av
ålderspensionsavgifter enligt 4 kap. 3 § lagen (1981:691) om
socialavgifter skall göras på så sätt att 7 procent förs till
staten, 32 procent förs till Riksgäldskontoret för tillfällig
förvaltning och 61 procent förs till Allmänna pensionsfonden.
Fördelningen av statliga ålderspensionsavgifter enligt 8 §
lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift skall fördelas
på så sätt att 17,5 procent förs till Riksgäldskontoret för
tillfällig förvaltning och 82,5 procent förs till Allmänna
pensionsfonden.
Riksgäldskontorets föreskrifter (1998:1401) om  gällande inlåningsränta i ungdomsbosparandet 

Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av 10 § lagen
(1988:846) om ungdomsbosparande samt 2 § förordningen
(1996:311) med instruktion för Riksgäldskontoret.

På medel som står inne på ett konto anslutet till
ungdomsbosparandet skall den bank eller sparkassa som för
kontot betala lägst 1,25 procent årlig ränta.

För den kalendermånad, då insättning eller uttag sker, får på
det insatta respektive uttagna beloppet betalas en lägre årlig
ränta än som sägs i första stycket, dock lägst 0,25 procent.
Lag (1998:1404) om valutapolitik

1 § Regeringen har enligt 9 kap. 12 § regeringsformen ansvaret
för övergripande valutapolitiska frågor. Lag (2003:843).

2 § Regeringen ska besluta om det system som ska gälla för att 
fastställa kronans värde i förhållande till utländska valutor 
(växelkurssystem). Vid behov ska regeringen också besluta om 
centralkurs och bandbredd.

Beslut enligt första stycket ska vara förenliga med 
prisstabilitetsmålet. Lag (2022:1576).

3 § Riksbanken får göra en framställning om att regeringen ska 
fatta beslut om växelkurssystem, centralkurs eller bandbredd. 
En sådan framställning ska behandlas skyndsamt.
Lag (2022:1576).

4 § Regeringen ska fatta beslut om växelkurssystem, 
centralkurs eller bandbredd efter att Riksbanken har fått 
tillfälle att lämna synpunkter. Lag (2022:1576).
Lag (1998:1443) om förbud mot införsel och utförsel av barnpornografi

En skildring av barn i pornografisk bild får inte föras in i
eller ut ur Sverige.

Bestämmelser om straff för olovlig införsel m.m. finns i lagen
(2000:1225) om straff för smuggling. Lag (2000:1259
Förordning (1998:1473) om miljöskadeförsäkring och saneringsförsäkring

1 § Ett årligt bidrag till den miljöskadeförsäkring och
saneringsförsäkring som avses i 33 kap. 1 § miljöbalken ska
betalas till försäkringsgivaren Zurich Insurance plc.
(Ireland), Filial Sverige, med de belopp som framgår
av 2 och 3 §§. Förordning (2009:203).

2 § Om verksamheten är anmälningspliktig enligt avdelning 1 i
bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet
och hälsoskydd, ska bidraget till miljöskadeförsäkringen och
saneringsförsäkringen betalas med 400 kronor.
Förordning (2008:693).

3 § Om verksamheten är tillståndspliktig enligt avdelning 1 i
bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet
och hälsoskydd, ska bidraget till miljöskadeförsäkringen och
saneringsförsäkringen betalas med ett belopp som beräknas med
utgångspunkt i den avgift som anges för en sådan verksamhet i
bilagan till förordningen (1998:940) om avgifter för prövning
och tillsyn enligt miljöbalken (tillsynsavgiften). Oavsett vem
som utövar tillsynen över verksamheten, ska bidraget alltid
beräknas som om tillsynen utövas av länsstyrelsen.

Om verksamhetsutövaren är staten eller en kommun eller om
verksamhetsutövaren har ställt säkerhet för avhjälpande av en
miljöskada och för andra återställningsåtgärder, ska bidraget
motsvara 3,5 procent av tillsynsavgiften, dock minst 400
kronor.

I andra fall än de som anges i andra stycket ska bidraget
motsvara 7 procent av tillsynsavgiften, dock minst 400 kronor.
Förordning (2008:693).

Övergångsbestämmelser

1998:1473

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1999, då
förordningen (1989:365) om miljöskadeförsäkring skall upphöra
att gälla. Bestämmelserna i förordningen (1989:365) gäller dock
alltjämt i fråga om bidrag till miljöskadeförsäkringen som
avser tid före den 1 januari 1999.

1999:141

Denna förordning träder i kraft den 1 april 1999.

För innevarande år skall, i fråga om de verksamheter som inte
omfattas av 3 § i dess äldre lydelse, bidrag betalas med tre
fjärdedelar av det årliga bidraget.

2005:1109

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2006.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om bidrag till
miljöskadeförsäkring och saneringsförsäkring som avser tid före
ikraftträdandet.

2008:693

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2008.

2. Bestämmelserna i 3 § i sin nya lydelse ska tillämpas första
gången för de bidrag som ska betalas för 2009.
Lag (1998:1476) om skattereduktion på förvärvsinkomster vid 2000 års taxering

1 § Skattskyldig fysisk person, som varit bosatt här i landet
under hela beskattningsåret, har vid 2000 års taxering rätt
till skattereduktion enligt 2 § på skattepliktiga
förvärvsinkomster som utgör sådan inkomst av anställning eller
sådan inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 2 kap. lagen
(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension.

Vid beräkning av inkomst av anställning skall avdrag göras för
kostnader som arbetstagaren har haft i arbetet i den
utsträckning kostnaderna, minskade med erhållen
kostnadsersättning, överstiger ettusen kronor.

