Skollag (2010:800)

1 kap. Inledande bestämmelser

Skolväsendet

1 § Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. 
Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av 
enskilda enligt 2 kap. 2-6 §§.

Skolväsendet omfattar skolformerna

- förskola,

- förskoleklass,

- grundskola,

- anpassad grundskola,

- specialskola,

- sameskola,

- gymnasieskola,

- anpassad gymnasieskola, och

- kommunal vuxenutbildning.

I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar 
utbildningen i förskoleklassen, grundskolan, anpassade 
grundskolan, specialskolan, sameskolan och vissa särskilda 
utbildningsformer. Lag (2022:1315).

Vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk
verksamhet

2 § I denna lag finns även bestämmelser om vissa särskilda
utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs
i stället för utbildning inom skolväsendet. För sådan
verksamhet gäller gemensamma bestämmelser i denna lag endast
om det anges särskilt.

Definitioner

3 § I denna lag avses med

- distansundervisning: interaktiv undervisning som bedrivs med 
informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare 
är åtskilda i både rum och tid,

- elev: den som deltar i utbildning enligt denna lag med 
undantag för barn i förskolan, 

- fjärrundervisning: interaktiv undervisning som bedrivs med 
informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare 
är åtskilda i rum men inte i tid,

- fristående fritidshem: sådant fritidshem som bedrivs av en 
enskild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket, 

- fristående förskola: förskoleenhet vid vilken en enskild 
bedriver utbildning i form av förskola,

- fristående skola: skolenhet vid vilken en enskild bedriver 
utbildning inom skolväsendet i form av förskoleklass, 
grundskola, anpassad grundskola, gymnasieskola, anpassad 
gymnasieskola eller sådant fritidshem som avses i 2 kap. 7 § 
första stycket,

- förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet 
som omfattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som 
ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som 
inte bedrivs i någon förskolebyggnad,

- konfessionell inriktning: inriktning på verksamhet som 
innebär att det där förekommer konfessionella inslag, 

- konfessionella inslag: bekännande eller förkunnande inslag 
som tillhör en viss religion och som initieras och genomförs 
av huvudmannen eller på dennes uppdrag,

- lovskola: undervisning inom grundskolan som anordnas enligt 
denna lag under lov under en termin eller utanför terminstid 
och som inte är obligatorisk för elever,

- lärobok: tryckt läromedel, med eller utan digitala 
komponenter, 

- läromedel: helt eller delvis tryckt eller digitalt verk som 
är avsett att användas i undervisningen, som överensstämmer 
med relevanta delar av tillämplig kurs-, ämnes- eller 
ämnesområdesplan och läroplanen, och som är utgivet av någon 
som bedriver utgivningsverksamhet av professionell art,

- lärverktyg: läroböcker, andra läromedel och andra tryckta 
eller digitala verk samt utrustning och material som används i 
undervisningen,

- skolenhet: av huvudman för annan skolform än förskola 
organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera 
skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten 
verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad,

- undervisning: processer som på lektioner eller vid andra 
lärtillfällen leds av lärare eller förskollärare mot mål som 
anges i förordningar och andra författningar som ansluter till 
denna lag och som syftar till utveckling och lärande genom att 
barn eller elever inhämtar och utvecklar kunskaper och värden, 
och

- utbildning: verksamhet som bedrivs av en huvudman enligt 
denna lag inom vilken barn eller elever deltar i undervisning 
och andra aktiviteter. Lag (2023:951).

Syftet med utbildningen inom skolväsendet

4 § Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och
elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska
främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en
livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och
förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de
grundläggande demokratiska värderingar som det svenska
samhället vilar på.

I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika
behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de
utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att
uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar
att tillgodogöra sig utbildningen.

Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen
främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till
aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer
och medborgare.

Utformningen av utbildningen

5 § Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med
grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga
rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens
frihet och integritet, alla människors lika värde,
jämställdhet samt solidaritet mellan människor.

Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de
mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av
kränkande behandling.

Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad
erfarenhet.

5 a § Rektorn beslutar om politiska partier ska bjudas in för 
att medverka i utbildningen. Om politiska partier bjuds in 
får antalet begränsas till samtliga de partier som är 
representerade i antingen riksdagen, vald församling i en 
eller flera kommuner eller i Europaparlamentet.

Rektorn får även bjuda in politiska partier utifrån ett annat 
urval än som anges i första stycket, om urvalet sker på en 
annan objektiv grund.

Om ett begränsat antal politiska partier har bjudits in till 
en skola enligt första eller andra stycket behöver inte andra 
politiska partier som har anmält intresse för att medverka i 
utbildningen ges en sådan möjlighet. Rektorn får dock besluta 
att eleverna som ett led i utbildningen ska ges möjlighet att 
på lämpligt sätt ta del av information också från dessa andra 
politiska partier. Lag (2017:1112).

6 § Utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med
offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell.

7 § Undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor 
och fristående fritidshem ska vara icke-konfessionell.
Lag (2022:1088).

7 a § Om huvudmannen för en fristående skola, en fristående 
förskola eller ett fristående fritidshem har fått godkännande 
att bedriva utbildningen med konfessionell inriktning, får 
andra aktiviteter i utbildningen än undervisningen ha en sådan 
inriktning, med de begränsningar som följer av 7 b och 7 c §§.
Lag (2022:1088).

7 b § I en utbildning med konfessionell inriktning får 
undantag från det som anges i 5 § tredje stycket om att 
utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad 
erfarenhet enbart göras för konfessionella inslag. 

Deltagandet i konfessionella inslag ska alltid vara 
frivilligt. Huvudmannen ska försäkra sig om att vårdnadshavare 
och barn eller elever är införstådda med detta. 

Ett konfessionellt inslag ska avgränsas från andra aktiviteter 
i utbildningen. Om det i undantagsfall inte är möjligt att 
avgränsa ett konfessionellt inslag från en annan aktivitet i 
utbildningen utan att syftet med aktiviteten går förlorat, får 
det konfessionella inslaget ingå i aktiviteten. Om ett barn 
eller en elev inte vill delta i en aktivitet där ett 
konfessionellt inslag ingår ska barnet eller eleven erbjudas 
att ta del i en likvärdig aktivitet som inte innehåller sådana 
inslag. Lag (2022:1088).

7 c § Vid fristående förskolor med konfessionell inriktning 
får konfessionella inslag endast förekomma i begränsad 
omfattning och vid sådana tillfällen som huvudmannen 
skriftligen har informerat barnens vårdnadshavare om.

Vid fristående skolor och fristående fritidshem med 
konfessionell inriktning får konfessionella inslag endast 
förekomma vid sådana tillfällen som huvudmannen skriftligen 
har informerat om. Sådan information ska lämnas till barnets 
vårdnadshavare, och i mellanstadiet och i högstadiet, även 
till eleven. I gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska 
informationen lämnas till eleven och elevens vårdnadshavare.
Lag (2022:1315).

7 d § Information enligt 7 c § ska innehålla uppgifter om

1. vilka konfessionella inslag som kan förekomma och när de 
kan förekomma, 

2. vilken likvärdig aktivitet utan konfessionella inslag som 
erbjuds som ett alternativ till en aktivitet där sådana inslag 
ingår enligt 7 b § tredje stycket, och 

3. en påminnelse om att deltagande i konfessionella inslag är 
frivilligt enligt 7 b § andra stycket. Lag (2022:1088).

Lika tillgång till utbildning

8 § Alla ska, oberoende av geografisk hemvist och sociala och
ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i
skolväsendet om inte annat följer av särskilda bestämmelser i
denna lag.

I diskrimineringslagen (2008:567) finns bestämmelser som har
till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt
främja lika rättigheter och möjligheter inom
utbildningsområdet oavsett kön, könsöverskridande identitet
eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan
trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller
ålder. Lag (2014:960).

Likvärdig utbildning

9 § Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom
varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet
den anordnas.

Särskild hänsyn till barnets bästa

10 § I all utbildning och annan verksamhet enligt denna lag
som rör barn ska barnets bästa vara utgångspunkt. Med barn
avses varje människa under 18 år.

Barnets inställning ska så långt det är möjligt klarläggas.
Barn ska ha möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter i alla
frågor som rör honom eller henne. Barnets åsikter ska
tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och
mognad.

Läroplan

11 § För varje skolform och för fritidshemmet ska gälla en
läroplan som utgår från bestämmelserna i denna lag.
Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den
ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar föreskrifter om läroplaner.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
för en viss skolform eller för fritidshemmet meddela
föreskrifter om utbildningens värdegrund och uppdrag samt om
mål och riktlinjer för utbildningen på annat sätt än genom en
läroplan.

Lagens innehåll

12 § Lagen är uppdelad i 31 kapitel.

Dessa är

- inledande bestämmelser (1 kap.),

- huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.),

- barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.),

- kvalitet och inflytande (4 kap.),

- trygghet och studiero (5 kap.),

- åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.),

- skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.),

- förskolan (8 kap.),

- förskoleklassen (9 kap.),

- grundskolan (10 kap.),

- anpassade grundskolan (11 kap.),

- specialskolan (12 kap.),

- sameskolan (13 kap.),

- fritidshemmet (14 kap.),

- gymnasieskolan (15-17 a kap.),

- anpassade gymnasieskolan (18 och 19 kap.),

- kommunal vuxenutbildning (20 kap.),

- fjärrundervisning i vissa skolformer (21 kap.),

- distansundervisning i vissa skolformer (22 kap.),

- entreprenad och samverkan (23 kap.),

- särskilda utbildningsformer (24 kap.),

- annan pedagogisk verksamhet (25 kap.),

- tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell 
uppföljning och utvärdering (26 kap.),

- behandling av personuppgifter (26 a kap.),

- Skolväsendets överklagandenämnd och Lärarnas ansvarsnämnd 
(27 kap.),

- överklagande (28 kap.), och

- övriga bestämmelser (29 kap.).
Lag (2022:1315).

2 kap. Huvudmän och ansvarsfördelning

Kapitlets innehåll

1 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
I detta kapitel finns bestämmelser om

– huvudmän inom skolväsendet (2–8 a §§),

– kommuners resursfördelning (8 b §),

– ledningen av utbildningen (9–12 §§),

– lärare och förskollärare (13–24 §§),

– elevhälsa (25–28 §§),

– studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§),

– registerkontroll av personal (31–33 §§),

– kompetensutveckling (34 §), och

– lokaler och utrustning och tillgång till skolbibliotek 
(35 och 36 §§). Lag (2018:608).

1 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
I detta kapitel finns bestämmelser om

- huvudmän inom skolväsendet (2-8 a §§ ),

- kommuners resursfördelning (8 b § ), 

- ledningen av utbildningen (9-12 §§ ), 

- lärare och förskollärare (13-24 §§ ),

- skolbibliotek (24 a-24 d §§ ),

- elevhälsa (25-28 §§ ), 

- studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§ ),

- registerkontroll av personal (31-33 §§ ),

- kompetensutveckling (34 § ), och

- lokaler och utrustning (35 § ). Lag (2024:1075).

1 § /Upphör att gälla U:2025-09-01/
I detta kapitel finns bestämmelser om

- huvudmän inom skolväsendet (2-8 a §§ ),

- kommuners resursfördelning (8 b § ), 

- ledningen av utbildningen (9-12 §§ ), 

- lärare och förskollärare (13-24 §§ ),

- skolbibliotek (24 a-24 d §§ ),

- elevhälsa (25-28 §§ ), 

- studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§ ),

- registerkontroll av personal (31-33 §§ ),

- kompetensutveckling (34 § ), och

- lokaler och utrustning (35 § ). Lag (2024:1075).

1 § /Träder i kraft I:2025-09-01/
I detta kapitel finns bestämmelser om

- huvudmän inom skolväsendet (2-8 a §§ ),

- kommuners resursfördelning (8 b § ),

- ledningen av utbildningen (9-12 §§ ),

- lärare och förskollärare (13-24 §§ ),

- skolbibliotek (24 a-24 d §§ ),

- elevhälsa (25-28 §§ ),

- studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§ ),

- registerkontroll av personal (31-33 §§ ),

- nationellt professionsprogram för rektorer, lärare och 
förskollärare inom skolväsendet och annan kompetensutveckling 
(34-34 d §§ ), och

- lokaler och utrustning (35 § ). Lag (2024:1074).

Huvudmän inom skolväsendet

Kommuner

2 § Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, 
grundskola, anpassad grundskola, gymnasieskola, anpassad 
gymnasieskola, kommunal vuxenutbildning och fritidshem, om 
inte annat följer av 4 §.

I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska 
fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens 
uppgifter fullgörs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i 
den utsträckning det begärs, lämna de uppgifter som behövs för 
att administrera fördelningen av platser i förskola och i 
sådan verksamhet som avses i 25 kap. till de övriga nämnderna.

För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är 
föreskrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725).
Lag (2022:1315).

Samverkan mellan kommuner

2 a § Varje kommun ska samverka med minst två andra kommuner 
om uppgifter i gymnasieskolan och kommunal vuxenutbildning. 
Samverkan ska ske genom ett avtal (primärt samverkansavtal). 
Även samverkan som sker på annan liknande grund anses som 
primärt samverkansavtal. De samverkande kommunerna bildar ett 
primärt samverkansområde för utbildningen. 

Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från kravet på 
samverkan med minst två kommuner med hänsyn till kommunernas 
geografiska placering. Sådana föreskrifter får ange vad som 
ska gälla i fråga om planering, dimensionering och erbjudande 
av utbildning för kommuner som omfattas av undantaget.
Lag (2022:1089).

2 b § Det primära samverkansavtalet ska avse planering, 
dimensionering och erbjudande av utbildning. Bestämmelser om 
vilka utbildningar samverkansavtalet ska omfatta finns i 
15 kap. 30 a § första stycket och 20 kap. 16 a § första 
stycket. 

Bestämmelser om samverkansavtal i andra fall (sekundära 
samverkansavtal) finns i 15 kap. 30 a § andra och tredje 
styckena och i 23 kap. 21, 22 och 23 §§. Lag (2022:1089).

Regioner

3 § En region får vara huvudman för gymnasieskola, anpassad 
gymnasieskola och kommunal vuxenutbildning i den utsträckning 
som anges i denna lag.

I en region som är huvudman för sådana skolformer som anges i 
första stycket ska det finnas en eller flera nämnder som ska 
fullgöra regionens uppgifter enligt denna lag.

För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är 
föreskrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725).
Lag (2022:1315).

Staten

4 § Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan samt
förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med
specialskola eller sameskola.

Enskilda

5 § Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för 
förskola, förskoleklass, grundskola, anpassad grundskola, 
gymnasieskola, anpassad gymnasieskola och fritidshem.

Godkännande ska lämnas om den enskilde

1. genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i 
de föreskrifter som gäller för verksamheten,

2. har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter 
som gäller för verksamheten, och

3. i övrigt har förutsättningar att följa de föreskrifter som 
gäller för utbildningen.

Vidare krävs att den enskilde i övrigt bedöms lämplig. I fråga 
om en juridisk person krävs att samtliga som anges i 5 a § 
andra stycket bedöms lämpliga. Vid lämplighetsbedömningen ska 
viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det 
allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av 
betydelse beaktas.

Om ansökan avser gymnasieskola ska utbildningen bidra till att 
dels möta ungdomars efterfrågan, dels fylla ett 
arbetsmarknadsbehov för att godkännande ska lämnas.

För att godkännande ska lämnas krävs, utöver det som anges i 
andra-fjärde styckena, att utbildningen inte innebär påtagliga 
negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del 
av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där 
utbildningen ska bedrivas. Om ansökan avser gymnasieskola 
eller anpassad gymnasieskola ska följderna i närliggande 
kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det 
allmänna också beaktas. Avser ansökan förskoleklass, 
grundskola eller anpassad grundskola krävs därutöver att 
elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna 
bedrivas långsiktigt.

Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet 
eller förskoleenhet och, i förekommande fall, att utbildningen 
har en konfessionell inriktning. Lag (2022:1315).

5 a § I fråga om en juridisk person ska prövningen enligt 5 § 
andra stycket 1 sammantaget avse

1. den verkställande direktören och andra som genom en ledande 
ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande 
över verksamheten, 

2. styrelseledamöter och styrelsesuppleanter, 

3. bolagsmännen i kommanditbolag eller andra handelsbolag, och 

4. personer som genom ett direkt eller indirekt ägande har ett 
väsentligt inflytande över verksamheten.

I fråga om en juridisk person ska prövningen enligt 5 § tredje 
stycket avse de personer som anges i första stycket och den 
juridiska personen. Lag (2022:1088).

5 b § En sökande ska inte anses som lämplig enligt 5 § tredje 
stycket om det finns en risk för att barn eller elever i den 
verksamhet som ansökan avser kommer att utsättas för 

1. våld, tvång eller hot, 

2. diskriminering eller kränkande behandling, eller 

3. påverkan som syftar till motarbetande av grundläggande fri- 
och rättigheter eller det demokratiska styrelseskicket.
Lag (2022:1088).

5 c § En enskild som ansöker enligt 5 § om att bli godkänd som 
huvudman för en utbildning ska i sin ansökan ange om den sökta 
verksamheten ska ha en konfessionell inriktning. Den sökande 
behöver inte ange vilken konfessionell inriktning.
Lag (2022:1088).

5 d § Statens skolinspektion eller den kommun som handlägger 
ärenden om godkännande av en enskild som huvudman får ta ut en 
avgift för ansökningar om godkännande enligt 5 §.
Lag (2022:1089).

5 e § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om 

1. villkor för godkännande enligt 5 § andra stycket 1 och 2 
och tredje stycket, samt

2. avgifter för ansökningar hos Statens skolinspektion enligt 
5 d §. Lag (2022:1088).

6 § För att ett bolag eller en förening, där en kommun eller 
en region äger aktier eller andelar eller på annat sätt har 
ett rättsligt inflytande över verksamheten, ska godkännas som 
huvudman enligt 5 § gäller utöver vad som föreskrivs där att 

1. bestämmanderätten inte tillkommer enbart en eller flera 
kommuner eller regioner eller juridiska personer där en kommun 
eller en region genom ägande eller på annat sätt har ett 
rättsligt bestämmande inflytande, 

2. samverkan mellan en kommun eller en region och en enskild 
är nödvändig för att verksamheten ska komma till stånd, och

3. det finns särskilda skäl med hänsyn till utbildningens 
innehåll eller utformning. Lag (2019:947).