Vid beräkning av inkomst som avses i första stycket skall
inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete var
för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor.

2 § Skattereduktionen uppgår till 1 320 kronor när
förvärvsinkomsten enligt 1 § uppgår till högst 135 000 kronor.
Om inkomsten överstiger 135 000 kronor minskas
skattereduktionen med 1,2 procent av den överskjutande
inkomsten. Skattereduktionen får inte överstiga ett belopp
motsvarande vare sig förvärvsinkomsten enligt 1 § multiplicerad
med den kommunala skattesatsen eller den debiterade kommunala
inkomstskatten.

3 § Skattskyldig fysisk person, som varit bosatt här i landet
endast under en del av beskattningsåret, har rätt till
skattereduktion med en tolftedel av den skattereduktion som
skulle ha tillgodoförts honom om han varit bosatt i landet
under hela beskattningsåret, för varje kalendermånad eller del
därav under vilken han varit bosatt här i landet. I övrigt
gäller 1 och 2 §§ i tillämpliga delar.

Avlider den skattskyldige under beskattningsåret skall
bestämmelserna i 53 § 3 mom. första stycket kommunalskattelagen
(1928:370) om taxering av dödsbo tillämpas på motsvarande sätt
vid beräkning av skattereduktion.

4 § I fråga om skattereduktion enligt denna lag tillämpas vad
som gäller i fråga om sådan skattereduktion som avses i 11 kap.
11 § skattebetalningslagen (1997:483) om inte annat är
föreskrivet i denna lag.

Skattereduktion enligt denna lag tillgodoräknas den
skattskyldige före annan skattereduktion.

5 § Skattetabellerna skall, förutom vad som framgår av 8 kap.
skattebetalningslagen (1997:483), grundas på att den
skattskyldige har rätt till skattereduktion enligt denna lag.

6 § Vid beräkning av F-skatt enligt 6 kap.
skattebetalningslagen (1997:483) skall om möjligt hänsyn tas
till skattereduktion enligt denna lag.
Lag (1998:1477) om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 2000 års taxering, m.m.

1 § Vid 2000 års taxering skall för fysiska personer den del av
den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomst som enligt 10 §
lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt anges till ett fast
belopp om 200 kronor i stället utgöra en kommunal inkomstskatt.
Vid tillämpning av lagen (1997:324) om begränsning av skatt
skall denna skatt dock anses utgöra statlig inkomstskatt.

2 § Av den sammanlagda inkomstskatten enligt 1 § skall 66,5
procent utgöra skatt till kommuner och 33,5 procent skatt till
landsting. Därvid skall en kommun som inte ingår i ett
landsting behandlas som om den även utgjorde ett landsting.

En preliminär utbetalning av den sammanlagda inkomstskatten
skall göras av skattemyndigheten i januari 1999 i samband med
slutavräkningen av 1997 års kommunalskattemedel. Detta belopp
skall fastställas av regeringen eller den myndighet regeringen
bestämmer. Utbetalning skall ske till kommunerna respektive
landstingen med ett enhetligt belopp per invånare den 1
november 1998.

En slutavräkning av inkomstskatten skall ske när den årliga
taxeringen år 2000 har avslutats. Därvid skall de bestämmelser
tillämpas som gäller slutavräkning av kommunalskattemedel
enligt 4 § femte stycket lagen (1965:269) med särskilda
bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av
skatt, m.m.

3 § Skattemyndighetens beslut enligt 2 § får överklagas hos
regeringen.
Förordning (1998:1519) om behörighet till vissa anställningar inom folktandvården m.m. 

1 § I denna förordning ges föreskrifter om behörighet till
vissa anställningar inom folktandvården och om hur sådana
anställningar sker.

2 § Behörig till en anställning som tandläkare under
specialiseringstjänstgöring är den som har legitimation som
tandläkare och som har utövat allmän tandläkarpraktik under
minst två år.

3 § Tandläkare under specialiseringstjänstgöring anställs för
högst sex månader utöver den beräknade tid som behövs för att
uppnå de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som
föreskrivits för den sökta specialiteten.

Tandläkare, i vars arbetsuppgifter det ingår att i väsentlig
omfattning medverka i högskoleutbildning för tandläkarexamen,
anställs tills vidare, dock längst för tre år.
Förordning (2007:434).

4 § Vid anställning som chef vid en enhet för 
specialisttandvård ska regionen fästa avseende främst vid 
skickligheten för anställningen. Förordning (2019:1035).


Övergångsbestämmelser

1998:1519

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1999, då
förordningen (1985:884) om behörighet till vissa tjänster inom
folktandvården och om tillsättning av sådana tjänster skall
upphöra att gälla.

2. Äldre föreskrifter om allmäntjänstgöring som tandläkare
gäller fortfarande i fråga om tandläkare som skall fullgöra
sådan tjänstgöring för att få legitimation för tandläkare.
Förordning (1998:1526) för Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor 

Uppgifter

1 § Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor prövar frågor om
tvister om tillämpningen av avtalet den 31 januari 1986 om
ersättning vid personskada (PSA). Skiljenämnden prövar också
överklaganden av beslut av Kammarkollegiet enligt

-– lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada
m.m.,

-– förordningen (SKOLFS 1991:47) om ersättning vid personskada
till elev i viss gymnasieskolutbildning, och

-– förordningen (1998:1785) om ersättning vid skada till
deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiska program m.m.

Skiljenämnden prövar även andra frågor i den mån det framgår
av avtal eller andra författningar eller beslut.
Förordning (2002:247).

2 § Skiljenämnden skall lämna underrättelser om sina beslut
till Kammarkollegiet och den av parterna inrättade nämnden för
bedömning av ärenden om personskadeersättning inom det statliga
avtalsområdet (PSA-nämnden). Förordning (2002:247).

Organisation

3 § Skiljenämnden består av ordförande och ytterligare två
ledamöter. Ledamöterna förordnas av regeringen för en bestämd
tid. För ordföranden utser regeringen en personlig ersättare.
För varje övrig ledamot utser regeringen två personliga
ersättare. En ledamot, dock inte ordföranden, och dennes
ersättare utses efter förslag av de statsanställdas
huvudorganisationer.

Ordföranden och ordförandens ersättare skall vara eller ha
varit ordinarie domare. Förordning (2007:45).

4 § Skiljenämndens kansligöromål utförs av Kammarkollegiet, som
utser sekreterare åt nämnden.

5 § Staten som arbetsgivare företräds inför skiljenämnden av
Arbetsgivarverket.

Ärendenas handläggning

6 § Bestämmelserna i 7, 8, 30-34 och 43 §§ lagen (1999:116) om
skiljeförfarande gäller för handläggningen, om inte annat
följer av denna förordning. Förordning (2000:583).

7 § Skiljenämnden sammanträder när ordföranden anser att det
behövs.

8 § Ett ärende avgörs efter föredragning av sekreteraren.

9 § Skiljenämnden får ge den som förväntas kunna lämna
upplysningar i ett ärende tillfälle att närvara när nämnden
behandlar ärendet, dock inte när den fattar beslut.

Den som har varit närvarande får av skiljenämnden tillerkännas
skälig ersättning av allmänna medel för sina
inställelsekostnader.

Ersättning m.m.

10 § Bestämmelserna i förordningen (1992:1299) om ersättning
för uppdrag i statliga styrelser, nämnder och råd m.m. skall
tillämpas på skiljenämnden.

11 § Kostnaderna för skiljenämndens verksamhet betalas av
Kammarkollegiet.

Verksamhetsberättelse och årlig redovisning

12 § Förordningen (2000:605) om årsredovisning och
budgetunderlag skall inte tillämpas på skiljenämnden.
Förordning (2007:45).

13 § Skiljenämnden skall senast den 1 april varje år lämna en
berättelse till regeringen om sin verksamhet under det senaste
kalenderåret. Förordning (2007:45).

Övergångsbestämmelser

1999:8

Denna förordning träder i kraft den 15 februari 1999. Den
tillämpas dock för tid från och med den 1 januari 1999.
Förordning (1998:1544) om ränta på studielån för år 1999 

Regeringen föreskriver att den ränta som enligt 8 kap. 2 §
studiestödslagen (1973:349) skall betalas på studielån skall
vara 4,1 procent för år 1999.
Förordning (1998:156) med bemyndigande för Datainspektionen att meddela säkerhetsföreskrifter för socialförsäkringsregister 

Regeringen bemyndigar med stöd av 22 § socialförsäkrings-
registerlagen (1997:934) Datainspektionen att meddela
säkerhetsföreskrifter för socialförsäkringsregister. Innan
Datainspektionen meddelar sådana föreskrifter skall
inspektionen samråda med Riksförsäkringsverket.
Förordning (1998:1579) om fastställande av  omräknade belopp för försäljningsskatt på motorfordon för år 1999 

Regeringen fastställer enligt 8 a § lagen (1978:69) om
försäljningsskatt på motorfordon skatten till följande
belopp för år 1999.

1 § Skatten tas ut för buss med en totalvikt av högst 3 500
kilogram och för lastbil med skåpkarosseri och en totalvikt av
högst 3 500 kilogram med 6 kronor och 41 öre per kilogram
tjänstevikt och för annan lastbil med en totalvikt av högst 3
500 kilogram med 4 007 kronor.

2 § Skatten tas ut för motorcykel med 1 342 kronor om
tjänstevikten inte överstiger 75 kilogram, med 1 763 kronor om
tjänstevikten är högre men inte överstiger 160 kilogram, med 2
705 kronor om tjänstevikten är högre än 160 kilogram men inte
överstiger 210 kilogram, samt i annat fall med 4 487 kronor.

Övergångsbestämmelser

2000:1445

Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om förhållanden
som hänför sig till tiden före den 1 januari 2001.
Förordning (1998:1580) om fastställande av omräknade belopp för vägavgift för år 1999

Regeringen fastställer enligt 23 § tredje stycket lagen
(1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon avgiften till
följande belopp för år 1999.

Antal axlar	Avgift per	Avgift per	Avgift per	Avgift
per		år		månad		vecka		dag

högst 3 axlar	6 963 kronor	696 kronor	185 kronor	55 kronor

4 eller fler
axlar		11 605 kronor 	1 160 kronor	306 kronor	55 kronor

Avgift för inlösen av årsbevis tas ut med 232 kr.
Förordning (1998:159) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Luxemburg

Regeringen föreskriver att lagen (1996:1510) om
dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Luxemburg skall
träda i kraft den 31 december 1998.
Finansinspektionens tillkännagivande (1998:1590) om ändring av vissa skadelivräntor

Finansinspektionen har, med anledning av förordningen
(1998:1184) om basbelopp och förhöjt basbelopp för år 1999, den
27 november 1998 beslutat om ändring av vissa skadelivräntor
(dnr 7461-98-019) enligt följande.