6 a § Innan en enskild huvudman startar utbildning inom 
förskoleklass, grundskola, anpassad grundskola, gymnasieskola, 
anpassad gymnasieskola eller fritidshem som anordnas vid en 
skolenhet med förskoleklass, grundskola eller anpassad 
grundskola ska samråd om den kommande verksamheten ske mellan 
den enskilde och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Den 
enskilde huvudmannen ansvarar för att samrådet dokumenteras. 
Om utbildningen ska bedrivas i form av gymnasieskola eller 
anpassad gymnasieskola, ska kommunen ge närliggande kommuner 
tillfälle att medverka i samrådet. Lag (2022:1315).

6 b § Enskilda huvudmän ska anmäla förändringar i den 
krets av personer som avses i 5 a § till den som godkänt den 
enskilde som huvudman senast en månad efter förändringen.
Lag (2022:1088).

7 § Statens skolinspektion handlägger ärenden om godkännande 
av enskild som huvudman för

- förskoleklass,

- grundskola,

- anpassad grundskola,

- gymnasieskola,

- anpassad gymnasieskola, eller

- fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, 
grundskola eller anpassad grundskola.

Övriga ärenden om godkännande av enskild som huvudman enligt 
5 § handläggs av den kommun där utbildningen ska bedrivas.
Lag (2022:1315).

Huvudmannens ansvar för utbildningen

8 § Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i
enlighet med bestämmelserna i denna lag, föreskrifter som har
meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för
utbildningen som kan finnas i andra författningar.

Skolchef

8 a § Huvudmannen ska utse en skolchef som ska biträda 
huvudmannen med att tillse att de föreskrifter som gäller för 
utbildningen följs i huvudmannens verksamhet inom 
skolväsendet. Huvudmannen kan utse en skolchef för hela 
verksamheten eller flera skolchefer för delar av 
verksamheten. Lag (2018:608).

Kommuners resursfördelning

8 b § Kommuner ska fördela resurser till utbildning inom
skolväsendet efter barnens och elevernas olika
förutsättningar och behov. Lag (2018:608).

Ledningen av utbildningen

Rektor

9 § Det pedagogiska arbetet vid en förskole- eller 
skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ska 
särskilt verka för att utbildningen utvecklas.

Rektorn ska benämnas på detta sätt. Benämningen ska 
förbehållas den som har en anställning som rektor.

En ställföreträdare får utses för en rektor.
Lag (2018:1303).

10 § Rektorn beslutar om sin enhets inre organisation och 
ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens 
och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn fattar 
i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av 
särskilda föreskrifter i denna lag eller andra 
författningar.

Rektorn får uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare vid 
förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och 
erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och 
besluta i frågor som avses i första stycket, om inte annat 
anges. Lag (2018:1303).

Behörighetskrav för rektor

11 § Som rektor får bara den anställas som genom 
utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt.
Lag (2018:1303).

Befattningsutbildning för rektorer

12 § Varje huvudman ska se till att rektorerna går en 
särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan 
jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas snarast 
möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning 
och vara genomförd inom fyra år efter tillträdesdagen eller, 
när det gäller rektorer för förskoleenheter, inom fem år 
efter tillträdesdagen.

Skyldigheten för en huvudman enligt första stycket gäller 
inte i fråga om rektorer som

– tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre 
statlig rektorsutbildning,

– genom annan utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat 
kunskaper som av en högskola som anordnar 
befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning, 
eller

– den 15 mars 2010 var verksamma som rektorer eller, när det 
gäller rektorer för förskoleenheter, den 1 juli 2019 är 
verksamma som sådana rektorer.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om utbildning enligt första stycket.
Lag (2018:1303).

Lärare och förskollärare

Vilka som får undervisa i skolväsendet

13 § Endast den som har legitimation som lärare eller 
förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva 
undervisningen.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om vad som krävs för att vara behörig att 
bedriva viss undervisning i skolväsendet.

Regeringen får även meddela föreskrifter om undantag från 
kraven på legitimation och behörighet för sådana speciallärare 
och specialpedagoger som är anställda som lärare i anpassade 
grundskolan, specialskolan eller anpassade gymnasieskolan. 
Detsamma gäller i fråga om speciallärare och specialpedagoger 
som är anställda som lärare inom kommunal vuxenutbildning och 
som undervisar inom kommunal vuxenutbildning som anpassad 
utbildning. Lag (2022:1315).

14 § Utöver lärare eller förskollärare som avses i 13 § får
det i undervisningen i fritidshemmet och förskolan finnas
annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att
elevernas eller barnens utveckling och lärande främjas.

15 § En legitimerad lärare eller förskollärare har ansvar för
den undervisning som han eller hon bedriver.

Detsamma gäller en lärare som är undantagen från krav på
legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 §
tredje stycket och den som bedriver undervisning i fall som
avses i 17 § och 18 § andra stycket 1–3. Lag (2013:823).

16 § Statens skolverk ska efter ansökan meddela legitimation
till en lärare eller förskollärare som har behörighetsgivande
examen.

Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att
legitimationen skulle ha återkallats enligt 23 § om den
sökande hade varit legitimerad.

Skolverket ska efter en ansökan som avses i första stycket
eller en ny ansökan komplettera en lärares eller
förskollärares legitimation med behörighet utöver behörighet
som följer av en examen som anges i första stycket, om han
eller hon med tillfredsställande resultat har gått
ytterligare behörighetsgrundande utbildning. Detta gäller
oavsett när utbildningen har slutförts. På motsvarande sätt
ska Skolverket komplettera legitimationen med ytterligare
behörighet om läraren eller förskolläraren på annan grund ska
anses ha sådan behörighet.

Lärarens eller förskollärarens behörighet att bedriva
undervisning i skolväsendet ska anges på legitimationen.
Lag (2014:417).

16 a § Beteckningen legitimerad lärare respektive legitimerad
förskollärare får i skolväsendet bara användas av den som har
fått legitimation som lärare eller förskollärare.
Lag (2011:189).

16 b § Regeringen får meddela föreskrifter om att
legitimation får meddelas trots att kravet i 16 § första
stycket inte är uppfyllt när det gäller lärare som genom en
behörighetsförklaring är behöriga för ett visst slag av
anställning. En sådan legitimation får kompletteras med
behörighet enligt 16 § tredje stycket.

Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter i samband med
ansökan om legitimation och komplettering av legitimation.
Lag (2014:417).

17 § Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det 
bedriva

1. annan undervisning på ett visst främmande språk än 
språkundervisning om de har

a) en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk 
lärarexamen, och

b) kompetens att undervisa på det främmande språket,

2. undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem 
med viss särskild pedagogisk inriktning, och

3. viss undervisning inom riksrekryterande utbildning på 
nationella program i gymnasieskolan.

Förskollärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det 
bedriva undervisning i fristående förskolor med viss särskild 
pedagogisk inriktning. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om vilka språk första stycket 1 gäller, 
vilka särskilda pedagogiska inriktningar första stycket 2 och 
andra stycket gäller och vilken undervisning första stycket 
3 gäller samt om vilka krav på lämplighet och kompetens som 
ska gälla för lärare som bedriver sådan undervisning som avses 
i första stycket 3. Lag (2021:452).

18 § Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens 
organisation som uppfyller kraven enligt 13 § eller om det 
finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller 
barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva 
undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska

1. vara lämplig att bedriva undervisningen, och

2. i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som 
motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande.

En person som avses i första stycket får bedriva undervisning 
under högst ett år i sänder. Detta gäller dock inte om 
undervisningen avser

1. modersmål,

2. ett yrkesämne i

a) gymnasieskolan,

b) anpassade gymnasieskolan,

c) kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå, eller

d) kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på 
gymnasial nivå, eller

3. individuella kurser eller orienteringskurser i kommunal 
vuxenutbildning. Lag (2022:1315).

19 § Om en person som avses i 18 § ska användas för att
bedriva undervisning under längre tid än sex månader, ska
huvudmannen först fatta beslut om detta.

Anställning av lärare och förskollärare

20 § Endast den som har legitimation får anställas som lärare 
eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning.

Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas 
som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller 
hon ska undervisa i

1. modersmål, 

2. ett yrkesämne i 

a) gymnasieskolan,

b) anpassade gymnasieskolan,

c) kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå, eller

d) kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på 
gymnasial nivå, eller

3. individuella kurser eller orienteringskurser i kommunal 
vuxenutbildning. 

Det som anges i andra stycket gäller bara om

1. det saknas sökande som har legitimation, 

2. den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i 
det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 

3. det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att 
bedriva undervisningen. 

Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation 
enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje 
stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § 
får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet 
utan tidsbegränsning. Lag (2022:1315).

21 § I fråga om tidsbegränsning av en anställning som lärare 
eller förskollärare i skolväsendet gäller, utöver 
bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställningsskydd, att den 
som ska bedriva undervisning 

1. enligt 18 § får anställas för högst ett år i sänder,

2. inom ramen för en sådan försöksverksamhet som avses i 
22 b § får anställas för högst två år,

3. inom ramen för en sådan försöksverksamhet som avses i 
22 c § får anställas för högst tre år.

I fall som avses i första stycket 2 får anställningstiden 
förlängas till högst tre år, och i fall som avses i första 
stycket 3 högst fyra år, om det finns särskilda skäl.
Lag (2021:452).

22 § Varje huvudman ska sträva efter att för undervisningen
anställa lärare och förskollärare som har forskarutbildning.
Huvudmännen ska också sträva efter att inrätta karriärsteg
för särskilt yrkesskickliga lärare.

Regeringen meddelar föreskrifter om statsbidrag till huvudmän
i syfte att stimulera att dessa inrättar karriärstegen
förstelärare och lektor. Lag (2013:530).

Introduktionsperiod

22 a § En huvudman som har anställt en lärare eller
förskollärare som har behörighetsgivande examen ska se till
att läraren eller förskolläraren i omedelbar anslutning till
att anställningen påbörjas genomför en introduktionsperiod
inom undervisning som i huvudsak svarar mot lärarens eller
förskollärarens behörighet, om inte läraren eller
förskolläraren tidigare har genomfört en sådan
introduktionsperiod.

Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som
anställs för att med stöd av 17 eller 18 § eller föreskrifter
som meddelas med stöd av 13 § tredje stycket bedriva viss
undervisning utan att vara behörig enligt 13 § första
stycket. Om läraren eller förskolläraren inom samma
anställning övergår till att bedriva undervisning som han
eller hon är behörig för, ska dock huvudmannen se till att
läraren eller förskolläraren genomför en sådan
introduktionsperiod som avses i första stycket.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om introduktionsperioden och om
ytterligare undantag från första stycket. Lag (2014:417).

Försöksverksamhet

22 b § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får, med undantag från 13 §, meddela föreskrifter 
om en försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar av 
personer som 

1. ska bedriva undervisning som lärare i skolväsendet i ett 
eller flera ämnen där det råder brist på legitimerade och 
behöriga lärare, 

2. har ämneskunskaper som motsvarar de ämneskunskaper som 
krävs för en behörighetsgivande lärarexamen i det eller de 
ämnen som personerna ska bedriva undervisning i, och 

3. genomför en kompletterande pedagogisk utbildning för att 
uppnå en behörighetsgivande lärarexamen i det eller de 
ämnena. Lag (2016:15).

22 c § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får, med undantag från 13 §, meddela föreskrifter om en 
försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar av personer 
som ska bedriva undervisning som lärare inom kommunal 
vuxenutbildning i svenska för invandrare och som samtidigt 
genomför en högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad 
nivå i svenska som andraspråk eller motsvarande utbildning.
Lag (2021:452).

Varning och återkallelse av legitimation

23 § Lärarnas ansvarsnämnd ska meddela en legitimerad lärare
eller förskollärare en varning, om han eller hon

1. varit oskicklig i sin yrkesutövning,

2. i eller i samband med yrkesutövningen gjort sig skyldig till
brott som gör att hans eller hennes lämplighet att verka som
lärare eller förskollärare kan sättas i fråga, eller

3. på annat sätt visat sig mindre lämplig att bedriva
undervisning.

Lärarnas ansvarsnämnd ska återkalla en legitimation, om den
legitimerade

1. har varit grovt oskicklig i sin yrkesutövning,

2. i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig till
ett allvarligt brott som gör att hans eller hennes lämplighet
att verka som lärare eller förskollärare kan sättas i fråga,

3. på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte
kan utöva yrket tillfredsställande,

4. på annat sätt är särskilt olämplig att bedriva undervisning,

5. inte följt ett föreläggande om läkarundersökning enligt
27 kap. 13 §, eller

6. begär att legitimationen ska återkallas.

Om det finns särskilda skäl i fall som avses i första stycket 2
eller andra stycket 2, får Lärarnas ansvarsnämnd avstå från att
meddela en varning eller återkallelse av legitimationen.

Om Lärarnas ansvarsnämnd meddelar en varning eller beslutar att
återkalla en legitimation, ska nämnden underrätta Statens§
skolverk och den legitimerades arbetsgivare om detta. Detsamma
gäller om en allmän förvaltningsdomstol efter överklagande
beslutar att meddela en varning, återkalla legitimationen eller
undanröja nämndens beslut om varning eller återkallelse.
Lag (2011:189).

24 § Om ansvarsnämnden eller en allmän förvaltningsdomstol 
beslutar att återkalla en legitimation, ska ansvarsnämnden 
besluta att underrätta de behöriga myndigheterna i övriga 
stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och 
i Schweiz om beslutet eller domen. Myndigheterna ska 
underrättas senast tre dagar efter den dag då det beslut 
eller den dom som underrättelsen avser har meddelats. Om 
detta beslut eller denna dom senare upphör att gälla, ska 
ansvarsnämnden utan dröjsmål underrätta de behöriga 
myndigheterna i övriga stater inom EES och i Schweiz.

Underrättelser enligt första stycket ska ske via 
informationssystemet för den inre marknaden (IMI).
Lag (2016:151).

/Rubriken träder i kraft I:2025-07-01/
Skolbibliotek

/Rubriken träder i kraft I:2025-07-01/
Tillgång

24 a § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Eleverna i förskoleklassen, grundskolan, anpassade 
grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och 
anpassade gymnasieskolan ska ha tillgång till skolbibliotek på 
den egna skolenheten.

Med skolbibliotek avses i denna lag en samlad, gemensam och 
ordnad verksamhet med ett allsidigt och målgruppsanpassat 
utbud av analoga och digitala medier som ställs till lärarnas 
och elevernas förfogande för att användas som en resurs i 
undervisningen.

Om det finns särskilda skäl, får skolbiblioteket i stället 
tillhandahållas

- på en annan av huvudmannens skolenheter eller, om det är 
fråga om en kommunal huvudman, på kommunens folkbibliotek, 
eller

- genom att överlämnas på entreprenad enligt 23 kap. 8 a § 
till en annan huvudman inom skolväsendet eller till en 
huvudman för ett folkbibliotek. Lag (2024:1072).

/Rubriken träder i kraft I:2025-07-01/
Ändamål

24 b § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Utöver de ändamål som anges i 2 § bibliotekslagen 
(2013:801) ska ett skolbibliotek främja elevernas läsande och 
medie- och informationskunnighet. Lag (2024:1072).

/Rubriken träder i kraft I:2025-07-01/
Biblioteksplaner

24 c § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Varje huvudman ska i en biblioteksplan precisera hur 
ändamålet med skolbiblioteksverksamheten ska uppnås.

En kommun eller en region kan anta en särskild 
skolbiblioteksplan eller beskriva skolbiblioteksverksamheten i 
den biblioteksplan som den ska anta enligt 17 § 
bibliotekslagen (2013:801).

Om huvudmannen avser att med tillämpning av 24 a § tredje 
stycket tillhandahålla skolbiblioteksverksamheten för en 
skolenhet på en annan plats än på den egna skolenheten ska 
även detta och de särskilda skälen anges i biblioteksplanen.
Lag (2024:1072).

/Rubriken träder i kraft I:2025-07-01/
Bemanning

24 d § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Skolbiblioteken ska vara bemannade i sådan utsträckning 
att ändamålen med skolbibliotek uppnås.

Varje huvudman ska sträva efter att för 
skolbiblioteksverksamheten anställa personal som i första hand 
har en examen från en högskoleutbildning inom biblioteks- och 
informationsvetenskap eller i andra hand en examen från en 
annan relevant högskoleutbildning. Lag (2024:1072).

Elevhälsa

Elevhälsans omfattning

25 § För eleverna i förskoleklassen, grundskolan, anpassade 
grundskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan och 
anpassade gymnasieskolan ska det finnas elevhälsa. Elevhälsan 
ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och 
specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara 
förebyggande och hälsofrämjande. Elevernas utveckling mot 
utbildningens mål ska stödjas. Elevhälsans arbete ska bedrivas 
på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och ske i samverkan med 
lärare och övrig personal. Elevhälsan ska vara en del av 
skolans kvalitetsarbete. Vid behov ska elevhälsan samverka med 
hälso- och sjukvården och socialtjänsten.

För medicinska, psykologiska, psykosociala och 
specialpedagogiska insatser ska det finnas tillgång till 
skolläkare, skolsköterska, psykolog, kurator och 
specialpedagog eller speciallärare. Lag (2022:1315).

26 § En huvudman för kommunal vuxenutbildning får för sina 
elever anordna sådan elevhälsa som avses i 25 §.
Lag (2020:446).

Hälsobesök

27 § Varje elev i grundskolan, anpassade grundskolan och 
specialskolan ska erbjudas minst tre hälsobesök som innefattar 
allmänna hälsokontroller. Varje elev i sameskolan ska erbjudas 
minst två hälsobesök som innefattar allmänna hälsokontroller. 
Hälsobesöken ska vara jämnt fördelade under skoltiden. Eleven 
ska dessutom mellan hälsobesöken erbjudas undersökning av syn 
och hörsel och andra begränsade hälsokontroller.

Det första hälsobesöket får göras under utbildningen i 
förskoleklassen i stället för under utbildningen i en sådan 
skolform som avses i första stycket.

Varje elev i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska 
erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän 
hälsokontroll. Lag (2022:1315).

Enkla sjukvårdsinsatser

28 § Elever som avses i 27 § får vid behov anlita elevhälsan
för enkla sjukvårdsinsatser.

Studie- och yrkesvägledning

Tillgång

29 § Elever i alla skolformer utom förskolan och
förskoleklassen ska ha tillgång till personal med sådan
kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida
utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den
som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till
vägledning.