1. Livräntor föranledda av händelser som inträffat före
utgången av år 1973:

a) trafiklivränta ökas inte med ytterligare indextillägg (jfr
SFS 1967:663 och SFS 1967:666),

b) skadelivränta som utgår ur statsmedel ökas inte med
ytterligare indextillägg (jfr SFS 1971:14),

c) annan ansvarslivränta som inte hänförs till 1 a) eller 1 b)
ökas med ytterligare indextillägg om fem procent (jfr SFS
1973:214).

Under 1 c) angivet indextillägg skall utgå till livräntor som
har fastställts före den 1 februari 1999.

2. Livräntor föranledda av händelse som inträffat efter
utgången av år 1973:

a) Skadeståndslivränta ökas med fem procent. Ökningen avser
alla livräntor enligt lagen (1973:213) om ändring av
skadeståndslivräntor som fastställts före den 1 februari 1999.
Ökningen avser även livräntor enligt samma lag som genom dom
har fastställts senare, om första domstols dom i målet
meddelats före denna dag.

b) Enligt 9 § trafikskadelagen (1975:1410) skall vad som sägs
under 2 a) tillämpas även i fråga om trafikskadeersättning.
Förordning (1998:1626) om fastställande av  omräknade belopp för energiskatt och koldioxidskatt för år 1999 

1 § Regeringen fastställer enligt 2 kap. 10 § lagen (1994:1776)
om skatt på energi energiskatten och koldioxidskatten för
bränslen till följande belopp för år 1999.

Tabellen är inte med. Hänvisning till den tryckta förordningen.

2 § Regeringen fastställer enligt 11 kap. 3 § lagen (1994:1776)
om skatt på energi att energiskatten för år 1999 utgör

1. 0 öre per kilowattimme för elektrisk kraft som förbrukas i
industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller vid
yrkesmässig växthusodling,

2. 9,5 öre per kilowattimme för annan elektrisk kraft än som
avses under 1 och som förbrukas i kommuner som anges i 11 kap.
4 § lagen om skatt på energi,

3. 12,8 öre per kilowattimme för elektrisk kraft som förbrukas
för el-, gas, värme- eller vattenförsörjning i andra kommuner
än de som anges i 11 kap. 4 § lagen om skatt på energi, och

4. 15,1 öre per kilowattimme för elektrisk kraft som förbrukas
i övriga fall.

För elektrisk kraft som under tiden den 1 november - den 31
mars förbrukas i elektriska pannor som ingår i en
elpanneanläggning vars installerade effekt överstiger 2
megawatt, utgör dock energiskatten

1. 11,8 öre per kilowattimme vid förbrukning i kommuner som
anges i 11 kap. 4 § lagen om skatt på energi för annat ändamål
än industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller
yrkesmässig växthusodling, och

2. 15,1 öre per kilowattimme vid förbrukning för el-, gas-,
värme- eller vattenförsörjning i andra kommuner än de som anges
i 11 kap. 4 § lagen om skatt på energi.

Övergångsbestämmelser

2000:1447

Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om förhållanden
som hänför sig till tiden före den 1 januari 2001.
Förordning (1998:1635) om statens utlåningsränta och statens avkastningsränta under budgetåret 1999

Regeringen föreskriver att statens utlåningsränta och statens
avkastningsränta under budgetåret 1999 skall vara 7,0 procent.
Förordning (1998:1636) om vissa statsbidrag för utveckling av skolväsendet

1 § Statsbidrag får enligt denna förordning i mån av tillgång
på medel lämnas för utveckling av skolväsendet. Med
skolväsendet jämställs sådan pedagogisk verksamhet som avses i
25 kap. skollagen (2010:800). Förordning (2011:676).

2 § Bidrag får lämnas till elev- och föräldraorganisationer.

Bidrag ska i första hand lämnas för åtgärder som syftar till
att öka elev- och föräldrainflytandet inom skolväsendet.
Bidrag får också lämnas för åtgärder som syftar till att
stärka elevernas lokala organisationer. Förordning (2011:676).

3 § Frågor om bidrag prövas av Statens skolverk.
Förordning (2008:626).

4 § Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte
överklagas. Förordning (2008:626).

5 § Statens skolverk får meddela de föreskrifter som behövs för
verkställighet av denna förordning. Förordning (2008:626).

Övergångsbestämmelser

2005:570

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2006.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för statsbidrag som
avser tid före ikraftträdandet.
Förordning (1998:1647) med instruktion för Statens kvalitets- och kompetensråd 

Uppgifter

1 § Statens kvalitets- och kompetensråd är en central
förvaltningsmyndighet med uppgift att i medborgarnas intresse
stödja och stimulera arbetet med kvalitetsutveckling och
kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen.

2 § Inom sitt verksamhetsområde skall rådet utföra uppdrag åt
främst regeringen.

3 § Rådet skall stödja myndigheterna att utöva sitt ansvar för
kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning. Därvid skall
rådet utgå från de behov som finns inom statsförvaltningen som
helhet.

4 § Rådet skall

1. utveckla och sprida former för arbete med kvalitet inom
statsförvaltningen,

2. initiera samverkan mellan myndigheter i frågor om kvalitet
och kompetens i syfte att utveckla metoder och tekniker,

3. ta fram underlag för att stödja den statliga förvaltningen i
arbetet med att skaffa, utveckla och behålla rätt kompetens,

4. förmedla grundläggande förvaltningsutbildningar,

5. utveckla, stödja och förmedla utvecklingsprogram för chefer
och andra personer med strategiska uppgifter,

6. uppmärksamma och förmedla statsförvaltningens krav på
högskolornas reguljära utbildning,

7. stimulera forskning och utbildning om statlig verksamhet och
dess bidrag till samhällsutvecklingen,

8. verka för en god förvaltningskultur och etik hos de statliga
myndigheterna.