Behörighet

30 § För att få anställas utan tidsbegränsning för studie-
och yrkesvägledning ska den sökande ha en utbildning avsedd
för sådan verksamhet.

Den som inte uppfyller kravet enligt första stycket får
anställas för studie- och yrkesvägledning för högst ett år i
sänder.

Registerkontroll av personal

Skyldighet att visa upp registerutdrag

31 § Den som erbjuds en anställning inom förskolan, 
förskoleklassen, fritidshemmet, grundskolan, anpassade 
grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, 
anpassade gymnasieskolan eller sådan pedagogisk verksamhet som 
avses i 25 kap. ska visa upp ett utdrag ur det register som 
förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister för den 
som erbjuder anställningen. Utdraget ska vara högst ett år 
gammalt. Den som inte har visat upp ett sådant registerutdrag 
får inte anställas.

Registerutdrag som avses i första stycket ska visas upp även 
av den som

1. erbjuds eller tilldelas arbete inom sådan verksamhet som 
avses i första stycket under omständigheter liknande dem som 
förekommer i ett anställningsförhållande inom verksamheten, om 
det sker genom uppdrag, anställning hos någon som ingått avtal 
med den som bedriver verksamheten eller anställning inom annan 
kommunal verksamhet,

2. under utbildning till en lärar- eller förskollärarexamen 
enligt högskolelagen (1992:1434) eller yrkesutbildning inom 
kommunal vuxenutbildning tilldelas plats för 
verksamhetsförlagd del av utbildningen inom sådan verksamhet 
som avses i första stycket, eller

3. genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program 
tilldelas plats för arbetspraktik eller annan programinsats 
inom sådan verksamhet som avses i första stycket.

Registerutdraget ska i de fall som avses i andra stycket visas 
upp för den inom verksamheten som beslutar om att anlita eller 
ta emot någon på ett sådant sätt som avses där. Den som inte 
har visat upp ett sådant registerutdrag får inte anlitas eller 
tas emot i verksamheten. Lag (2022:1315).

32 § En kontroll av ett registerutdrag enligt 31 § ska 
dokumenteras genom en anteckning om att utdraget har visats 
upp. Anteckningen ska göras av den inom verksamheten som 
beslutar om att anställa, anlita eller ta emot någon. Någon 
annan dokumentation om kontrollen får inte göras.
Lag (2021:452).

Undantag från skyldigheten att visa upp registerutdrag

33 § Den som inom ett år erbjuds en förnyad anställning hos 
samma arbetsgivare eller en förnyad möjlighet att på ett 
sådant sätt som avses i 31 § andra stycket delta i 
verksamheten får anställas, anlitas eller tas emot utan att 
han eller hon har visat upp ett registerutdrag.
Lag (2021:452).

/Rubriken upphör att gälla U:2025-09-01/
Kompetensutveckling

/Rubriken träder i kraft I:2025-09-01/
Nationellt professionsprogram för rektorer, lärare och 
förskollärare inom skolväsendet och annan kompetensutveckling

34 § /Upphör att gälla U:2025-09-01/
Huvudmannen ska se till att personalen som har hand om 
utbildningen i den verksamhet som huvudmannen har ansvar för 
enligt denna lag ges möjligheter till kompetensutveckling. 

Huvudmannen ska se till att all personal i den verksamhet som 
huvudmannen har ansvar för enligt denna lag har nödvändiga 
insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet.
Lag (2021:452).

34 § /Träder i kraft I:2025-09-01/
Det ska inom skolväsendet finnas ett nationellt 
professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare. 
Programmet ska innehålla dels en nationell struktur för 
kompetensutveckling för rektorer, lärare och förskollärare, 
dels ett nationellt meriteringssystem för legitimerade lärare 
och legitimerade förskollärare.

Det nationella meriteringssystemet ska innehålla 
meriteringsnivåer. En av meriteringsnivåerna ska förutsätta en 
examen på forskarnivå.

Den nationella strukturen för kompetensutveckling ska 
innehålla

1. kompetensutvecklingsinsatser som kan ligga till grund för 
meriteringsnivå, och

2. andra kompetensutvecklingsinsatser för lärare och 
förskollärare samt kompetensutvecklingsinsatser för rektorer.

Inom ramen för den nationella strukturen för 
kompetensutveckling får insatser för rektorer även erbjudas 
ställföreträdande rektorer och anställda eller uppdragstagare 
som med stöd av 10 § andra stycket har fått i uppdrag att 
fullgöra enskilda ledningsuppgifter eller besluta i vissa 
frågor som rektorn annars beslutar om. Lag (2023:393).

34 a § /Träder i kraft I:2025-09-01/
Huvudmannen ska se till att

1. all personal i den verksamhet som huvudmannen har ansvar 
för enligt denna lag har nödvändiga insikter i de föreskrifter 
som gäller för skolväsendet, och

2. personalen som har hand om utbildningen i den verksamhet 
som huvudmannen har ansvar för enligt denna lag ges 
möjligheter till kompetensutveckling.

Som en del av kompetensutvecklingen enligt första stycket 2 
ska legitimerade lärare och legitimerade förskollärare ges 
möjlighet att delta i sådan kompetensutveckling inom det 
nationella professionsprogrammet som bidrar till att öka 
yrkesskickligheten och som kan ligga till grund för ett beslut 
om sådan meriteringsnivå som inte förutsätter en examen på 
forskarnivå. Lag (2023:393).

34 b § /Träder i kraft I:2025-09-01/
Statens skolverk ska efter ansökan besluta att en 
legitimerad lärare eller legitimerad förskollärare har uppnått 
en viss meriteringsnivå, om läraren eller förskolläraren 
uppfyller villkoren för nivån. Lag (2023:393).

34 c § /Träder i kraft I:2025-09-01/
Om en lärares eller förskollärares legitimation 
återkallas, ska ett beslut om att läraren eller förskolläraren 
har uppnått en viss meriteringsnivå upphöra att gälla när 
återkallelsen fått laga kraft. Lag (2023:393).

34 d § /Träder i kraft I:2025-09-01/
Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter dels om antal meriteringsnivåer, benämning på 
dessa och om villkoren för de olika meriteringsnivåerna, dels 
om avgifter i samband med en ansökan om meriteringsnivå.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare 
föreskrifter dels om den nationella strukturen för 
kompetensutveckling för rektorer, lärare och förskollärare, 
dels om meriteringsförfarandet. Lag (2023:393).

/Rubriken upphör att gälla U:2025-07-01/
Lokaler och utrustning och tillgång till skolbibliotek

/Rubriken träder i kraft I:2025-07-01/
Lokaler och utrustning

35 § För utbildningen ska de lokaler och den utrustning
finnas som behövs för att syftet med utbildningen ska kunna
uppfyllas.

36 § /Upphör att gälla U:2025-07-01 genom lag (2024:1072)./
Eleverna i grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade 
gymnasieskolan ska ha tillgång till skolbibliotek.
Lag (2022:1315).

3 kap. Barns och elevers utveckling mot målen

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

– barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (2 
§),

– information om barnets och elevens utveckling (3 §),

– garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och 
lågstadiet (4–4 b §§),

– stöd i form av extra anpassningar (5 §),

– särskilt stöd (6–12 §§),

– mottagande och undervisning av nyanlända elever (12 a–12 i 
§§),

– överlämning av uppgifter vid övergång mellan och inom 
skolformer (12 j §), och 

– allmänna bestämmelser om betyg (13–21 §§).
Lag (2018:1098).

Barnens och elevernas lärande och personliga utveckling

2 § Alla barn och elever i samtliga skolformer och i 
fritidshemmet ska ges den ledning och stimulans som de behöver 
i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de 
utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt 
som möjligt enligt utbildningens mål.

Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att 
uppfylla de olika betygskriterier eller kriterier för 
bedömning av kunskaper som gäller, ska ges stöd som syftar 
till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens 
konsekvenser.

Elever som lätt uppfyller de betygskriterier eller kriterier 
för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas ska ges 
ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin 
kunskapsutveckling. Lag (2022:146).

Information om barnets och elevens utveckling

3 § Vårdnadshavare för ett barn i förskolan samt eleven och 
elevens vårdnadshavare i förskoleklassen, grundskolan, 
anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, 
fritidshemmet, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska 
fortlöpande informeras om barnets eller elevens utveckling.
Lag (2022:1315).

Garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och 
lågstadiet

En särskild bedömning av elevers kunskapsutveckling

4 § Det ska göras en särskild bedömning av en elevs 
kunskapsutveckling i

1. förskoleklassen, om det utifrån användning av ett 
nationellt kartläggningsmaterial finns en indikation på att 
eleven inte kommer att uppfylla kriterierna för bedömning av 
kunskaper för årskurs 1 och 3 i svenska, svenska som 
andraspråk eller matematik,

2. lågstadiet i grundskolan, i anpassade grundskolan och i 
sameskolan, om det utifrån användning av ett nationellt 
bedömningsstöd eller ett nationellt prov i svenska, svenska 
som andraspråk eller matematik, finns en indikation på att 
eleven inte kommer att uppfylla kriterierna för bedömning av 
kunskaper för årskurs 1 eller 3, och

3. lågstadiet i specialskolan, om det utifrån användning av 
ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov i 
svenska, svenska som andraspråk eller matematik, finns en 
indikation på att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna 
för bedömning av kunskaper för årskurs 1 eller 4. 

Om det efter en sådan bedömning kan befaras att eleven inte 
kommer att uppfylla de kriterier för bedömning av kunskaper 
som gäller för den aktuella skolformen, ska det skyndsamt 
planeras sådant stöd som anges i 5 § eller göras en anmälan 
till rektorn enligt 7 §.

Det behöver inte göras någon särskild bedömning om 
förutsättningarna i 5 eller 7 § redan är uppfyllda. Det ska i 
så fall skyndsamt planeras sådant stöd som anges i 5 § eller 
göras en anmälan till rektorn enligt 7 §. Lag (2022:1315).

Samråd med personal med specialpedagogisk kompetens

4 a § Ansvarig förskollärare eller lärare ska samråda med 
personal med specialpedagogisk kompetens vid 

1. en särskild bedömning enligt 4 §, 

2. planering av stöd som anges i 5 § när det i 
förskoleklassen eller lågstadiet upptäcks att sådant stöd 
behöver ges i svenska, svenska som andraspråk eller 
matematik, och 

3. uppföljning enligt 4 b §. 

Sådant samråd behöver inte genomföras om den ansvariga 
förskolläraren eller läraren har specialpedagogisk 
kompetens. Lag (2018:1098).

Uppföljning

4 b § I slutet av förskoleklassen och i slutet av lågstadiet i 
grundskolan, anpassade grundskolan, sameskolan och 
specialskolan, ska det genomföras en uppföljning av sådant 
stöd som getts enligt 5 § i svenska, svenska som andraspråk 
och matematik. Resultatet av denna uppföljning ska överföras 
till den lärare som ska ansvara för eleven i nästa årskurs.
Lag (2022:1315).

Stöd i form av extra anpassningar

5 § Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av 
ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt 
bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller 
uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en 
elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det 
kan befaras att en elev inte kommer att uppfylla de 
betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som 
minst ska uppfyllas, och inte annat följer av 7 §, ska eleven 
skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för 
den ordinarie undervisningen.

Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess 
helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. 

Detta gäller elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet.
Lag (2022:146).

Tillämpningsområde för bestämmelser om särskilt stöd

6 § Bestämmelserna i 7-12 §§ gäller endast i förskoleklassen, 
grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, 
sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och anpassade 
gymnasieskolan. Lag (2022:1315).

Utredning

7 § Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av 
ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt 
bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller 
uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en 
elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det 
kan befaras att en elev inte kommer att uppfylla de 
betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som 
minst ska uppfyllas, trots att stöd har getts i form av extra 
anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen 
enligt 5 §, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om 
det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte 
skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens 
behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt 
stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i 
sin skolsituation.

Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart 
obehövligt.

Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, 
ska han eller hon ges sådant stöd.

Vid skolenheter där utbildningen är begränsad till att avse 
elever som är i behov av särskilt stöd (resursskolor) gäller 
i stället för första-tredje styckena att varje elev vid 
resursskolan ska ges särskilt stöd.

Det särskilda stödet ska ges med utgångspunkt i elevens 
utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt.

Bestämmelserna i första-tredje styckena och i 9-12 §§ ska inte 
tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses 
genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars 
kunskaper har bedömts enligt 12 c §. Lag (2022:724).

Hur särskilt stöd får ges

8 § Särskilt stöd får ges i stället för den undervisning
eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till
denna. Det särskilda stödet ska ges inom den elevgrupp som
eleven tillhör om inte annat följer av denna lag eller annan
författning. Lag (2018:1098).

Åtgärdsprogram

9 § Ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges 
särskilt stöd. Av programmet ska behovet av särskilt stöd och 
hur det ska tillgodoses framgå. Av programmet ska det också 
framgå när åtgärderna ska följas upp och utvärderas och vem 
som är ansvarig för uppföljningen respektive utvärderingen. 
Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta 
när ett åtgärdsprogram utarbetas.

Åtgärdsprogrammet beslutas av rektorn. Rektorn får inte 
överlåta sin beslutanderätt till någon annan om beslutet 
innebär att särskilt stöd ska ges

1. i en annan elevgrupp eller enskilt enligt 11 §,

2. i form av distansundervisning och annan undervisning enligt 
11 a §, eller

3. i form av anpassad studiegång enligt 12 §.

Om en utredning enligt 7 § visar att eleven inte behöver 
särskilt stöd, ska rektorn eller den som rektorn har överlåtit 
beslutanderätten till i stället besluta att ett åtgärdsprogram 
inte ska utarbetas. Lag (2020:605).

Utformningen av det särskilda stödet i vissa skolformer

10 § För en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan och sameskolan ska det särskilda stödet ges på 
det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha 
möjlighet att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för 
bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas.
Lag (2022:1315).

Särskild undervisningsgrupp eller enskild undervisning

11 § Om det finns särskilda skäl, får ett beslut enligt 9 § 
för en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan eller sameskolan innebära att särskilt stöd ska 
ges enskilt eller i en annan undervisningsgrupp (särskild 
undervisningsgrupp) än den som eleven normalt hör till.
Lag (2022:1315).

Distansundervisning

11 a § Ett beslut enligt 9 § får innebära att särskilt stöd 
ska ges i form av distansundervisning och annan undervisning 
enligt 22 kap., om kraven i 22 kap. 5 eller 7 § är uppfyllda.

Ett beslut enligt första stycket får avse högst en termin åt 
gången. Lag (2020:605).

Anpassad studiegång

12 § Om det särskilda stödet för en elev i grundskolan, 
anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan inte i 
rimlig grad kan anpassas efter elevens behov och 
förutsättningar, får ett beslut enligt 7 § innebära avvikelser 
från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för 
utbildningen (anpassad studiegång). I grundskolan, 
specialskolan och sameskolan ska den anpassade studiegången 
utformas så att eleven så långt som möjligt får 
förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolans 
nationella program.

Rektorn ansvarar för att en elev med anpassad studiegång får 
en utbildning som så långt det är möjligt är likvärdig med 
övrig utbildning i den aktuella skolformen. Lag (2022:1315).

Mottagande och undervisning av nyanlända och vissa andra
elever

Definition av nyanländ

12 a § Med nyanländ avses i denna lag den som

1. har varit bosatt utomlands,

2. nu är bosatt i landet, och

3. har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens
start det kalenderår då han eller hon fyller sju år.

En elev ska inte längre anses vara nyanländ efter fyra års
skolgång här i landet.

Som bosatt utomlands anses den som inte anses bosatt i landet
enligt 29 kap. 2 §. Lag (2015:246).

Tillämpningsområde för bestämmelser som rör nyanlända och
vissa andra elever

12 b § Bestämmelserna i 12 c-12 i §§ gäller, om inte annat 
anges, i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och 
sameskolan. Lag (2022:1315).

Bedömning av en elevs kunskaper

12 c § En nyanländ elevs kunskaper ska bedömas om en sådan
bedömning inte är uppenbart onödig.

Om det behövs ska en sådan bedömning göras även för en elev
som

1. har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin
utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår
då han eller hon fyller sju år, eller

2. efter skolgång i Sverige har varit bosatt utomlands och
därefter har återvänt till Sverige för att återuppta sin
utbildning här.

Rektorn ansvarar för att bedömningar görs enligt första och
andra styckena.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om underlag för sådana bedömningar.
Lag (2015:246).

12 d § En bedömning enligt 12 c § ska göras skyndsamt. 
För en nyanländ elev och för en elev som avses i 12 c § andra 
stycket 2 ska bedömningen göras i sådan tid att beslut om 
placering i årskurs och undervisningsgrupp kan fattas enligt 
12 e §. För en elev som avses i 12 c § andra stycket 1 ska 
bedömningen göras senast inom två månader från det att eleven 
har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer 
som anges i 12 b §.

Resultatet av en bedömning enligt 12 c § ska beaktas vid 
beslut enligt 12 e och h §§, upprättande av individuell 
studieplan enligt 12 g § och bedömning av behov av 
studiehandledning på modersmålet enligt 12 i § samt vid övrig 
planering av undervisningen och vid fördelning av 
undervisningstiden. Lag (2018:1303).

Placering i årskurs och undervisningsgrupp

12 e § En nyanländ elev och en elev, vars kunskaper har
bedömts enligt 12 c § andra stycket 2 ska placeras i den
årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder,
förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt.

Rektorn ska besluta om en sådan elevs placering i årskurs så
snart som möjligt och senast inom två månader från det att
eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de
skolformer som anges i 12 b §. Eleven ska inom samma tid
placeras i den undervisningsgrupp som eleven normalt ska
tillhöra. Lag (2015:246).

Förberedelseklass

12 f § Rektorn får besluta att en elev vars kunskaper bedömts
enligt 12 c § delvis ska undervisas i förberedelseklass, om
eleven saknar tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna
tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen.

En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne
ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper
i svenska för att på heltid kunna delta i undervisningen i
det ämnet i den undervisningsgrupp som eleven normalt hör
till.

En elev får inte ges undervisning i förberedelseklass längre
tid än två år. Lag (2015:246).

Individuell studieplan

12 g § För en nyanländ elev som har tagits emot inom 
skolväsendet i högstadiet i grundskolan eller specialskolan 
och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §, ska en 
individuell studieplan upprättas senast inom två månader från 
mottagandet.