Verksförordningens tillämpning

5 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på rådet med
undantag av 3-5, 12, 19-20 och 34 §§. Vad som sägs i 6-9 §§ om
chefens ansvar skall i stället gälla styrelsen.
Förordning (2005:160).

Myndighetens ledning

6 § Rådet leds av en styrelse som ansvarar för myndighetens
verksamhet. Generaldirektören ansvarar för och leder den
löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer.

7 § Styrelsen består av ordföranden och högst åtta andra
ledamöter, generaldirektören inräknad. En ledamot tillsätts
efter förslag av Offentliganställdas förhandlingsråd, en efter
förslag av SACO-S och en efter förslag av SEKO.

Referensgrupp

8 § Vid rådet skall det finnas en referensgrupp bestående av
forskare och praktiker, till stöd för arbetet. Rådet utser
ledamöterna i referensgruppen.
Lag (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m.

1 § I varje landsting och kommun ska det finnas en eller 
flera nämnder med uppgift att stödja och hjälpa patienter 
inom

1. den hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen 
(2017:30) som bedrivs av landsting eller enligt avtal med 
landsting,

2. den hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen 
som bedrivs av kommuner eller enligt avtal med kommuner och 
den allmänna omvårdnad enligt socialtjänstlagen (2001:453) 
som ges i samband med sådan hälso- och sjukvård, och

3. den tandvård enligt tandvårdslagen (1985:125) som bedrivs 
eller helt eller delvis finansieras av landsting. 

För sådana nämnder gäller vad som är föreskrivet i 
kommunallagen (1991:900). Särskilda bestämmelser om gemensam 
nämnd finns i lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- 
och omsorgsområdet. Lag (2017:45).

2 § Nämnderna ska utifrån synpunkter och klagomål stödja och
hjälpa enskilda patienter och bidra till kvalitetsutveckling
och hög patientsäkerhet i hälso- och sjukvården genom att

1. tillhandahålla eller hjälpa patienter att få den
information patienterna behöver för att kunna ta till vara
sina intressen i hälso- och sjukvården,

2. främja kontakterna mellan patienter och vårdpersonal,

3. hjälpa patienter att vända sig till rätt myndighet, samt

4. rapportera iakttagelser och avvikelser av betydelse för
patienterna till vårdgivare och vårdenheter.

Nämnderna ska informera allmänheten, hälso- och
sjukvårdspersonalen och andra berörda om sin verksamhet.
Lag (2014:825).

3 § En kommun som ingår i ett landsting får överlåta
uppgifterna enligt 1 § till landstinget, om kommunen och
landstinget har kommit överens om detta. Kommunen får lämna
sådant ekonomiskt bidrag till landstinget som motiveras av
överenskommelsen.

4 § Nämnderna ska göra Inspektionen för vård och omsorg
uppmärksam på förhållanden som omfattas av myndighetens
tillsyn.

Nämnderna ska senast den sista februari varje år till
Inspektionen för vård och omsorg och Socialstyrelsen lämna en
redogörelse över patientnämndsverksamheten under föregående
år. Lag (2012:943).

5 § Föreskrifter om stödpersoner vid psykiatrisk vård som är
förenad med frihetsberövande och annat tvång finns i lagen
(1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och i lagen (1991:1129)
om rättspsykiatrisk vård. Föreskrifter om stödpersoner finns
även i smittskyddslagen (2004:168). Lag (2004:189).
Förordning (1998:166) om tillfällig avvikelse från vissa bestämmelser i förordningen (1994:523)  om förmåner till frivilliga 

För utbildning av lottor i bevakningstjänst får Försvarsmakten
för tiden från och med den 7 april 1998 till och med den 31
december 1998 betala ut ersättning enligt bestämmelserna om
dagersättning i förordningen (1995:239) om förmåner till
totalförsvarspliktiga. Om Försvarsmakten bestämmer att betala
ut ersättning enligt de bestämmelserna, skall också bestäm-
melserna om utryckningsbidrag och resor under tjänstgöring i
förordningen om förmåner till totalförsvarspliktiga tillämpas.

Övergångsbestämmelser

1998:166

Denna förordning träder i kraft den 15 maj 1998. Förordningen
skall dock tillämpas från och med den 7 april 1998.
Lag (1998:1673) med anledning av en ny regionindelning för skatteförvaltningen

Det som är föreskrivet i eller annars följer av en lag eller
annan författning beträffande skattemyndigheterna i länen eller
skattemyndigheten i ett visst län skall efter utgången av år
1998 i stället gälla Skattemyndigheten i Stockholm,
Skattemyndigheten i Linköping, Skattemyndigheten i Växjö,
Skattemyndigheten i Malmö, Skattemyndigheten i Göteborg,
Skattemyndigheten i Örebro, Skattemyndigheten i Västerås,
Skattemyndigheten i Gävle, Skattemyndigheten i Östersund och
Skattemyndigheten i Luleå respektive den av dessa myndigheter i
vars verksamhetsområde länet ingår.
Tillkännagivande (1998:1689) av staters anslutning till konventionen om Österrikes, Finlands och Sveriges tillträde till  Brysselkonventionen 

Konventionen den 27 september 1968 om domstols behörighet och
om verkställighet av domar på privaträttens område och
tillträdeskonventionerna den 9 oktober 1978, den 25 oktober
1982, den 26 maj 1989 och den 29 november 1996 (Brysselkonven-
tionen), samt protokollet den 3 juni 1971 om EG-domstolens
tolkning av Brysselkonventionen i dess lydelse enligt nämnda
tillträdeskonventioner, träder för Sveriges del i kraft den 1
januari 1999. Brysselkonventionen i dess lydelse enligt 1996
års konvention om Österrikes, Finlands och Sveriges tillträde
träder i kraft i förhållande till övriga konventionsstater när
dessa har tillträtt nämnda tillträdeskonvention. För samtliga
EU-stater, med undantag av Österrike, Finland och Sverige, har
1978, 1982 och 1989 års tillträdeskonventioner trätt i kraft.