Studieplanen ska vara långsiktig och beskriva hur eleven ska 
uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program 
utifrån elevens mål. Den ska innehålla uppgifter om 
utbildningens huvudsakliga innehåll och planerade 
stödåtgärder.

Studieplanen ska revideras löpande utifrån de bedömningar som 
görs av elevens ämneskunskaper. Lag (2018:1303).

Anpassad timplan

12 h § Rektorn får besluta att en nyanländ elev som har 
tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i grundskolan 
eller specialskolan, ska ges undervisning som avviker från 
den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för 
utbildningen (anpassad timplan), om

1. rektorn efter att elevens kunskaper har bedömts enligt 
12 c § eller senare, bedömer att eleven kommer att ha svårt 
att nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan 
inom ramen för skolplikten eller motsvarande rätt till 
utbildning enligt 7 kap. 2 §, och

2. eleven och elevens vårdnadshavare har samtyckt till den 
anpassade timplanen.

En anpassad timplan ska utformas så att

1. eleven ges undervisning i sådana ämnen och minst det antal 
ämnen som krävs för att nå behörighet till ett nationellt 
program i gymnasieskolan,

2. ett av de ämnen som avses i 1 är idrott och hälsa, och

3. eleven ges minst den totala undervisningstid som återstår 
för övriga elever i den årskursen hos huvudmannen under den 
kvarvarande skoltiden. Lag (2018:1303).

Studiehandledning på modersmålet

12 i § En nyanländ elev, som har tagits emot inom skolväsendet 
i högstadiet i grundskolan, anpassade grundskolan eller 
specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §, 
ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är 
uppenbart obehövligt. Studiehandledningen ska syfta till att 
ge eleven förutsättningar att uppfylla de betygskriterier 
eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska 
uppfyllas.

Studiehandledningen får ges på elevens starkaste skolspråk, om 
det är ett annat än modersmålet. Lag (2022:1315).

Överlämning av uppgifter vid övergång mellan och inom 
skolformer

12 j § När en elev i förskoleklassen, grundskolan, anpassade 
grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller 
anpassade gymnasieskolan övergår från skolformen till en annan 
av de angivna skolformerna ska den skolenhet som eleven 
lämnar, utöver vad som följer av 4 b §, till den mottagande 
skolenheten överlämna sådana uppgifter om eleven som behövs 
för att underlätta övergången för eleven. Detsamma gäller om 
eleven byter skolenhet inom skolformen.

När en elev byter skolform från grundskolan eller anpassade 
grundskolan till gymnasieskolan eller anpassade 
gymnasieskolan, ska den mottagande skolenheten skyndsamt 
informera den överlämnande skolenheten om att skolenheten har 
tagit emot eleven, om det inte är obehövligt. Lag (2022:1315).

Allmänna bestämmelser om betyg

Skolformer där betyg ges

13 § I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, 
sameskolan, gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan och 
kommunal vuxenutbildning ska betyg sättas i den utsträckning 
och form som följer av denna lag eller annan författning.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om undantag från första stycket för 
fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning.
Lag (2022:1315).

13 a § Har upphävts genom lag (2021:191).

Rektorns ansvar

14 § Rektorn ska se till att betyg sätts i enlighet med denna
lag och andra författningar.

14 a § En rektor får besluta att betyg ska sättas i årskurs 4 
och 5 i grundskolan, anpassade grundskolan och sameskolan och 
i årskurs 5 och 6 i specialskolan, vid en skolenhet som 
rektorn ansvarar för. Beslutsunderlaget ska dokumenteras.

En rektor som överväger att fatta ett sådant beslut ska ge 
lärarna vid berörd skolenhet tillfälle att yttra sig.

Rektorn ska snarast underrätta huvudmannen skriftligen om ett 
beslut enligt första stycket. Huvudmannen ska anmäla beslutet 
till Statens skolverk.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om när rektorn senast ska fatta ett 
beslut enligt första stycket inför ett läsår. Lag (2022:1315).

14 b § Ett beslut om att betygssättning enligt 14 a § ska 
upphöra att gälla ska fattas i samma ordning som beslutet om 
att införa sådan betygssättning.

Ett sådant beslut kan avse endast kommande årskullar som ännu 
inte har fått betyg eller även omfatta elever som redan har 
fått terminsbetyg i årskurs 4 i grundskolan, anpassade 
grundskolan eller sameskolan eller i årskurs 5 i specialskolan 
med stöd av ett beslut enligt 14 a §.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om när rektorn senast ska fatta ett 
beslut enligt första stycket inför ett läsår. Lag (2022:1315).

Information om grunderna för betygssättningen

15 § Eleverna ska informeras om de grunder som tillämpas vid
betygssättningen.

Beslut om betyg

16 § Betyg ska beslutas av den eller de lärare som bedriver
undervisningen vid den tidpunkt när betyg ska sättas.

Om läraren eller lärarna inte är legitimerade, ska beslutet
fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. Kan
dessa inte enas ska betyget beslutas av den legitimerade
läraren under förutsättning att han eller hon är behörig att
undervisa i det ämne som betyget avser. I annat fall ska
betyget beslutas av rektorn.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar närmare föreskrifter om vem som beslutar betyg när
mer än en lärare bedriver undervisningen vid den tidpunkt när
betyg ska sättas.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om undantag från andra stycket för
lärare som saknar legitimation. Lag (2013:823).

Information om skälen för betyget

17 § Den som har beslutat betyget ska på begäran upplysa
eleven och elevens vårdnadshavare om skälen för betyget.

Utfärdande av betyg

18 § Betyg ska utfärdas skriftligt.

Rättelse av skrivfel och liknande förbiseende

19 § Ett betyg som innehåller en uppenbar oriktighet till
följd av ett skrivfel eller liknande förbiseende får rättas
av rektorn. Innan rättelse görs ska rektorn ge eleven och
elevens vårdnadshavare tillfälle att yttra sig, om det inte
är obehövligt. Vid rättelse ska ett nytt skriftligt betyg
utfärdas och den oriktiga betygshandlingen om möjligt
förstöras.

Ändring av uppenbart oriktiga betyg

20 § Finner den eller de som har fattat ett beslut om betyg
att beslutet är uppenbart oriktigt på grund av nya
omständigheter eller av någon annan anledning, ska denne
eller dessa ändra beslutet, om det kan ske snabbt och enkelt.
En sådan ändring får inte innebära att betyget sänks.

Ändring enligt första stycket ska göras av rektorn om

1. den som har fattat det ursprungliga beslutet inte längre
är anställd av huvudmannen eller är förhindrad på grund av
något annat liknande skäl,

2. det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer
och någon eller några av dem inte längre är anställda av
huvudmannen eller är förhindrade på grund av något annat
liknande skäl, eller

3. det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer
och dessa inte kan enas.

Prövning för betyg

21 § För den som vill genomgå prövning för betyg finns
särskilda bestämmelser i denna lag.

Regeringen får trots bestämmelser i denna lag om
avgiftsfrihet meddela föreskrifter om skyldighet för den som
vill genomgå prövning för betyg att betala en avgift som
tillfaller huvudmannen.

4 kap. Kvalitet och inflytande

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- systematiskt kvalitetsarbete (2-8 §§), och

- inflytande och samråd (9-17 §§).

Systematiskt kvalitetsarbete

Nationell nivå

2 § I 26 kap. finns bestämmelser om tillsyn, statlig
kvalitetsgranskning och nationell uppföljning av skolväsendet
och andra utbildningar.

Huvudmannanivå

3 § Varje huvudman inom skolväsendet ska på huvudmannanivå 
systematiskt och kontinuerligt planera och följa upp 
utbildningen, analysera orsakerna till uppföljningens resultat 
och utifrån analysen genomföra insatser i syfte att utveckla 
utbildningen. Lag (2022:940).

Enhetsnivå

4 § Sådan planering, uppföljning, analys och utveckling av 
utbildningen som anges i 3 § ska genomföras även på förskole- 
och skolenhetsnivå.

Kvalitetsarbetet på enhetsnivå ska genomföras under medverkan 
av lärare, förskollärare, övrig personal och elever. Barn i 
förskolan, deras vårdnadshavare och elevernas vårdnadshavare 
ska ges möjlighet att delta i arbetet.

Rektorn ansvarar för att kvalitetsarbete vid enheten genomförs 
enligt första och andra styckena. Lag (2022:940).

Inriktningen på det systematiska kvalitetsarbetet

5 § Inriktningen på det systematiska kvalitetsarbetet enligt
3 och 4 §§ ska vara att de mål som finns för utbildningen i
denna lag och i andra föreskrifter (nationella mål) uppfylls.

Dokumentation

6 § Det systematiska kvalitetsarbetet enligt 3 och 4 §§ ska
dokumenteras.

Bemyndigande

6 a § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om hur det systematiska 
kvalitetsarbetet ska bedrivas. Lag (2022:940).

Åtgärder

7 § Om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat
sätt kommer fram att det finns brister i verksamheten, ska
huvudmannen se till att nödvändiga åtgärder vidtas.

Huvudmannens klagomålshantering

8 § Huvudmannen ska ta emot och utreda klagomål mot 
utbildningen. När huvudmannen har tagit emot ett klagomål ska 
huvudmannen bekräfta detta, skyndsamt göra den utredning som 
behövs för att kunna hantera klagomålet och återkoppla till 
den som har framfört klagomålet. Huvudmannen ska ha skriftliga 
rutiner för klagomålshanteringen och aktivt verka för att 
rutinerna är kända bland elever, vårdnadshavare och personal.
Lag (2022:940).

Inflytande och samråd

Allmänt om barnens och elevernas inflytande

9 § Barn och elever ska ges inflytande över utbildningen. De
ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att
vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor
som rör dem.

Informationen och formerna för barnens och elevernas
inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad.
Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor
som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över
utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete
med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och
underlättas.

I 6 kap. 17 och 18 §§ arbetsmiljölagen (1977:1160) finns
bestämmelser om elevskyddsombud.

Elevernas arbete med frågor av gemensamt intresse

10 § Elevföreträdare och övriga elever ska ges tillfälle att
under skoltid behandla frågor av gemensamt intresse.

Ledighet och kompensation för elevföreträdare

11 § Av 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160) följer att
en elev som har utsetts till elevskyddsombud ska få den
ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Detsamma
ska gälla en elev som har utsetts till elevrådsrepresentant
eller som har annat uppdrag att företräda andra elever i
frågor om utbildningen.

Elevskyddsombud, elevrådsrepresentant och andra
elevföreträdare ska erbjudas kompensation för den
undervisning som de går miste om på grund av uppdraget.

Allmänt om vårdnadshavares inflytande över utbildningen i
vissa skolformer och i fritidshemmet

12 § Vårdnadshavare för barn i förskolan och för elever i 
förskoleklassen, grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan, sameskolan och fritidshemmet ska erbjudas 
möjlighet till inflytande över utbildningen. Lag (2022:1315).

Forum för samråd

13 § Vid varje förskole- och skolenhet ska det finnas ett 
eller flera forum för samråd med barnen, eleverna och de 
vårdnadshavare som avses i 12 §. Där ska sådana frågor 
behandlas som är viktiga för enhetens verksamhet och som kan 
ha betydelse för barnen, eleverna och vårdnadshavarna.

Inom ramen för ett eller flera sådana forum som avses i första 
stycket ska barnen, eleverna och vårdnadshavarna informeras om 
förslag till beslut i sådana frågor som ska behandlas där och 
ges tillfälle att komma med synpunkter innan beslut fattas.

Rektorn ansvarar för att det finns forum för samråd enligt 
första stycket och för att informations- och 
samrådsskyldigheten enligt andra stycket fullgörs.
Lag (2019:801).

Planering och information

14 § Den närmare utformningen av inflytandet ska anges i 
samband med den planering av verksamheten som föreskrivs i 
4 §.

Barnen, eleverna och vårdnadshavarna ska informeras om vad som 
gäller i fråga om inflytande och samråd. De ska också 
informeras om huvuddragen i de bestämmelser som gäller för 
utbildningen. Rektorn ansvarar för att sådan information 
lämnas. Lag (2019:801).

Lokala styrelser

15 § En kommun eller en region får inrätta lokala styrelser 
inom den del av skolväsendet som kommunen eller regionen är 
huvudman för enligt bestämmelserna om självförvaltningsorgan i 
8 kap. 4-8 §§ kommunallagen (2017:725) om inte annat följer av 
denna lag. Lag (2019:947).

16 § I en lokal styrelse för en förskoleenhet eller en 
skolenhet med grundskola eller anpassad grundskola ska 
företrädare för barnens eller elevernas vårdnadshavare och 
företrädare för de anställda ingå som ledamöter. I en lokal 
styrelse för en skolenhet med gymnasieskola, anpassad 
gymnasieskola eller kommunal vuxenutbildning ska företrädare 
för eleverna och företrädare för de anställda ingå som 
ledamöter. Företrädarna för eleverna eller vårdnadshavarna får 
inte vara fler än övriga ledamöter. Lag (2022:1315).

17 § Rektorn får uppdra åt den lokala styrelsen att besluta i 
frågor som rektorn enligt 2 kap. 10 § får uppdra åt en 
anställd eller en uppdragstagare att besluta i. Rektorn får 
dock inte uppdra åt den lokala styrelsen att besluta i frågor 
som rör enskilda barn eller elever. Lag (2019:801).

5 kap. Trygghet och studiero

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om 

- tillämpningsområde (2 §),

- arbetsmiljö (3-4 e §§), 

- ordningsregler (5 §), 

- disciplinära och andra särskilda åtgärder (6-23 §§), och 

- dokumentation (24 §).
Lag (2022:940).

Tillämpningsområde

2 § Om inte annat anges i respektive paragraf gäller
bestämmelserna i detta kapitel alla skolformer utom
förskolan. Bestämmelserna i 1-6 och 22-24 §§ gäller också för
fritidshemmet.

Arbetsmiljö

3 § Alla elever ska tillförsäkras en skolmiljö där 
utbildningen präglas av trygghet och undervisningen av 
studiero. Med studiero avses att det finns goda 
förutsättningar för eleverna att koncentrera sig på 
undervisningen.

Huvudmannen ska säkerställa att det på skolenheten bedrivs ett 
förebyggande arbete som syftar till att skapa trygghet och 
studiero. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om det förebyggande arbetet. 
Lag (2022:940).

4 § I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om
kraven på en god arbetsmiljö.

I vissa frågor som rör arbetsmiljön finns bestämmelser även i
denna lag.

4 a § Vid undervisning får endast sådan användning av 
mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning 
förekomma som

1. sker enligt lärarens instruktioner i syfte att främja 
elevernas utveckling och lärande, eller

2. utgör extra anpassningar eller särskilt stöd enligt 3 kap.

Om det finns särskilda skäl får dock rektorn eller en lärare 
tillåta en enskild elev att använda en mobiltelefon eller 
annan elektronisk kommunikationsutrustning även i andra fall 
än som avses i första stycket. 

Denna paragraf gäller inte för kommunal vuxenutbildning. 
Lag (2022:940).

4 b § Rektorn, en lärare eller en handledare som avses i 
21 kap. 13 § får omhänderta mobiltelefoner eller annan 
elektronisk kommunikationsutrustning för att förebygga 
störningar i undervisningen.

Rektorn eller en lärare får omhänderta sådan utrustning även 
för att förebygga kränkande fotografering enligt 4 kap. 6 a § 
brottsbalken eller annan kränkande fotografering eller 
filmning av någon som inför eller efter en idrottslektion 
befinner sig i ett omklädningsrum, en dusch eller ett annat 
liknande utrymme.

Rektorn eller en lärare får även i andra liknande situationer 
eller om det finns särskilda skäl omhänderta mobiltelefoner 
eller annan elektronisk kommunikationsutrustning för att 
förebygga kränkande fotografering eller filmning.

Den som får omhänderta mobiltelefoner eller annan elektronisk 
kommunikationsutrustning enligt första, andra eller tredje 
stycket får även uppdra åt någon annan att göra detta.

Denna paragraf gäller inte för kommunal vuxenutbildning.
Lag (2022:940).

4 c § Ett föremål som har omhändertagits enligt

- 4 b § första stycket ska återlämnas till eleven senast i 
samband med att undervisningspasset har avslutats för eleven,

- 4 b § andra stycket ska återlämnas till eleven senast i nära 
anslutning till att eleven har lämnat utrymmet efter 
idrottslektionen,

- 4 b § tredje stycket ska återlämnas när skälet för 
omhändertagandet har upphört. Lag (2022:940).

4 d § Utöver vad som anges i 4 b § får en rektor i 
förskoleklassen, grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan, sameskolan och fritidshemmet besluta att 
mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning 
ska samlas in vid varje skoldags början. I sådana fall ska 
föremålet återlämnas senast vid varje skoldags slut.

Rektorns beslut får avse högst ett år i taget.

Rektorn eller en lärare får göra undantag från ett beslut som 
avses i första stycket för sådan användning av mobiltelefoner 
och annan elektronisk kommunikationsutrustning som avses i 
4 a §, eller för en enskild elev om det finns särskilda skäl.
Lag (2022:1315).

4 e § Det ska för varje skolenhet finnas skriftliga rutiner 
för hanteringen av omhändertagande av mobiltelefoner och annan 
elektronisk kommunikationsutrustning enligt 4 b-4 d §§. 
Rektorn beslutar om sådana rutiner. Lag (2022:940).

Ordningsregler

5 § Ordningsregler ska finnas för varje skolenhet. 
Ordningsreglerna och hur de följs ska regelbundet följas upp. 
Orsakerna till uppföljningens resultat ska analyseras. 
Ordningsreglerna ska utarbetas, följas upp och, vid behov, 
omarbetas under medverkan av eleverna.

Rektorn beslutar om ordningsregler.

Denna paragraf gäller inte för kommunal vuxenutbildning.
Lag (2022:940).

Disciplinära och andra särskilda åtgärder

Allmänna befogenheter för personalen

6 § Personalen får vidta de omedelbara och tillfälliga 
åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna 
trygghet och studiero. Detta innefattar en befogenhet att 
ingripa fysiskt för att avvärja våld, kränkningar eller andra 
ordningsstörningar. 

En åtgärd enligt första stycket får vidtas endast om den står 
i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter.

Enligt de förutsättningar som anges i 7-23 §§ får det beslutas 
om utvisning ur undervisningslokalen, kvarsittning, tillfällig 
omplacering, tillfällig placering utanför den egna 
skolenheten, avstängning och omhändertagande av föremål. Även 
sådana åtgärder får vidtas endast om de står i rimlig 
proportion till sitt syfte och övriga omständigheter.
Lag (2022:940).

Utvisning ur undervisningslokalen

7 § I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, 
sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan får en 
lärare eller en handledare som avses i 21 kap. 13 § visa ut en 
elev från undervisningslokalen för högst återstoden av ett 
undervisningspass, om

1. eleven stör undervisningen eller på annat sätt uppträder 
olämpligt, och

2. eleven inte har ändrat sitt uppförande efter uppmaning från 
läraren eller handledaren.

Om läraren eller handledaren inte är närvarande i 
undervisningslokalen får annan personal visa ut en elev från 
lokalen under motsvarande förutsättningar som anges i första 
stycket. I sådana fall ska läraren eller handledaren 
underrättas i efterhand. Lag (2022:1315).

Kvarsittning

8 § Under samma förutsättningar som i 7 § får en lärare eller 
rektor i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, 
sameskolan, gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan 
besluta att en elev ska stanna kvar i skolan under uppsikt 
högst en timme efter att skoldagens undervisning har avslutats 
eller infinna sig i skolan högst en timme innan undervisningen 
börjar. Lag (2022:1315).

Utredning

9 § Om en elev i förskoleklassen, grundskolan, anpassade 
grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller 
anpassade gymnasieskolan vid upprepade tillfällen stört 
ordningen eller uppträtt olämpligt eller om eleven gjort sig 
skyldig till en allvarligare förseelse, ska rektorn se till 
att saken utreds. Samråd ska ske med elevens vårdnadshavare.

Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 
3 kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas.
Lag (2022:1315).

10 § Med utgångspunkt i vad som har framkommit vid en
utredning enligt 9 § första stycket ska rektorn se till att
åtgärder genomförs för att få eleven att ändra sitt beteende.

Skriftlig varning

11 § Efter en utredning enligt 9 § första stycket får rektorn
besluta att tilldela eleven en skriftlig varning. En sådan
varning ska innehålla information om vilka åtgärder som kan
komma att vidtas om eleven inte ändrar sitt beteende.

Elevens vårdnadshavare ska informeras om rektorns beslut.

Tillfällig omplacering

12 § I förskoleklassen, grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade 
gymnasieskolan får rektorn besluta att en elev ska följa 
undervisningen i en annan undervisningsgrupp än den eleven 
annars hör till eller undervisas på annan plats inom samma 
skolenhet om åtgärderna som gjorts efter en sådan utredning 
som avses i 9 § första stycket inte varit tillräckliga eller 
om det annars är nödvändigt för att tillförsäkra de andra 
eleverna trygghet och studiero.

Ett beslut enligt första stycket får innebära att eleven ges 
enskild undervisning eller undervisning i en särskild 
undervisningsgrupp enligt 3 kap. 11 §. De förutsättningar som 
anges i 3 kap. för sådan undervisning behöver inte vara 
uppfyllda inför ett sådant beslut.

Innan rektorn fattar ett beslut som innebär undervisning i en 
annan undervisningsgrupp ska rektorn bedöma hur åtgärden kan 
påverka övriga elevers utbildning i den gruppen.

Elevens vårdnadshavare ska informeras om rektorns beslut.

En åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av första stycket får 
inte gälla för en längre tid än fyra veckor. Lag (2022:1315).

Tillfällig placering utanför den egna skolenheten

13 § Om åtgärder enligt 12 § inte är tillräckligt ingripande 
för att tillförsäkra andra elever trygghet och studiero eller 
inte är möjliga att genomföra, får rektorn besluta att en elev 
tillfälligt ska ges undervisning vid en annan skolenhet eller 
på en annan plats inom huvudmannens organisation.

Ett beslut enligt första stycket får innebära att eleven ges 
enskild undervisning eller undervisning i en särskild 
undervisningsgrupp enligt 3 kap. 11 §. De förutsättningar som 
anges i 3 kap. för sådan undervisning behöver inte vara 
uppfyllda inför ett sådant beslut.

Innan rektorn fattar ett beslut som innebär undervisning i en 
annan undervisningsgrupp ska rektorn bedöma hur åtgärden kan 
påverka övriga elevers utbildning i den gruppen.

Ett beslut om tillfällig placering vid en annan skolenhet 
fattas gemensamt med rektorn vid den mottagande skolenheten.

Elevens vårdnadshavare ska informeras om ett beslut enligt 
första stycket innan placeringen genomförs.

En åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av första stycket får 
inte gälla för en längre tid än fyra veckor. Lag (2022:940).

Avstängning i vissa obligatoriska skolformer

14 § I grundskolan, specialskolan och sameskolan får rektorn 
besluta att stänga av en elev helt eller delvis om eleven 
agerar på ett sådant sätt att andra elevers eller personals 
säkerhet bedöms vara hotad.

Rektorn får även besluta att stänga av en elev helt eller 
delvis om

1. åtgärder enligt 13 § inte är tillräckligt ingripande eller 
inte är möjliga att genomföra eller det finns särskilda skäl 
med hänsyn till elevens beteende, och

2. det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet 
och studiero.

Eleven ska erbjudas kompensation för den undervisning som han 
eller hon går miste om på grund av avstängningen.

Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt 
första eller andra stycket.

Ett beslut om avstängning gäller omedelbart om inte annat 
beslutas. Lag (2022:940).

Avstängningstid i vissa obligatoriska skolformer

15 § Ett beslut enligt 14 § får innebära avstängning endast
under den tid som behövs för en skyndsam utredning av vilka
andra åtgärder som kan behövas.

En elev får inte stängas av för en längre tidsperiod än en
vecka och inte heller vid fler tillfällen än två gånger per
kalenderhalvår.

Inhämtande av yttrande och information till berörda

16 § Innan rektorn beslutar om avstängning enligt 14 § ska
eleven och elevens vårdnadshavare beredas tillfälle att yttra
sig.

Rektorn ska informera huvudmannen när han eller hon har
fattat ett beslut om avstängning. Om eleven är under 18 år
ska även socialnämnden informeras om beslutet.

Avstängning i de frivilliga skolformerna

17 § I gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan och kommunal 
vuxenutbildning får huvudmannen eller rektorn besluta att 
stänga av en elev helt eller delvis om

1. eleven agerar på ett sådant sätt att andra elevers eller 
personals säkerhet bedöms vara hotad,

2. eleven med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt 
försöker vilseleda vid bedömningen av elevens måluppfyllelse 
och kunskaper, 

3. eleven stör eller hindrar utbildningens bedrivande, 

4. eleven utsätter någon annan elev eller av utbildningen 
berörd person för kränkande behandling, 

5. eleven kan antas ha begått en brottslig handling inom 
skolans område, eller 

6. elevens uppförande på annat sätt inverkar negativt på 
övriga elevers trygghet och studiero.

Huvudmannen eller rektorn får besluta att ett beslut om 
avstängning ska gälla omedelbart.

En förutsättning för avstängning enligt första stycket 3, 4 
eller 6 är att syftet med andra åtgärder inte har uppnåtts.

Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt 
denna paragraf. Lag (2022:1315).

Avstängningstid i de frivilliga skolformerna

18 § Beslut enligt 17 § får inte avse avstängning under längre 
tid än två veckor under ett kalenderhalvår, om inte annat 
följer av andra stycket.

Huvudmannen får besluta att förlänga avstängningen om syftet 
med en kortare avstängningstid inte har uppnåtts eller om det 
av någon annan anledning bedöms som nödvändigt med hänsyn till 
elevens uppträdande. Ett beslut om avstängning enligt 17 § får 
dock inte avse längre tid än återstoden av pågående 
kalenderhalvår och tre ytterligare kalenderhalvår. 
Lag (2022:940).

Avstängning från viss utbildning med praktiska inslag

19 § Huvudmannen eller rektorn får, utöver vad som anges i 
17 § första-tredje styckena, besluta att helt eller delvis 
stänga av en elev från en viss utbildning i gymnasieskolan, 
anpassade gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning, om

1. det i utbildningen ingår praktik eller delar av 
utbildningen är arbetsplatsförlagd, och 

2. det är uppenbart olämpligt att eleven deltar i den 
praktiska tjänstgöringen.

Huvudmannen eller rektorn får besluta att ett beslut om 
avstängning ska gälla omedelbart.

Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt 
denna paragraf. Lag (2022:1315).

Avstängningstid från viss utbildning med praktiska inslag

20 § Huvudmannens beslut om avstängning enligt 19 § ska avse 
viss tid eller gälla utan tidsbegränsning.

Rektorns beslut om avstängning enligt 19 § får inte avse 
längre tid än två veckor. Lag (2022:940).

Inhämtande av yttrande samt informations- och 
samrådsskyldighet

21 § Innan huvudmannen eller rektorn beslutar om avstängning 
enligt 17 eller 19 § ska eleven och elevens vårdnadshavare 
beredas tillfälle att yttra sig.

Rektorn ska informera huvudmannen när han eller hon har fattat 
ett beslut om avstängning enligt 17 eller 19 §.

Om eleven är under 18 år och den sammanlagda tiden för 
avstängning under ett kalenderhalvår inte överstiger två 
veckor ska socialnämnden informeras om ett beslut enligt 17 
eller 19 §.

Om eleven är under 18 år ska samråd ske med socialnämnden 
innan ett beslut fattas enligt 17 eller 19 § som innebär att 
den sammanlagda tiden för avstängning under ett kalenderhalvår 
överstiger två veckor. Lag (2022:940).

Placering utan tidsbegränsning vid en annan skolenhet

21 a § I 10 kap. 30 och 31 §§ och 11 kap. 29 och 30 §§ finns 
bestämmelser om placering utan tidsbegränsning av en elev i 
grundskolan eller anpassade grundskolan vid en annan skolenhet 
än den som elevens vårdnadshavare har önskat, om det är 
nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och 
studiero. Lag (2022:1315).

Omhändertagande av föremål

22 § Personal får från en elev omhänderta föremål som används 
på ett sätt som är störande för utbildningen, kränkande för 
elever eller personal eller som kan utgöra en fara för 
säkerheten i utbildningen.

Föremål som annan personal än rektorn, en lärare eller en 
handledare som avses i 21 kap. 13 § har omhändertagit med stöd 
av första stycket ska, om det inte omedelbart kan lämnas 
tillbaka, utan onödigt dröjsmål överlämnas till rektorn, en 
lärare eller en sådan handledare för prövning av när föremålet 
ska lämnas tillbaka enligt 23 §.

Denna paragraf gäller inte för kommunal vuxenutbildning.
Lag (2022:940).

23 § Ett föremål som har omhändertagits enligt 22 § ska 
återlämnas till eleven senast vid den tidpunkt skoldagen är 
slut för eleven. Om eleven vid upprepade tillfällen tagit med 
sig föremål som omfattas av 22 § eller om det med hänsyn till 
föremålets beskaffenhet finns särskild anledning att inte 
återlämna det, behöver dock inte föremålet lämnas tillbaka 
förrän elevens vårdnadshavare har informerats om 
omhändertagandet. Ett omhändertagande får inte bestå längre än 
till och med fjärde dagen efter verkställandet av 
omhändertagandet.

Om ett föremål som har omhändertagits enligt 22 § kan antas 
bli förverkat enligt 36 kap. 9, 10 eller 12 § brottsbalken, 
6 § narkotikastrafflagen (1968:64) eller 9 kap. 5 § vapenlagen 
(1996:67), ska rektorn eller den som rektorn har bestämt 
skyndsamt anmäla omhändertagandet till Polismyndigheten. 
Omhändertagandet får i dessa fall bestå tills frågan om 
föremålet ska tas i beslag har prövats. Lag (2024:863).

Dokumentation

24 § Om en åtgärd vidtagits enligt 7, 8, 12, 13, 14, 15, 16,
17, 18, 19, 20, 21, 22 eller 23 §, ska den dokumenteras
skriftligt av den som genomfört åtgärden. Om åtgärden rör
omhändertagande av föremål enligt 22 §, gäller denna
skyldighet endast om föremålet inte återlämnats efter
lektionens slut.

6 kap. Åtgärder mot kränkande behandling

Ändamål och tillämpningsområde

1 § Detta kapitel har till ändamål att motverka kränkande
behandling av barn och elever.

Bestämmelserna tillämpas på utbildning och annan verksamhet
enligt denna lag.

Diskriminering

2 § Bestämmelser om förbud m.m. mot diskriminering i samband
med verksamhet enligt denna lag finns i diskrimineringslagen
(2008:567).

Definitioner

3 § I detta kapitel avses med

- elev: utöver vad som anges i 1 kap. 3 § den som söker annan
utbildning än förskola enligt denna lag,

- barn: den som deltar i eller söker plats i förskolan eller
annan pedagogisk verksamhet enligt 25 kap.,

- personal: anställda och uppdragstagare i verksamhet enligt
denna lag, och

- kränkande behandling: ett uppträdande som utan att vara
diskriminering enligt diskrimineringslagen (2008:567) kränker
ett barns eller en elevs värdighet.

Tvingande bestämmelser

4 § Avtalsvillkor som inskränker rättigheter eller
skyldigheter enligt detta kapitel är utan verkan.

Ansvar för personalen

5 § Huvudmannen ansvarar för att personalen fullgör de
skyldigheter som anges i detta kapitel, när den handlar i
tjänsten eller inom ramen för uppdraget.

Aktiva åtgärder

Målinriktat arbete

6 § Huvudmannen ska se till att det inom ramen för varje
särskild verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att
motverka kränkande behandling av barn och elever. Närmare
föreskrifter om detta finns i 7 och 8 §§.

Skyldighet att förebygga och förhindra kränkande behandling

7 § Huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för
att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för
kränkande behandling.

Plan mot kränkande behandling

8 § Huvudmannen ska se till att det varje år upprättas en
plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att
förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och
elever. Planen ska innehålla en redogörelse för vilka av
dessa åtgärder som avses att påbörjas eller genomföras under
det kommande året. En redogörelse för hur de planerade
åtgärderna har genomförts ska tas in i efterföljande års
plan.

Förbud mot kränkande behandling

9 § Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn
eller en elev för kränkande behandling.

Skyldighet att anmäla, utreda och vidta åtgärder mot
kränkande behandling

10 § En lärare, förskollärare eller annan personal som får 
kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit 
utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är 
skyldig att anmäla detta till rektorn. En rektor som får 
kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit 
utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är 
skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är 
skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de 
uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de 
åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande 
behandling i framtiden.

Första stycket första och andra meningarna ska tillämpas på 
motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha 
blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på 
sätt som avses i diskrimineringslagen (2008:567).

För verksamhet som avses i 25 kap. och för fritidshem som 
inte är integrerade med en skolenhet eller förskoleenhet 
gäller första och andra styckena för den personal som 
huvudmannen utser. Lag (2018:1303).

Förbud mot repressalier

11 § Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn
eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller
eleven medverkat i en utredning enligt detta kapitel eller
anmält eller påtalat att någon handlat i strid med
bestämmelserna i kapitlet.

Skadestånd

12 § Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina
skyldigheter enligt 7, 8, 9, 10 eller 11 § ska huvudmannen
dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den
kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har
orsakats av åsidosättandet. Skadestånd för kränkning i andra
fall än vid repressalier lämnas dock inte, om kränkningen är
ringa.

Om det finns särskilda skäl, kan skadeståndet för kränkning
sättas ned eller helt falla bort.

Rättegången

13 § Mål om skadestånd enligt detta kapitel ska handläggas
enligt bestämmelserna i rättegångsbalken om rättegången i
tvistemål när förlikning om saken är tillåten.

I sådana mål kan det dock förordnas att vardera parten ska
bära sin rättegångskostnad, om den part som har förlorat
målet hade skälig anledning att få tvisten prövad.

Bevisbörda

14 § Om ett barn eller en elev som anser sig ha blivit utsatt
för kränkande behandling enligt 9 § eller repressalier enligt
11 §, visar omständigheter som ger anledning att anta att han
eller hon har blivit utsatt för sådan behandling, är det
huvudmannen för verksamheten som ska visa att kränkande
behandling eller repressalier inte har förekommit.

Rätt att föra talan

15 § I en tvist om skadestånd enligt detta kapitel får
Statens skolinspektion som part föra talan för ett barn eller
en elev som medger det. När Skolinspektionen för sådan talan
får myndigheten i samma rättegång också föra annan talan för
barnet eller eleven om han eller hon medger det. För barn
under 16 år krävs vårdnadshavares medgivande.

Bestämmelserna i rättegångsbalken om part ska gälla även den
för vilken Skolinspektionen för talan enligt detta kapitel
när det gäller jävsförhållande, pågående rättegång, personlig
inställelse samt förhör under sanningsförsäkran och andra
frågor som rör bevisningen.

När ett barn eller en elev för talan enligt detta kapitel får
Skolinspektionen inte väcka talan för barnet eller eleven om
samma sak.

16 § Rättens avgörande i ett mål där Statens skolinspektion
för talan för ett barn eller en elev får överklagas av barnet
eller eleven, om det får överklagas av myndigheten.

När rättens avgörande i ett mål som avses i första stycket
har vunnit laga kraft, får saken inte prövas på nytt på talan
av vare sig barnet eller eleven eller Skolinspektionen.

7 kap. Skolplikt och rätt till utbildning

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- vilka som omfattas av skolplikt (2 §),

- rätten till utbildning (3 §),

- hur skolplikten fullgörs (4-9 §§),

- när skolplikten inträder (10 §),

- tidigare skolstart och undantag från skyldigheten att 
fullgöra skolplikt i förskoleklass (11-11 b §§),

- att gå om en årskurs (11 c §),

- när skolplikten upphör och rätten att därefter slutföra 
skolgången (12-16 §§),

- deltagande i utbildning (17-19 a §§), och

- ansvar för att skolplikten fullgörs (20-23 §§).
Lag (2022:1315).

Vilka som omfattas av skolplikt

2 § Barn som är bosatta i Sverige har skolplikt enligt
föreskrifterna i detta kapitel.

Skolplikt gäller dock inte barn som varaktigt vistas
utomlands eller vars förhållanden är sådana att det
uppenbarligen inte kan begäras att barnet ska gå i skola.

Skolplikt gäller inte heller barn som avses i 29 kap. 2 §
andra stycket. Dessa barn har dock samma rätt till utbildning
som skolpliktiga barn.