Brysselkonventionen finns publicerad i Europeiska gemenskaper-
nas tidning (EGT, 98/C 27/01 s. 1). Brysselkonventionens
svenska, engelska och franska texter finns intagna som bilaga
till lagen (1998:358) om domstols internationella behörighet
och om verkställighet av utländska domar enligt
Brysselkonventionen.

Följande stater har anslutit sig till konventionen om
Österrikes, Finlands och Sveriges tillträde till
Brysselkonventionen .

Stat		Dag för konventionens 		Reservationer och
		ikraftträdande för staten	förklaringar


Danmark		1998-12-01			-	

Nederländerna	1998-12-01			-

Sverige		1999-01-01			Sverige har motsatt sig det
						förfarande vid delgivning
						som beskrivs i artikel IV
						andra stycket i konven-
						tionens protokoll.

Tyskland	1999-01-01			-

Österrike	1998-12-01			Österrike har motsatt sig det
						förfarande vid delgivning
						som beskrivs i artikel IV
						andra stycket i konven-
						tionens protokoll.
Statistiska centralbyråns kungörelse (1998:1698) om procenttal för ändring av vissa underhållsbidrag 

Statistiska centralbyrån förordnar att de underhållsbidrag som
avses i lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag
inte skall ändras från och med den 1 februari 1999.
Lag (1998:1702) om inspektioner enligt Förenta nationernas fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar

/Träder i kraft I:den dag regeringen bestämmer/
1 § Denna lag gäller sådana inspektioner som avses i Förenta
nationernas fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar
och som företas på en plats under svensk jurisdiktion.

2 § Om en inspektion enligt fördraget aktualiseras skall
regeringen fatta beslut om inspektionens genomförande och
närmare ange vilka åtgärder som får vidtas enligt 4 §.
Regeringen skall utse en myndighet som skall närvara vid
inspektionen och bistå en inspektionsgrupp.

Om en inspektion kan komma att röra en enskilds rätt skall den
enskilde ges tillfälle att yttra sig innan regeringen fattar
beslut om inspektionens genomförande. Den enskilde behöver dock
inte höras, om den tid som står till förfogande inte medger det
eller om ett hörande allvarligt skulle försvåra inspektionens
genomförande.

3 § Den myndighet som regeringen utsett att närvara vid
inspektionen får besluta i frågor som avser verkställighet av
regeringens beslut. Myndigheten skall hänskjuta frågor av
särskild vikt till regeringen. En enskild har rätt att få en
fråga som rör hans rätt hänskjuten till regeringen.

4 § En inspektion får innefatta

1. att en internationell inspektionsgrupp och observatörer
tillsammans med representanter för en svensk myndighet ges
tillträde till områden, anläggningar eller byggnader som inte
utgör bostad,

2. att inspektionsgruppen tillåts att ta med sig och använda
mätapparatur och annan teknisk utrustning för samla in och
registrera uppgifter,

3. att mätningar utförs, att prover tas från marken och under
marken samt att borrningar görs,

4. att överflygningar görs för att fotografera eller filma ett
avgränsat område, och

5. att prover och uppgifter förs ut ur landet av
inspektionsgruppen för undersökning och analys.

5 § Polismyndigheten ska på begäran av regeringen eller av 
den myndighet som avses i 2 § första stycket lämna det 
biträde som kan behövas för att ett beslut enligt denna lag 
ska kunna verkställas. Lag (2014:773).

6 § Vid tillämpningen av denna lag skall särskilt beaktas
intresset av att skydda uppgifter av betydelse för rikets
säkerhet samt företagshemligheter.
Lag (1998:1705) om inspektioner enligt konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring

1 § Denna lag gäller sådana inspektioner som avses i
konventionen den 18 september 1997 om förbud mot användning,
lagring, produktion och överföring av antipersonella minor
(truppminor) samt om deras förstöring och som företas på en
plats under svensk jurisdiktion.

2 § Om en inspektion enligt konventionen aktualiseras skall
regeringen fatta beslut om inspektionens genomförande och
närmare ange vilka åtgärder som får vidtas enligt 4 §.
Regeringen skall utse en myndighet som skall närvara vid
inspektionen och bistå en undersökningsdelegation.

Om en inspektion kan komma att röra en enskilds rätt skall den
enskilde ges tillfälle att yttra sig innan regeringen fattar
beslut om inspektionens genomförande. Den enskilde behöver dock
inte höras, om den tid som står till förfogande inte medger det
eller om ett hörande allvarligt skulle försvåra inspektionens
genomförande.

3 § Den myndighet som regeringen utsett att närvara vid
inspektionen får besluta i frågor som avser verkställighet av
regeringens beslut. Myndigheten skall hänskjuta frågor av
särskild vikt till regeringen. En enskild har rätt att få en
fråga som rör hans rätt hänskjuten till regeringen.

4 § En inspektion får innefatta

1. att en undersökningsdelegation tillsammans med
representanter för en svensk myndighet ges tillträde till
områden, anläggningar eller byggnader som inte utgör bostad,
och

2. att undersökningsdelegationen tillåts att ta med sig och
använda teknisk utrustning för att samla in och registrera
uppgifter.

5 § Polismyndigheten ska på begäran av regeringen eller av
den myndighet som avses i 2 § första stycket lämna det
biträde som kan behövas för att ett beslut enligt denna lag
ska kunna verkställas. Lag (2014:774).

6 § Vid tillämpningen av denna lag skall särskilt beaktas
intresset av att skydda uppgifter av betydelse för rikets
säkerhet samt företagshemligheter.
Lag (1998:1719) om riksdagsledamöternas arvode 

Arvode till riksdagens ledamöter och till Sveriges företrädare
i Europaparlamentet skall betalas med 36 000 kr per månad.

Övergångsbestämmelser

1998:1719

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999. Lagen upphör att
gälla när Riksdagens arvodesnämnd enligt 3 kap. 1 § lagen
(1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter
beslutar om ändrat arvode.
Förordning (1998:1721) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Venezuela 

Lagen (1993:1397) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och
Venezuela skall träda i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas

a) beträffande skatter som innehålls vid källan, på belopp som
betalas eller överförs den 1 januari 1999 eller senare, och

b) beträffande andra skatter på inkomst, såvitt avser
beskattningsår som börjar den 1 januari 1999 eller senare.
Lag (1998:1755) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetssersättning

1 § För den som får tre fjärdedels sjukersättning eller
aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän
försäkring skall särskilda insatser göras för att han eller hon
skall kunna få en anställning motsvarande den återstående
arbetsförmågan. Lag (2001:490).

2 § Försäkringskassan ansvarar för att särskilda insatser
kommer till stånd för att bereda försäkrade med tre fjärdedels
sjukersättning eller aktivitetsersättning en anställning
motsvarande den återstående arbetsförmågan. Lag (2004:843).

3 § För den som får tre fjärdedels sjukersättning eller
aktivitetsersättning och som bereds en anställning med
lönebidrag eller hos Samhall Aktiebolag motsvarande den
återstående arbetsförmågan, betalas ersättning för kostnaderna
för anställningen från den allmänna försäkringen enligt grunder
som regeringen bestämmer. Lag (2001:490).

Övergångsbestämmelser

2001:490

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser
tillämpas fortfarande för särskilda insatser som avser tid före
ikraftträdandet.
Förordning (1998:1778) om ränta på återbetalning enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd för år 1999 

Regeringen föreskriver att den ränta som enligt 36 § lagen
(1996:1030) om underhållsstöd skall betalas på skuld som avser
återbetalningsskyldighet enligt samma lag skall vara 4,1
procent för år 1999.
Förordning (1998:178) om beredskapslagring av olja m.m. under lagringsåret 1998/99 

Regeringen föreskriver enligt 9 § lagen (1984:1049) om
beredskapslagring av olja och kol att följande andelar av
basmängderna för vissa lagringsbränslen skall lagras under
lagringsåret 1998/99.

Varuslag			Procentandel av basmängden

Motorbensin			25
Fotogen	25
Dieselbrännolja/eldningsolja 1	25
Övriga eldningsoljor		25
Gasol				25

I fråga om lagring för krigssituationer fattar regeringen
beslut på annat sätt.
Lag (1998:1781) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter 

1 § Den som av länsarbetsnämnden anvisats en
arbetsmarknadspolitisk aktivitet enligt förordningen
(1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter, dock inte
start av näringsverksamhet, skall inte anses som arbetstagare
när han eller hon deltar i verksamheten. När sådan verksamhet
bedrivs på en arbetsplats, skall deltagaren dock likställas med
arbetstagare vid tillämpning av följande regler i
arbetsmiljölagen (1977:1160).

- 2 kap. 1-9 §§ om arbetsmiljöns beskaffenhet,
- 3 kap. 1-4 och 7-14 §§ om allmänna skyldigheter,
- 4 kap. 1-4 och 8-10 §§ om bemyndiganden,
- 7 kap. om tillsyn,
- 8 kap. om påföljder, och
- 9 kap. om överklagande.

Vad som i arbetsmiljölagen sägs om arbetsgivare skall gälla den
som har upplåtit en arbetsplats för arbetsmarknadspolitisk
aktivitet.

2 § Regeringen får föreskriva att anordnare som tillhandahåller
arbetsmarknadspolitisk aktivitet i vissa fall skall betala
finansieringsbidrag.

Övergångsbestämmelser

1998:1781

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999, då lagen
(1995:705) om arbetsplatsintroduktion och lagen (1997:1266) om
arbetslivsutveckling skall upphöra att gälla. De upphävda
lagarna gäller dock fortfarande i fråga om de personer som har
anvisats till verksamhet enligt förordningen (1995:711) om
arbetsplatsintroduktion och förordningen (1997:1277) om
arbetslivsutveckling.

2000:625

Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för de personer
som anvisats verksamhet enligt förordningen (1995:712) om
kommuners ansvar för ungdomar, förordningen (1997:1278) om
kommuners ansvar för ungdomar mellan 20 och 24 år och
förordningen (1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska
aktiviteter.
Förordning (1998:1785) om ersättning vid skada till deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiska program m.m.

1 § Ersättning av statsmedel för skada som omfattas av 
bestämmelserna om arbetsskadeförsäkring i 
socialförsäkringsbalken lämnas enligt denna förordning till 
den som

1. deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, dock inte 
stöd till start av näringsverksamhet, och får aktivitetsstöd, 
utvecklingsersättning eller etableringsersättning enligt 
förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i 
arbetsmarknadspolitiska insatser,

2. utan att få aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning 

a) deltar i jobbgarantin för ungdomar och är under 18 år, 
eller 

b) deltar i jobb- och utvecklingsgarantin, eller

3. före anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program 
efter beslut av Arbetsförmedlingen deltar i ett obligatoriskt 
studiebesök eller besök för kartläggning av sökandens 
yrkeskunskaper.