Rätten till utbildning

3 § Enligt 2 kap. 18 § första stycket regeringsformen har 
alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten rätt till 
kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola.

Av 2 § tredje stycket och 15 § följer även en viss rätt till 
utbildning utöver skolplikten. Lag (2017:1115).

Hur skolplikten fullgörs

Förskoleklassen och grundskolan

4 § Skolplikten ska börja fullgöras i förskoleklassen. 
Därefter ska skolplikten fullgöras i grundskolan eller i den 
skolform där barnet tas emot enligt 5, 6 eller 7 §, om inte 
skolplikten fullgörs på något annat sätt enligt bestämmelserna 
i 24 kap.

Skolplikten kan dock börja fullgöras direkt i grundskolan, 
anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan enligt 
11 a och 11 b §§. Lag (2022:1315).

Anpassade grundskolan

5 § Barn som på grund av att de har en intellektuell 
funktionsnedsättning inte bedöms ha förutsättningar att 
uppfylla sådana betygskriterier eller kriterier för bedömning 
av kunskaper som gäller för grundskolan och som minst ska 
uppfyllas, ska tas emot i anpassade grundskolan.

Frågan om mottagande i anpassade grundskolan prövas av barnets 
hemkommun. Ett beslut om mottagande i anpassade grundskolan 
ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, 
psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med 
barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs.

Om barnets vårdnadshavare inte lämnar sitt medgivande till att 
barnet tas emot i anpassade grundskolan, ska barnet fullgöra 
sin skolplikt enligt vad som gäller i övrigt enligt denna lag. 
Ett barn får dock tas emot i anpassade grundskolan utan sin 
vårdnadshavares medgivande, om det finns synnerliga skäl med 
hänsyn till barnets bästa. Lag (2022:1315).

5 a § Den som arbetar inom skolväsendet ska underrätta elevens 
rektor om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om 
något som tyder på att en elev i anpassade grundskolan inte 
tillhör anpassade grundskolans målgrupp.

En rektor som får sådana upplysningar ska anmäla detta till 
elevens hemkommun. Hemkommunen ska skyndsamt utreda frågan.
Lag (2022:1315).

5 b § Hemkommunen ska besluta att eleven inte tillhör 
anpassade grundskolans målgrupp om en utredning enligt 5 a § 
visar detta. Hemkommunen ska då ta emot eleven i grundskolan 
eller se till att eleven på något annat sätt får föreskriven 
utbildning. Hemkommunen ska vidta de åtgärder som krävs för 
elevens övergång från anpassade grundskolan till en annan 
skolform. Lag (2022:1315).

Specialskolan

6 § Barn som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra 
särskilda skäl inte kan gå i grundskolan eller anpassade 
grundskolan ska tas emot i specialskolan om de

1. är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare 
funktionsnedsättning,

2. i annat fall än som avses i 1 är döva eller hörselskadade, 
eller

3. har en grav språkstörning.

Frågan om mottagande i specialskolan prövas av 
Specialpedagogiska skolmyndigheten. Ett beslut om mottagande i 
specialskolan ska föregås av en utredning som omfattar en 
pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. 
Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen 
genomförs. Lag (2022:1315).

Sameskolan

7 § Barn till samer får fullgöra sin skolplikt i sameskolan i
stället för i årskurs 1-6 i grundskolan. Även andra barn får
fullgöra den delen av sin skolplikt i sameskolan, om det
finns särskilda skäl.

Frågan om ett barn ska få fullgöra sin skolplikt i sameskolan
prövas av Sameskolstyrelsen.

Mottagande på försök

8 § Den som är elev i grundskolan, anpassade grundskolan eller 
specialskolan kan på försök under högst sex månader tas emot 
som elev i en annan av dessa skolformer, om de huvudmän som 
berörs är överens om detta och elevens vårdnadshavare medger 
det. Lag (2022:1315).

Integrerade elever

9 § En elev i grundskolan kan få sin utbildning inom anpassade 
grundskolan (integrerad elev), om de huvudmän som berörs är 
överens om detta och elevens vårdnadshavare medger det. En 
elev i anpassade grundskolan kan under samma förutsättningar 
få sin utbildning inom grundskolan eller sameskolan.

För en elev som på detta sätt får sin utbildning inom en annan 
skolform gäller de bestämmelser som avser den ursprungliga 
skolformen. Rektorn för den skolenhet där eleven får sin 
undervisning får dock besluta om de undantag från dessa 
bestämmelser som krävs med hänsyn till undervisningens 
uppläggning. Lag (2022:1315).

När skolplikten inträder

10 § Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då 
barnet fyller sex år.

Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin 
skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller 
sju år.

Frågan om uppskjuten skolplikt prövas av hemkommunen efter 
begäran av barnets vårdnadshavare. Lag (2017:1115).

Tidigare skolstart och undantag från skyldigheten att 
fullgöra skolplikt i förskoleklass

11 § Ett barn får tas emot i förskoleklassen redan 
höstterminen det kalenderår då barnet fyller fem år.
Lag (2017:1115).

11 a § Ett barn får börja fullgöra skolplikten i grundskolan, 
anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan 
höstterminen det kalenderår då barnet fyller sex år om

1. barnet då har gått ut förskoleklassen, eller

2. barnets vårdnadshavare begär att barnet ska få börja i 
någon av dessa skolformer utan att först ha gått ut 
förskoleklassen och barnet bedöms ha förutsättningar för det.

Beslut i frågan enligt första stycket 2 fattas av

1. rektorn när det gäller grundskolan och sameskolan,

2. Specialpedagogiska skolmyndigheten när det gäller 
specialskolan, och

3. barnets hemkommun när det gäller anpassade grundskolan.
Lag (2022:1315).

11 b § Ett barn som har beviljats uppskjuten skolplikt och som 
ska tas emot i anpassade grundskolan får, utöver vad som anges 
i 11 a §, börja fullgöra skolplikten i anpassade grundskolan 
utan att först ha gått ut förskoleklassen, om barnets 
vårdnadshavare begär det hos hemkommunen. Lag (2022:1315).

Gå om en årskurs

11 c § Rektorn får besluta att en elev i grundskolan, 
anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå 
om en årskurs, om elevens vårdnadshavare medger det och det 
med hänsyn till elevens utveckling och personliga förhållanden 
i övrigt är lämpligast för eleven. Om det finns synnerliga 
skäl får rektorn även utan medgivande från elevens 
vårdnadshavare besluta att eleven ska gå om en årskurs.

Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt 
första stycket. Lag (2022:1316).

När skolplikten upphör och rätten att därefter slutföra
skolgången

Skolpliktens upphörande

12 § Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det 
tionde året eller, om eleven går i specialskolan, det elfte 
året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten, om 
inte annat följer av 13 eller 14 §. Lag (2017:1115).

Senare upphörande

13 § För den elev som inte gått ut högsta årskursen när
skolplikten annars skulle ha upphört enligt 12 §, upphör
skolplikten i stället ett år senare, dock senast när eleven
fyller 18 år.

Frågan om skolpliktens förlängning enligt första stycket
prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan
prövas dock frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten.

Tidigare upphörande

14 § Om eleven före den tidpunkt som framgår av 12 eller 13 § 
uppfyller de betygskriterier som minst ska uppfyllas för den 
skolform där eleven fullgör sin skolplikt, upphör skolplikten.

Frågan om skolpliktens upphörande enligt första stycket prövas 
av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas 
frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Lag (2022:146).

Rätt att slutföra skolgången

15 § En elev i grundskolan, anpassade grundskolan eller 
specialskolan har rätt att slutföra den högsta årskursen, även 
om skolplikten upphör dessförinnan.

En elev i grundskolan, anpassade grundskolan eller 
specialskolan har också rätt att efter skolpliktens upphörande 
slutföra utbildningen under ytterligare två år, om eleven inte 
har uppfyllt de betygskriterier eller kriterier för bedömning 
av kunskaper som minst ska uppfyllas för respektive skolform. 
En elev i anpassade grundskolan har under denna tid rätt till 
minst 800 timmars undervisning utöver den i 11 kap. 7 § första 
stycket garanterade undervisningstiden, om eleven inte 
dessförinnan uppfyllt betygskriterierna eller kriterierna för 
bedömning av kunskaper.

En elev som har tagits emot i specialskolan enligt 6 § första 
stycket 1 och som på grund av sina funktionsnedsättningar inte 
kan få tillfredsställande förhållanden i anpassade 
gymnasieskolan eller gymnasieskolan, får efter det att 
skolplikten har upphört och i mån av plats genomgå ytterligare 
utbildning i specialskolan till och med vårterminen det 
kalenderår eleven fyller 21 år, om eleven inte bedöms ha 
förmåga att fullfölja utbildningen enligt andra stycket.
Lag (2022:1315).

16 § Frågan om rätt att slutföra skolgången enligt 15 §
prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan
prövas dock frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten.

Deltagande i utbildning

Närvaro

17 § En elev i förskoleklassen, grundskolan, anpassade 
grundskolan, specialskolan eller sameskolan ska delta i den 
verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, 
om eleven inte har giltigt skäl att utebli.

Den obligatoriska verksamheten får omfatta högst 190 dagar per 
läsår och åtta timmar eller, i förskoleklassen och de två 
lägsta årskurserna, sex timmar per dag. Sådan verksamhet får 
inte förläggas till lördagar, söndagar eller andra helgdagar.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om avvikelser från andra stycket för

1. elever i grundskolan, specialskolan och sameskolan som 
läser på en högre nivå och även i andra fall för elever i 
specialskolan, och

2. elever i anpassade grundskolan.

Om en elev i förskoleklassen, grundskolan, anpassade 
grundskolan, specialskolan eller sameskolan utan giltigt skäl 
uteblir från den obligatoriska verksamheten, ska rektorn se 
till att elevens vårdnadshavare samma dag informeras om att 
eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl 
behöver elevens vårdnadshavare inte informeras samma dag.
Lag (2024:410).

Ledighet

18 § En elev i en skolform som avses i 17 § får beviljas
kortare ledighet för enskilda angelägenheter. Om det finns
synnerliga skäl får längre ledighet beviljas.

Rektorn beslutar om ledighet. Rektorn får inte uppdra åt
någon annan att fatta beslut om ledighet som avser längre tid
än tio dagar.

Befrielse

19 § En elev i en skolform som avses i 17 § får på begäran av
elevens vårdnadshavare befrias från skyldighet att delta i
obligatoriska inslag i undervisningen om det finns synnerliga
skäl. Ett sådant beslut får endast avse enstaka tillfällen
under ett läsår.

Rektorn beslutar om befrielse. Rektorn får inte uppdra åt
någon annan att fatta sådana beslut.

Utredning om frånvaro

19 a § Om en elev har upprepad eller längre frånvaro från 
den verksamhet som avses i 17 § ska rektorn, oavsett om det 
är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att 
frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. 
Utredningen ska genomföras i samråd med eleven och elevens 
vårdnadshavare samt med elevhälsan. 

Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 
3 kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. 

När en utredning om en elevs frånvaro har inletts ska rektorn 
se till att frånvaron snarast anmäls till huvudmannen.
Lag (2018:1098).

Ansvar för att skolplikten fullgörs

Vårdnadshavares ansvar

20 § Den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn ska se
till att barnet fullgör sin skolplikt.

Hemkommunens ansvar

21 § Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte 
går i dess förskoleklass, grundskola eller anpassad grundskola 
på något annat sätt får föreskriven utbildning.

Hemkommunen ska i frågor som rör skolpliktiga elever som avses 
i 19 a § vid behov samordna insatser med samhällsorgan, 
organisationer eller andra som berörs. I fråga om utlämnande 
av uppgifter gäller de begränsningar som följer av 29 kap. 
14 § och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).
Lag (2022:1315).

Huvudmannens ansvar

22 § Huvudmannen ska se till att eleverna i huvudmannens 
förskoleklass, grundskola och anpassad grundskola fullgör sin 
skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för 
sameskolan ska se till att elever i utbildning under deras 
ledning fullgör sin skolgång.

När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en skolenhet 
med en annan huvudman än hemkommunen eller det hos en sådan 
huvudman har inletts en utredning om elevens frånvaro enligt 
19 a §, ska huvudmannen snarast lämna uppgift om detta till 
hemkommunen. Lag (2022:1315).

Föreläggande och vite

23 § Om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och 
detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad 
denne är skyldig att göra för att så ska ske, får hemkommunen 
förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina 
skyldigheter. För en elev i specialskolan, sameskolan eller 
förskoleklass vid en skolenhet med specialskola eller 
sameskola är det i stället huvudmannen för respektive 
skolform som får förelägga elevens vårdnadshavare att 
fullgöra sina skyldigheter.

Ett föreläggande enligt första stycket får förenas med 
vite.

Ett beslut om föreläggande gäller omedelbart om inte 
annat beslutas. Lag (2017:1115).

8 kap. Förskolan

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns

- allmänna bestämmelser (2-11 §§),

- bestämmelser om förskola med offentlig huvudman (12-17 §§),
och

- bestämmelser om fristående förskola (18-24 §§).

Allmänna bestämmelser

Utbildningens syfte

2 § Förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt
erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en
helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att
omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet.

Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap
och förbereda barnen för fortsatt utbildning.

Erbjudande av förskola

3 § Barn som är bosatta i Sverige och som inte har börjat i 
någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska erbjudas 
förskola enligt vad som anges i 4–7 §§. Förskola behöver dock 
inte erbjudas under kvällar, nätter, veckoslut eller i 
samband med större helger. Lag (2017:1115).

4 § Barn ska från och med höstterminen det år barnet fyller
tre år erbjudas förskola under minst 525 timmar om året, om
inte annat följer av 5-7 §§.

5 § Barn ska från och med ett års ålder erbjudas förskola i
den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas
förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget
behov på grund av familjens situation i övrigt.

6 § Barn, vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga
enligt föräldraledighetslagen (1995:584) för vård av annat
barn, ska från och med ett års ålder erbjudas förskola under
minst tre timmar per dag eller 15 timmar i veckan.

7 § Barn ska även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§
erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra
skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av
förskola.

Barngrupperna och miljön

8 § Huvudmannen ska se till att barngrupperna har en lämplig
sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt
erbjuds en god miljö.

Särskilt stöd

9 § Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver 
särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras 
speciella behov kräver.

Om det genom uppgifter från förskolans personal, ett barn 
eller ett barns vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer 
att ett barn är i behov av särskilt stöd, ska rektorn se till 
att barnet ges sådant stöd. Barnets vårdnadshavare ska ges 
möjlighet att delta vid utformningen av de särskilda 
stödinsatserna. Lag (2018:1303).

Modersmål

10 § Förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål
än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska
språket och sitt modersmål.

Fortlöpande samtal och utvecklingssamtal

11 § Personalen ska föra fortlöpande samtal med barnets
vårdnadshavare om barnets utveckling. Minst en gång varje år
ska personalen och barnets vårdnadshavare därutöver genomföra
ett samtal om barnets utveckling och lärande
(utvecklingssamtal). Förskollärare har det övergripande
ansvaret för utvecklingssamtalet.

Förskola med offentlig huvudman

Hemkommunens ansvar

12 § Hemkommunen ansvarar för att utbildning i förskola kommer 
till stånd för alla barn i kommunen som ska erbjudas förskola 
och

1. vars vårdnadshavare önskar det, eller

2. som ska tas emot i förskolan efter ett erbjudande om plats 
enligt 14 a §.

Hemkommunen får fullgöra sina skyldigheter genom att erbjuda 
barnet motsvarande utbildning i fristående förskola.

Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens med 
en annan kommun om att denna i sin förskola ska ta emot barn 
vars utbildning hemkommunen ansvarar för. Lag (2022:833).

Uppsökande verksamhet

12 a § Hemkommunen ska genom uppsökande verksamhet ta kontakt 
med vårdnadshavare till barn som ska erbjudas förskola enligt 
4 § och som inte har en plats i förskola och informera om 
förskolans syfte och barnets rätt till förskola.

Första kontakten ska tas inför hösten det år barnet fyller tre 
år. Kontakt ska sedan tas inför varje höst och varje vår då 
barnet inte har en plats i förskola. Sista kontakten ska tas 
inför våren det år barnet fyller sex år. 

Kommunen behöver inte ta kontakt enligt första stycket med 
vårdnadshavare till barn som inte är folkbokförda i Sverige 
enligt folkbokföringslagen (1991:481). Lag (2022:833).

Förskola på nationella minoritetsspråk

12 b § En hemkommun som ingår i ett förvaltningsområde 
enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och 
minoritetsspråk ska erbjuda barn, vars vårdnadshavare begär 
det, plats i förskola där hela eller en väsentlig del av 
utbildningen bedrivs på finska, meänkieli respektive samiska. 

Vårdnadshavare som ansöker om förskoleplats för sitt barn ska 
tillfrågas om de önskar plats i sådan förskola som avses i 
första stycket. Lag (2022:833).

Mottagande i en annan kommun

13 § Ett barn har rätt att bli mottaget i förskola med
offentlig huvudman i en annan kommun än hemkommunen, om
barnet med hänsyn till sina personliga förhållanden har
särskilda skäl att få gå i den kommunens förskola. Innan
kommunen fattar beslut om att ta emot ett sådant barn ska den
inhämta yttrande från barnets hemkommun.

Efter önskemål av barnets vårdnadshavare får en kommun även i
annat fall i sin förskola ta emot ett barn från en annan
kommun.

Erbjudande av plats

14 § När vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med
offentlig huvudman ska kommunen erbjuda barnet förskola inom
fyra månader.

Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl har behov av
särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska
skyndsamt erbjudas förskola.

Ett särskilt erbjudande om plats för bättre språkutveckling i 
svenska

14 a § Ett barn som ska erbjudas förskola enligt 4 § ska av 
hemkommunen erbjudas en plats vid en förskoleenhet även utan 
att något önskemål om förskola har anmälts av barnets 
vårdnadshavare om

1. barnet är fött utomlands och vistas i Sverige sedan högst 
fem år, eller

2. barnets vårdnadshavare som är bosatta i Sverige är födda 
utomlands och vistas i Sverige sedan högst fem år.

Kommunen ska sträva efter att erbjuda även andra barn som ska 
erbjudas förskola enligt 4 § och som har behov av förskola för 
en bättre språkutveckling i svenska en plats vid en 
förskoleenhet utan att något önskemål om förskola har anmälts 
av barnets vårdnadshavare. Lag (2022:833).