Ersättning lämnas enligt denna förordning till en deltagare i 
ett arbetsmarknadspolitiskt program enligt första stycket 1 
även när deltagaren är avstängd från rätt till 
aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller 
etableringsersättning, och när deltagaren inte får sådan 
ersättning på grund av att ersättningen minskas med de belopp 
som han eller hon för samma dag får lön eller andra 
anställningsförmåner från en arbetsgivare. 
Förordning (2017:1162).

2 § Ersättning lämnas i enlighet med bestämmelserna i
kollektivavtalet Avtal om ersättning vid personskada (PSA).

3 § Ansökan om ersättning ska ges in till Arbetsförmedlingen.
Förordning (2007:922).

4 § Ersättning beslutas och betalas ut av Kammarkollegiet.
Förordning (2002:248).

5 § Arbetsförmedlingen får efter samråd med Kammarkollegiet
meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av
denna förordning. Förordning (2007:922).

Övergångsbestämmelser

1998:1785

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1999, då
förordningen (AMSFS 1992:5) om ersättning vid ideell skada till
elev i arbetsmarknadsutbildning m.m. skall upphöra att gälla.
Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om

2000:645

Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2000. Äldre
föreskrifter gäller fortfarande i fråga om skada som har
inträffat före ikraftträdandet.

2006:1554

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007.

2. Den äldre lydelsen gäller fortfarande för den som anvisats
friåret.

2010:1707

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011. Äldre
föreskrifter gäller fortfarande i fråga om skadefall som har
inträffat före ikraftträdandet.

2017:1162

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018.

2. Äldre föreskrifter gäller för den som när skadefallet 
inträffade hade en etableringsplan enligt den upphävda lagen 
(2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända 
invandrare.
Förordning (1998:1808) med instruktion för Fastighetsmäklarnämnden 

Uppgifter

1 § Fastighetsmäklarnämnden är central förvaltningsmyndighet
för frågor som rör registrering av och tillsyn över
fastighetsmäklare. Fastighetsmäklarnämnden har de uppgifter som
anges i fastighetsmäklarlagen (1995:400) och i
fastighetsmäklarförordningen (1995:1028).

Sammansättning

2 § Nämnden består av en ordförande, en vice ordförande samt
högst sex andra ledamöter och det antal ersättare för dessa som
regeringen bestämmer.

Ordföranden och vice ordföranden skall vara jurister och ha
domarerfarenhet.

Myndighetens ledning

3 § Fastighetsmäklarnämndens ordförande är chef för
myndigheten.

Verksförordningens tillämpning

4 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på
Fastighetsmäklarnämnden med undantag av 4, 5, 10-12, 14, 21-25
och 32-34 §§. Vad som sägs i 13 § verksförordningen om
styrelsen skall i stället gälla nämnden.

Handläggning av ärenden som avgörs av nämnden

5 § Nämnden avgör ärenden enligt fastighetsmäklarlagen
(1995:400), fastighetsmäklarförordningen (1995:1028) och 13 §
verksförordningen (1995:1322).

Nämnden får lämna över till ordföranden, vice ordföranden eller
någon tjänsteman att avgöra sådana ärenden som är av det slaget
att de inte behöver prövas av nämnden.

6 § Nämnden är beslutför när minst fyra ledamöter är
närvarande, bland dem ordföranden eller vice ordföranden.

När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga
ledamöter vara närvarande.

7 § Ärendena avgörs efter föredragning.

8 § Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner
sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom
meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som
behövs för beslutförhet.

Om detta förfarande inte kan tillämpas, får ordföranden ensam
avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa
sammanträde med nämnden.

Andra stycket gäller inte när nämnden beslutar föreskrifter.

Handläggning av ärenden som avgörs av ordföranden

9 § Nämndens ordförande avgör ärenden som inte skall avgöras av
nämnden enligt 5 § första stycket.

Ärenden som inte behöver prövas av ordföranden, får avgöras av
någon annan tjänsteman. Vilka ärenden som inte behöver prövas
av ordföranden anges i arbetsordningen eller i särskilda
beslut.

10 § Ärendena avgörs efter föredragning.

I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges
att ärenden som avgörs av någon annan än ordföranden inte
behöver föredras.

11 § Ordföranden får utan föredragning fatta beslut som inte
kan uppskjutas till dess att ärendet hunnit föredras.

12 § När nämndens ordförande inte är i tjänst, sköts dennes
uppgifter av den som ordföranden bestämmer.

Anställningar m.m.

13 § Nämndens ordförande anställs genom beslut av regeringen.
Andra anställningar beslutas av myndigheten.

14 § Nämndens vice ordförande samt övriga ledamöter och
ersättare för dessa utses av regeringen för en bestämd tid.
Riksgäldskontorets föreskrifter (1998:1819) om gällande inlåningsränta i ungdomsbosparandet 

Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av 10 § lagen
(1988:846) om ungdomsbosparande samt 2 § förordningen
(1996:311) med instruktion för Riksgäldskontoret.

På medel som står inne på ett konto anslutet till
ungdomsbosparandet skall den bank eller sparkassa som för
kontot betala lägst 1 procent årlig ränta.

För den kalendermånad, då insättning eller uttag sker, får på
det insatta respektive uttagna beloppet betalas en lägre årlig
ränta än som sägs i första stycket, dock lägst 0,1 procent.