14 b § Kommunen behöver inte erbjuda en plats enligt 14 a § om 
barnet inte är folkbokfört i Sverige enligt 
folkbokföringslagen (1991:481).

Kommunen behöver inte heller erbjuda en plats enligt 14 a § 
första stycket om det med hänsyn till barnets 
levnadsförhållanden eller situation i övrigt är uppenbart 
obehövligt. Lag (2022:833).

14 c § Ett erbjudande om plats enligt 14 a § ska ges från och 
med hösten det år barnet fyller tre år. Erbjudandet ska lämnas 
till barnets vårdnadshavare senast tre månader före det datum 
då barnet tidigast kan tas emot. 

Kommunen ska hålla platsen reserverad för barnet till och med 
en månad efter det datum då barnet tidigast kan tas emot. 
Kommunens skyldighet att hålla platsen reserverad upphör om 
barnet inte börjar i verksamheten inom den tiden eller det 
framgår på något annat sätt att det inte finns önskemål om den 
erbjudna platsen.

Ett nytt erbjudande om plats ska lämnas inför varje höst 
barnet inte har en plats i förskola till och med det år då 
barnet fyller fem år. Lag (2022:833).

Placering vid en förskoleenhet

15 § Ett barn ska erbjudas plats vid en förskoleenhet så nära
barnets eget hem som möjligt. Skälig hänsyn ska tas till
barnets vårdnadshavares önskemål.

Avgifter

16 § En kommun får ta ut avgift för plats i förskola som den
anordnar. Avgifterna ska vara skäliga.

Från och med höstterminen det år barnet fyller tre år får
avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger
525 timmar om året.

För barn som erbjudits förskola enligt 7 § får avgiften avse
bara den del av verksamheten som överstiger 15 timmar i
veckan.

Interkommunal ersättning

17 § En kommun som i sin förskola har ett barn från en annan
kommun ska ersättas för sina kostnader för barnets utbildning
av barnets hemkommun, om mottagandet grundar sig på 13 §
första stycket.

Även i de fall som avses i 13 § andra stycket ska hemkommunen
betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna
i ett sådant fall inte kommer överens om något annat, ska
ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och
barnets behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar
vid fördelning av resurser till sin egen förskola. Har ett
barn ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver
hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om
betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter
uppstår för kommunen.

Fristående förskola

Mottagande

18 § Varje fristående förskola ska vara öppen för alla barn
som ska erbjudas förskola, om inte den kommun där
förskoleenheten är belägen medger undantag med hänsyn till
verksamhetens särskilda karaktär.

Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning
åt ett barn, om hemkommunen har beslutat att inte lämna
bidrag för barnet enligt 23 § andra stycket.

Urval

19 § Om det inte finns plats för alla sökande till en
förskoleenhet, ska urvalet göras på de grunder som den kommun
där förskoleenheten är belägen godkänner.

Avgifter

20 § Avgifter som huvudmannen för en fristående förskola tar
ut får inte vara oskäligt höga.

Från och med höstterminen det år barnet fyller tre år får
avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger
525 timmar om året.

För barn som ska erbjudas förskola enligt 7 § får avgiften
avse bara den del av verksamheten som överstiger 15 timmar i
veckan.

Bidrag från hemkommunen

21 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje
barn vid förskoleenheten.

Bidraget består av ett grundbelopp enligt 22 § och i vissa
fall ett tilläggsbelopp enligt 23 §.

22 § Grundbeloppet ska avse ersättning för

1. omsorg och pedagogisk verksamhet,

2. pedagogiskt material och utrustning,

3. måltider,

4. administration,

5. mervärdesskatt, och

6. lokalkostnader.

Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen
tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen förskola.

23 § Tilläggsbelopp ska lämnas för barn som har ett 
omfattande behov av särskilt stöd. Tilläggsbeloppet ska vara 
individuellt bestämt utifrån barnets behov.

Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för ett 
barn, om betydande organisatoriska eller ekonomiska 
svårigheter uppstår för kommunen. Lag (2016:550).

24 § Bidragsskyldigheten enligt 21 § gäller bara i den
omfattning som barnet ska erbjudas förskola enligt 4-7 §§.

9 kap. Förskoleklassen

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns

- allmänna bestämmelser (2-11 §§),

- bestämmelser om förskoleklass med offentlig huvudman
(12-16 §§), och

- bestämmelser om fristående förskoleklass (17-22 §§).

Allmänna bestämmelser

Utbildningens syfte

2 § Förskoleklassen ska stimulera elevers utveckling och
lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning.
Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och
elevens behov.

Förskoleklassen ska främja allsidiga kontakter och social
gemenskap.

Läsår och terminer

3 § Utbildningen i förskoleklassen ska bedrivas under ett
läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin.

4 § Har upphävts genom lag (2017:1115).

5 § Har upphävts genom lag (2017:1115).

Tester och prov

6 § Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning
eller grund för urval till eller inom en skolenhet.

Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt
utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven
tillhör. Lag (2014:1013).

6 a § Efter ansökan från en huvudman får regeringen, trots
vad som anges i 6 § första stycket, besluta att
färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning och
grund för urval till utbildning vid eller inom en skolenhet.
Ett sådant beslut får bara fattas om färdighetsprov användes
vid antagning eller urval till utbildningen före utgången av
juni 2011 och det finns särskilda skäl. Beslutet ska avse en
viss huvudman samt en viss skolenhet eller elevgrupp.

När färdighetsprov används som grund för urval till en viss
skolenhet får ingen annan urvalsgrund tillämpas.
Lag (2014:1013).

Omfattning

7 § Förskoleklassen ska omfatta minst 525 timmar under ett
läsår.

Avgifter

8 § Utbildningen ska vara avgiftsfri. 

Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, andra 
läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god 
kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål. 

Eleverna ska utan kostnad erbjudas näringsriktiga 
skolmåltider. 

Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut.
Lag (2023:951).

9 § Trots 8 § får det förekomma enstaka inslag som kan
medföra en obetydlig kostnad för eleverna.

I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det,
trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under
ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare
på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla
elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens
självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten.

Modersmål

10 § Förskoleklassen ska medverka till att elever med annat
modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det
svenska språket och sitt modersmål.

Utvecklingssamtal

11 § Minst en gång varje läsår ska läraren, eleven och
elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om elevens
utveckling och lärande.

Förskoleklass med offentlig huvudman

Hemkommunens ansvar

12 § Hemkommunen ansvarar för att utbildning i förskoleklass 
kommer till stånd för alla barn i kommunen som enligt denna 
lag har rätt att gå i förskoleklass och som inte fullgör sin 
skolgång på annat sätt. Av 2 kap. 4 § framgår att staten är 
huvudman för förskoleklass vid en skolenhet med specialskola 
eller sameskola.

Skyldigheten enligt första stycket ska fullgöras genom att 
hemkommunen anordnar förskoleklass i den omfattning som krävs 
för att bereda utbildning för alla i kommunen som är 
berörda.

Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens 
med en annan kommun om att denna i sin förskoleklass ska ta 
emot barn vars utbildning hemkommunen ansvarar för.
Lag (2017:1115).

Mottagande i en annan kommun

13 § Ett barn har rätt att bli mottaget i förskoleklass med 
offentlig huvudman i en annan kommun än den som ska svara för 
barnets utbildning, om barnet med hänsyn till sina personliga 
förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens 
förskoleklass. Innan kommunen fattar beslut om att för visst 
läsår ta emot ett sådant barn, ska den inhämta yttrande från 
barnets hemkommun.

Ett barn som vistas i ett sådant hem för vård eller boende som 
avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i ett 
sådant skyddat boende som avses i 6 kap. 1 a § samma lag har 
rätt att bli mottaget i en förskoleklass i den kommun där 
barnet vistas, trots att en annan kommun är den som ska svara 
för barnets utbildning.

Efter önskemål av barnets vårdnadshavare får en kommun även i 
annat fall i sin förskoleklass ta emot ett barn från en annan 
kommun. Lag (2024:89).

14 § En elev som har tagits emot i en kommuns förskoleklass
ett visst läsår har rätt att gå kvar hela läsåret, även om de
förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras under
läsåret.

Placering vid en skolenhet

15 § En elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där 
elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den 
önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs 
berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet 
åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan 
skolenhet. 

Kommunen får annars frångå elevens vårdnadshavares önskemål 
endast om den önskade placeringen skulle medföra att betydande 
organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för 
kommunen.

Om utbildningen vid en viss skolenhet har begränsats till att 
avse elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola) 
gäller inte första stycket andra meningen. Om det inte finns 
plats för alla som har uttryckt önskemål om placering vid en 
viss resursskola ska ett urval göras. Vid urval ska de elever 
som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan 
erbjuder prioriteras. Lag (2022:1104).

15 a § En elev som har blivit placerad vid en viss skolenhet 
har rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 15 § 
andra stycket. Lag (2017:1115).

Skolskjuts i hemkommunen

15 b § En elev i förskoleklass med offentlig huvudman har 
rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning 
till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och 
tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens 
längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller 
någon annan särskild omständighet.

Denna rätt gäller dock inte för elever som väljer att gå i en 
annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat 
dem eller som går i en annan kommuns förskoleklass med stöd 
av 13 §. Om det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska 
svårigheter ska kommunen anordna skolskjuts även i dessa 
fall. 

Elevens hemkommun ansvarar för att skolskjuts anordnas.
Lag (2017:1115).

Skolskjuts i en annan kommun än hemkommunen

15 c § En elev som med stöd av 13 § första stycket går i en 
annan kommuns förskoleklass och som på grund av skolgången 
måste övernatta i den kommunen har rätt till skolskjuts mellan 
den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen 
bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som 
är hemmahörande i kommunen. Detsamma gäller för en elev som 
går i en annan kommuns förskoleklass på grund av att eleven 
har placerats i ett sådant skyddat boende som avses i 6 kap. 
1 a § socialtjänstlagen (2001:453).

Den kommun som anordnar utbildningen ansvarar för att 
skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunens kostnader 
för detta ska ersättas av elevens hemkommun. Lag (2024:89).

Resor och boende för elever vid en skolenhet med specialskola 
eller sameskola

15 d § En elev i förskoleklass vid en skolenhet med 
specialskola eller sameskola har rätt till de resor som krävs 
för utbildningen. Staten ska stå för kostnaderna.

En elev i förskoleklass vid en skolenhet med specialskola 
eller sameskola som till följd av skolgången måste bo utanför 
det egna hemmet har rätt till tillfredsställande 
förhållanden. Staten ska svara för detta utan extra kostnader 
för eleven. Lag (2017:1115).

Interkommunal ersättning

16 § En kommun som i sin förskoleklass har en elev från en 
annan kommun ska ersättas för sina kostnader för elevens 
utbildning av elevens hemkommun, om elevens skolgång grundar 
sig på 13 § första och andra styckena.

Även i de fall som avses i 13 § tredje stycket ska hemkommunen 
betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna 
i ett sådant fall inte kommer överens om annat, ska 
ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och 
elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar 
vid fördelning av resurser till sin egen förskoleklass. Har en 
elev ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver 
hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om 
betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår 
för kommunen. Lag (2024:89).

Fristående förskoleklass

Mottagande

17 § En fristående förskoleklass ska vara öppen för alla 
elever som ska erbjudas utbildning i förskoleklassen. 
Utbildningen får dock begränsas till att avse elever som är i 
behov av särskilt stöd för sin utveckling (resurs-skola). 

Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en 
elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan 
erbjuder. Det särskilda stödet ska behövas för att eleven ska 
utvecklas i riktning mot de kriterier för bedömning av 
kunskaper som minst ska uppfyllas i lågstadiet i den eller de 
skolformer som det kan bli aktuellt för eleven att gå i eller 
för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. 
Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap. 

För en resursskola gäller inte 18 §. Om det inte finns plats 
för alla sökande till en viss resursskola ska ett urval göras. 
Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda 
stöd som resursskolan erbjuder prioriteras.

Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning 
åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag 
för eleven enligt 21 § andra stycket. Lag (2022:1104).

Urval

18 § Om det inte finns plats för alla sökande till en 
skolenhet med förskoleklass, ska urvalet göras på grunder som 
är förenliga med 17 § första stycket och som Statens 
skolinspektion godkänner, om inte annat följer av ett beslut 
som har fattats med stöd av 6 a §.

Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter som innebär ytterligare undantag för vissa 
elever. Lag (2016:911).

Bidrag från hemkommunen

19 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje
elev vid skolenheten.

Bidraget består av ett grundbelopp enligt 20 § och i vissa
fall ett tilläggsbelopp enligt 21 §.

20 § Grundbeloppet ska avse ersättning för

1. undervisning,

2. lärverktyg,

3. elevhälsa,

4. måltider,

5. administration,

6. mervärdesskatt, och

7. lokalkostnader.

Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen
tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen
förskoleklass.

21 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett 
omfattande behov av särskilt stöd. Tilläggsbeloppet ska vara 
individuellt bestämt utifrån elevens behov.

Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en 
elev, om betydande organisatoriska eller ekonomiska 
svårigheter uppstår för kommunen. Lag (2016:550).

Skolskjuts

21 a § Hemkommunen ska anordna skolskjuts för elever som går 
i en fristående förskoleklass inom kommunen under samma 
förutsättningar som enligt 15 b § andra stycket andra 
meningen gäller för elever som valt en annan skolenhet än den 
där kommunen annars skulle ha placerat dem. Lag (2017:1115).

Insyn

22 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt
till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra
sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose
allmänhetens behov av insyn. Lag (2014:903).

10 kap. Grundskolan

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns

- allmänna bestämmelser (2-13 §§ ),

- bestämmelser om betyg (14-23 §§ ),

- bestämmelser om lovskola (23 a-23 f §§ ),

- bestämmelser om utbildning enligt gymnasieskolans 
ämnesplaner (23 g-23 i §§ ),

- bestämmelser om grundskola med offentlig huvudman (24-34 §§ 
), och

- bestämmelser om fristående grundskola (35-41 §§ ).
Lag (2024:410).

Allmänna bestämmelser

Utbildningens syfte

2 § Grundskolan ska ge eleverna kunskaper och värden och
utveckla elevernas förmåga att tillägna sig dessa.

Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig
utveckling samt förbereder eleverna för aktiva livsval och
ligger till grund för fortsatt utbildning.

Utbildningen ska främja allsidiga kontakter och social
gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i
samhällslivet.

Årskurser, stadier, läsår och terminer

3 § Grundskolan ska ha nio årskurser, som indelas i 
lågstadium, mellan-stadium och högstadium. Lågstadiet består 
av årskurs 1-3, mellanstadiet av årskurs 4-6 och högstadiet av 
årskurs 7-9.

Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som 
består av en hösttermin och en vårtermin.

I grundskolan ingår även lovskola i de fall sådan anordnas

1. enligt 23 a § första stycket eller 23 b § första och andra 
styckena, eller

2. i syfte att den tid som en elev deltagit i lovskola ska 
kunna avräknas från ett erbjudande om lovskola enligt 23 a § 
andra stycket eller 23 b § fjärde stycket.

Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om 
när läsåret ska börja och sluta. Lag (2022:730).

Ämnen

4 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Undervisningen ska omfatta följande ämnen:

- bild,

- engelska,

- hem- och konsumentkunskap,

- idrott och hälsa,

- matematik,

- musik,

- naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi,

- samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, 
religionskunskap och samhällskunskap,

- slöjd,

- svenska eller svenska som andraspråk, och

- teknik.

Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska 
erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever 
som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål.

Vidare ska det finnas skolans val. Skolans val får omfatta ett 
lokalt tillval, om Statens skolverk har godkänt en plan för 
undervisningen.

Av 6 § 2 och 23 g § framgår att undervisningen i vissa fall 
får omfatta kurser enligt gymnasieskolans ämnesplaner.
Lag (2024:410).

4 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Undervisningen ska omfatta följande ämnen:

- bild,

- engelska,

- hem- och konsumentkunskap,

- idrott och hälsa,

- matematik,

- musik,

- naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi,

- samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, 
religionskunskap och samhällskunskap,

- slöjd,

- svenska eller svenska som andraspråk, och

- teknik.

Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska 
erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever 
som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål.

Vidare ska det finnas skolans val. Skolans val får omfatta ett 
lokalt tillval, om Statens skolverk har godkänt en plan för 
undervisningen.

Av 6 § 2 och 23 g § framgår att undervisningen i vissa fall 
får omfatta ämnen enligt gymnasieskolans ämnesplaner.
Lag (2024:411).

Undervisningstid

5 § Den totala undervisningstiden för varje elev i 
grundskolan ska vara minst 6 890 timmar.

För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 
12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden 
efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 
12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever 
i den årskursen under den kvarvarande skoltiden.

Regeringen får meddela föreskrifter om fördelning av 
undervisningstiden (timplan). Lag (2017:620).

Extra studietid

5 a § Elever i årskurs 4-9 ska erbjudas att frivilligt delta i 
undervisning i form av extra studietid. Erbjudandet ska 
omfatta minst två timmar per vecka. Undervisningen ska 
anordnas under eller i direkt anslutning till skoldagen vid 
den skolenhet eleven tillhör.

Extra studietid ska inte räknas in i den minsta totala 
undervisningstiden enligt 5 §. Lag (2022:730).

Ytterligare bemyndiganden om undervisningens innehåll och 
omfattning

6 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om

1. undervisningstid utöver vad som följer av 5 §,

2. avvikelser från 4 § och från timplanen för särskilda 
riksrekryterande utbildningar där undervisningen fördjupas 
eller breddas i ett eller flera ämnen eller bedrivs i en eller 
flera kurser enligt gymnasieskolans ämnesplaner 
(riksrekryterande spetsutbildningar), för fristående skolor 
med särskild pedagogisk inriktning och för andra särskilda 
utbildningar,

3. andra begränsade avvikelser från 4 § och från timplanen 
utöver vad som följer av 3 kap. 12 § (anpassad studiegång) 
eller 7 kap. 9 § andra stycket (integrerad undervisning), om 
det finns särskilda skäl, och

4. undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen.
Lag (2024:410).

6 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om

1. undervisningstid utöver vad som följer av 5 §,

2. avvikelser från 4 § och från timplanen för särskilda 
riksrekryterande utbildningar där undervisningen fördjupas 
eller breddas i ett eller flera ämnen eller bedrivs i ett 
eller flera ämnen enligt gymnasieskolans ämnesplaner 
(riksrekryterande spetsutbildningar), för fristående skolor 
med särskild pedagogisk inriktning och för andra särskilda 
utbildningar,

3. andra begränsade avvikelser från 4 § och från timplanen 
utöver vad som följer av 3 kap. 12 § (anpassad studiegång) 
eller 7 kap. 9 § andra stycket (integrerad undervisning), om 
det finns särskilda skäl, och

4. undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen.
Lag (2024:411).

6 a § Regeringen får meddela föreskrifter om särskild
utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i
grundskolan.

Föreskrifter om sådan utbildning som regeringen meddelar i
förordning får avvika från bestämmelserna i denna lag.
Lag (2010:1997).

Modersmålsundervisning

7 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål
än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk
om

1. språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och

2. eleven har grundläggande kunskaper i språket.

En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska
erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella
minoritetsspråk.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana
föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska
erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar
sådan undervisning i det språket. Lag (2014:458).

Integrerad samisk undervisning

7 a § En huvudman för grundskola får i sin grundskola anordna 
samisk undervisning för elever som får fullgöra en del av sin 
skolplikt i sameskolan, om huvudmannen och Sameskolstyrelsen 
ingår avtal om det.

Med samisk undervisning avses undervisning med samiska inslag 
och undervisning i samiska utöver den undervisning som 
anordnas som modersmålsundervisning i samiska. Lag (2020:605).

7 b § Utbildningen för de elever som avses i 7 a § ska 
integreras med motsvarande utbildning för andra elever i 
grundskolan.

Den samiska undervisningen får förläggas till tid utanför den 
i 5 § garanterade undervisningstiden. Lag (2020:605).

Kursplaner

8 § För varje ämne ska en kursplan gälla.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar föreskrifter om kursplaner.

Praktisk arbetslivsorientering

8 a § Huvudmannen ansvarar för att praktisk 
arbetslivsorientering (prao) anordnas för alla elever under 
sammanlagt minst tio dagar från och med årskurs 8. Syftet med 
prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför 
kommande studie- och yrkesval. 

Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats 
och i andra hand genom att eleven deltar i undervisning på 
ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga 
skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser 
ersätta prao för en elev. Lag (2018:105).

Tester och prov

9 § Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning
eller grund för urval till eller inom en skolenhet.

Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt
utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven
tillhör.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter som innebär undantag från första och
andra styckena för utbildning från och med årskurs 7 och, om
det finns särskilda skäl, även för utbildning från och med
årskurs 4. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen
i 30 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på
placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts.
Lag (2014:1013).

9 a § Efter ansökan från en huvudman får regeringen, trots
vad som anges i 9 § första stycket, besluta att
färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning och
grund för urval till utbildning i årskurs 1, 2 eller 3 vid
eller inom en skolenhet. Ett sådant beslut får bara fattas om
färdighetsprov användes vid antagning eller urval till
utbildningen i de årskurser som ansökan avser före utgången
av juni 2011 och det finns särskilda skäl. Beslutet ska avse
en viss huvudman samt en viss skolenhet eller elevgrupp.

När färdighetsprov används som grund för urval till en viss
skolenhet får ingen annan urvalsgrund tillämpas.

Om huvudmannen har tagit emot en elev i förskoleklassen efter
färdighetsprov enligt bestämmelserna i 9 kap. 6 a §, får
färdighetsprov inte användas som villkor för att eleven ska
få fortsätta sin utbildning i årskurs 1 vid samma skolenhet
eller inom samma elevgrupp. Lag (2014:1013).

Avgifter

10 § Utbildningen ska vara avgiftsfri. 

Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, andra 
läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god 
kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål. 

Eleverna ska utan kostnad erbjudas näringsriktiga 
skolmåltider. 

Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. 
Lag (2023:951).

11 § Trots 10 § får det förekomma enstaka inslag som kan
medföra en obetydlig kostnad för eleverna.

I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det,
trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under
ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare
på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla
elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens
självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten.

Utvecklingssamtal och individuell utvecklingsplan

12 § Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och 
elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens 
kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas 
samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla 
betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper 
och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för 
läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda 
sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till 
läroplanen och betygskriterierna eller kriterierna för 
bedömning av kunskaper i de ämnen som eleven får undervisning 
i.

Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant 
åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. Lag (2022:146).

13 § I årskurs 1-5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av 
utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell 
utvecklingsplan

1. ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till 
kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna 
för årskurs 6 i de ämnen som eleven får undervisning i, och

2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska 
uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller 
betygskriterierna för årskurs 6 och i övrigt utvecklas så 
långt som möjligt inom ramen för läroplanen.

Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen 
om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om 
rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven 
och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid 
dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om 
utformningen av sådan skriftlig information som ges i 
utvecklingsplanen.

Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid 
andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga 
individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av 
vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för 
att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller 
betygskriterierna för årskurs 6.

Om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 gäller inte 
skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna.
Lag (2022:146).

Betyg

Tillämpliga bestämmelser

14 § Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns
i 3 kap. 13-21 §§.

Betygssättning

15 § Betyg ska sättas i grundskolans ämnen i slutet av varje 
termin från och med årskurs 6 i de ämnen som eleven har fått 
undervisning i under terminen.

Om undervisningen i naturorienterande ämnen och 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande 
fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock 
besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa 
respektive ämnen i årskurs 6. Lag (2017:620).

16 § Om betyg sätts i årskurs 4 och 5 ska betyg sättas i 
slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven 
har fått undervisning i under terminen. 

Om undervisningen i naturorienterande ämnen och 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande 
fram till och med slutet av aktuell årskurs, får rektorn dock 
besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa 
respektive ämnen i den årskursen. Lag (2021:191).

17 § Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E
eller F användas. Betyg för godkända resultat betecknas med
A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta
betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F.

18 § Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper
i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i
ämnet. Detsamma gäller när det ska sättas ett sammanfattande
betyg för de naturorienterande respektive samhällsorienterande
ämnena. Lag (2010:2022).

Betyg innan ett ämne har avslutats

19 § När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska 
betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som 
eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. 
Läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper 
i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och 
sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga 
kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven 
ska kunna få ett godkänt betyg.

Vid bedömningen ska elevens kunskaper

1. i årskurs 4 och 5, om betyg sätts i dessa årskurser, 
ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha 
uppnått vid betygstillfället i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 6,

2. i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev 
ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 6, och

3. efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en 
elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 9. Lag (2022:146).

Betyg när ett ämne har avslutats

20 § När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska 
läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i 
förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och 
sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga 
kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven 
ska kunna få ett godkänt betyg. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
betygskriterier. Lag (2022:146).

20 a § Vid betygssättning enligt 19 och 20 §§ i ett ämne som 
det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det 
provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på 
delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda 
skäl. Lag (2017:1104).

21 § Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen 
enligt 19 och 20§§ bortses från enstaka delar av 
betygskriterierna för årskurs 6 eller 9. Med särskilda skäl 
avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga 
förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett 
direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla 
betygskriterierna för ett visst betyg. Lag (2022:146).

22 § I fall där ett icke godkänt betyg sätts i ett avslutat
ämne ska en skriftlig bedömning av elevens kunskapsutveckling
i ämnet ges. Av bedömningen får också de stödåtgärder som har
vidtagits framgå. Bedömningen ska undertecknas av läraren.

Om det enligt 18 § inte kan sättas betyg i ett avslutat ämne,
får de stödåtgärder som har vidtagits framgå av beslutet.

Prövning

23 § Den som vill ha betyg från grundskolan har rätt att 
genomgå prövning för betyg. Denna kan avse hela utbildningen i 
grundskolan eller ett eller flera ämnen som ingår i 
utbildningen. Detta gäller även den som tidigare har fått 
betyg i ett avslutat ämne eller slutbetyg från grundskolan.

Den som har fått undervisning i lovskola enligt 23 b § andra 
stycket ska av huvudmannen erbjudas att i anslutning till 
lovskolan genomgå prövning för betyg i de ämnen undervisningen 
i lovskolan har avsett.

Bestämmelserna om betygssättning i detta kapitel och i 3 kap. 
ska i tillämpliga delar gälla i fråga om prövningen.
Lag (2022:730).

Lovskola

23 a § En huvudman ska, om annat inte följer av andra stycket, 
erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 8 och 
som riskerar att i nästa årskurs inte uppfylla 
betygskriterierna för betyget E i ett eller flera ämnen och 
som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett 
nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas i 
juni samma år som eleven har avslutat årskurs 8 och uppgå till 
sammanlagt minst 50 timmar. Tiden för lovskola ingår inte i 
den minsta totala undervisningstiden enligt 5 §.

En huvudman får från ett erbjudande enligt första stycket 
räkna av den tid som eleven deltagit i lovskola som 
huvudmannen frivilligt anordnat från och med augusti det år 
eleven påbörjar årskurs 8 till och med vårterminen påföljande 
år. Om eleven har deltagit minst 50 timmar i sådan 
undervisning behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande 
enligt första stycket. Lag (2022:146).

23 b § En huvudman ska erbjuda lovskola till elever i årskurs 
9 som riskerar att inte uppfylla betygskriterierna för betyget 
E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte 
uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. 
Lovskolan ska anordnas på loven under läsåret och uppgå till 
sammanlagt minst 25 timmar.

En huvudman ska också, om inte annat följer av fjärde stycket, 
erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 9 utan 
att ha uppnått behörighet till ett nationellt program i 
gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas i juni samma år som 
eleven avslutat årskurs 9 och uppgå till sammanlagt minst 50 
timmar.

Tiden för lovskola enligt första och andra styckena ingår inte 
i den minsta totala undervisningstiden enligt 5 §.

En huvudman får från ett erbjudande enligt andra stycket räkna 
av den tid som eleven deltagit i lovskola som huvudmannen 
frivilligt anordnat från och med augusti det år eleven 
påbörjar årskurs 9 till och med vårterminen påföljande år. Om 
eleven har deltagit minst 50 timmar i sådan undervisning 
behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande enligt andra 
stycket. Lag (2022:730).

23 c § Lovskolans verksamhet får omfatta högst åtta timmar 
per dag och får inte förläggas till lördagar, söndagar eller 
andra helgdagar. Lovskolan får avbrytas om syftet med 
undervisningen uppnås på kortare tid än ett erbjudande enligt 
23 a eller 23 b § omfattar. Lag (2017:570).

23 d § En elev som accepterar ett erbjudande om lovskola ska 
delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda 
utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli.

Om en elev i lovskolan utan giltigt skäl uteblir från den 
verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, 
ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare samma dag 
informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns 
särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras 
samma dag. Lag (2017:570).

23 e § Huvudmannen bestämmer vid vilken skolenhet som 
lovskola ska anordnas. På lovskola tillämpas inte 25 och 
30 §§. Lag (2017:570).

23 f § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om lovskola.
Lag (2017:570).

Utbildning enligt gymnasieskolans ämnesplaner

23 g § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Rektorn för en skolenhet i grundskolan får besluta att 
en elev ska läsa en eller flera kurser enligt gymnasieskolans 
ämnesplaner, om eleven bedöms ha goda förutsättningar att 
klara studierna och eleven och elevens vårdnadshavare medger 
det. Om eleven eller elevens vårdnadshavare tar tillbaka sitt 
medgivande upphör beslutet att gälla.

Om det är fråga om en fristående skola ska godkännandet som 
huvudman för utbildningen vid skolenheten enligt 2 kap. 5 § 
anses omfatta även sådana kurser som anges i första stycket, 
om

1. undervisningen i kurserna bedrivs av lärare som är 
anställda av huvudmannen och uppfyller kraven på legitimation 
och behörighet i 2 kap. 13 §, eller

2. uppgifter som avser undervisning i kurserna överlämnas på 
entreprenad enligt 23 kap. 12 a §.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om i vilken utsträckning ett beslut 
enligt första stycket ska anmälas till Statens skolinspektion.
Lag (2024:410).

23 g § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Rektorn för en skolenhet i grundskolan får besluta att 
en elev ska läsa ett eller flera ämnen på en eller flera 
nivåer enligt gymnasieskolans ämnesplaner, om eleven bedöms ha 
goda förutsättningar att klara studierna och eleven och 
elevens vårdnadshavare medger det. Om eleven eller elevens 
vårdnadshavare tar tillbaka sitt medgivande upphör beslutet 
att gälla.

Om det är fråga om en fristående skola ska godkännandet som 
huvudman för utbildningen vid skolenheten enligt 2 kap. 5 § 
anses omfatta även sådana ämnen som anges i första stycket, om

1. undervisningen i ämnena bedrivs av lärare som är anställda 
av huvudmannen och uppfyller kraven på legitimation och 
behörighet i 2 kap. 13 §, eller

2. uppgifter som avser undervisning i ämnena överlämnas på 
entreprenad enligt 23 kap. 12 a §.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om i vilken utsträckning ett beslut 
enligt första stycket ska anmälas till Statens skolinspektion.
Lag (2024:411).

23 h § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Av 6 § 2 framgår att regeringen eller den myndighet som 
regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser 
från 4 § och från timplanen för riksrekryterande 
spetsutbildningar.

Om en riksrekryterande spetsutbildning bedrivs vid en 
fristående skola som bedriver grundskoleutbildning ska 
godkännandet som huvudman för utbildningen vid skolenheten 
enligt 2 kap. 5 § anses omfatta även sådana kurser enligt 
gymnasieskolans ämnesplaner som erbjuds i spetsutbildningen. 
Detta gäller dock bara om undervisningen i kurserna bedrivs av 
lärare som är anställda av huvudmannen och uppfyller kraven på 
legitimation och behörighet i 2 kap. 13 §. Lag (2024:410).

23 h § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Av 6 § 2 framgår att regeringen eller den myndighet som 
regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser 
från 4 § och från timplanen för riksrekryterande 
spetsutbildningar.

Om en riksrekryterande spetsutbildning bedrivs vid en 
fristående skola som bedriver grundskoleutbildning ska 
godkännandet som huvudman för utbildningen vid skolenheten 
enligt 2 kap. 5 § anses omfatta även sådana ämnen enligt 
gymnasieskolans ämnesplaner som erbjuds i spetsutbildningen. 
Detta gäller dock bara om undervisningen i ämnena bedrivs av 
lärare som är anställda av huvudmannen och uppfyller kraven på 
legitimation och behörighet i 2 kap. 13 §. Lag (2024:411).

23 i § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Kurser som en elev i grundskolan läser enligt 
gymnasieskolans ämnesplaner enligt 23 g § eller i en 
riksrekryterande spetsutbildning enligt 6 § 2 ska betygssättas 
enligt de bestämmelser som gäller för gymnasieskolan.
Lag (2024:410).

23 i § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Ämnen som en elev i grundskolan läser enligt 
gymnasieskolans ämnesplaner enligt 23 g § eller i en 
riksrekryterande spetsutbildning enligt 6 § 2 ska betygssättas 
enligt de bestämmelser som gäller för gymnasieskolan.
Lag (2024:411).

Grundskola med offentlig huvudman

Hemkommunens ansvar

24 § Hemkommunen ansvarar för att utbildning i grundskolan
kommer till stånd för alla som enligt denna lag har rätt att
gå i grundskolan och som inte fullgör sin skolgång på annat
sätt.

Skyldigheten enligt första stycket ska fullgöras genom att
hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs
för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda.

Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens
med en annan kommun om att denna i sin grundskola ska ta emot
elever vars grundskoleutbildning hemkommunen ansvarar för.

Mottagande i en annan kommun

25 § En elev har rätt att bli mottagen i en grundskola som 
anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens 
utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga 
förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens 
grundskola. Innan kommunen fattar beslut om att för ett visst 
läsår ta emot en sådan elev ska den inhämta yttrande från 
elevens hemkommun.

En elev som vistas i ett sådant hem för vård eller boende som 
avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i ett 
sådant skyddat boende som avses i 6 kap. 1 a § samma lag har 
rätt att bli mottagen i en grundskola i den kommun där eleven 
vistas, trots att en annan kommun är den som ska svara för 
elevens utbildning. Lag (2024:89).

26 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om att kommuner får anordna särskild
utbildning i sin grundskola. Föreskrifterna får innebära att
elever från hela landet i mån av plats ska tas emot på
utbildningen.

27 § En kommun får även i andra fall än som avses i 24 §
tredje stycket, 25 eller 26 § ta emot en elev från en annan
kommun i sin grundskola efter önskemål av elevens
vårdnadshavare.

28 § En elev som har tagits emot i en kommuns grundskola ett
visst läsår har rätt att gå kvar hela läsåret, även om de
förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras under
läsåret.

Om det för eleven återstår endast en årskurs, har eleven
också rätt att gå kvar sista årskursen.

Kommunens organisation av sin grundskola

29 § Varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin
grundskola beakta vad som är ändamålsenligt från
kommunikationssynpunkt för eleverna.

Varje kommun ska organisera sin grundskola så att ingen elev
på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet.
Avsteg härifrån får dock göras om förhållandena är så
speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste
anordna skolgång på sådant sätt att eleven kan bo kvar i
hemmet under skolgången. Vid denna bedömning ska särskild
vikt fästas vid elevens ålder.

En elev i grundskola med offentlig huvudman som till följd av
sin skolgång måste bo utanför det egna hemmet har rätt till
tillfredsställande förhållanden. Hemkommunen ska svara för
detta utan extra kostnader för eleven. Hemkommunens
skyldighet omfattar dock inte elever som med stöd av 25-27 §§
går i en annan kommuns grundskola eller elever som väljer att
gå i en annan skolenhet i hemkommunen än den där de annars
skulle ha placerats.

Placering vid en skolenhet

30 § En elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter
där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den
önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs
berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet
åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan
skolenhet inom sin grundskola.

Kommunen får annars frångå elevens vårdnadshavares önskemål
endast om

1. den önskade placeringen skulle medföra betydande
organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen,
eller

2. det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet
och studiero.

Beslut enligt andra stycket 2 gäller omedelbart, om inte
annat beslutas.

31 § Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet har
rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 30 § andra
stycket. Detsamma ska gälla den som har tagits emot i
förskoleklassen och som ska fortsätta sin utbildning i
grundskolan vid samma skolenhet.

Rätten enligt första stycket att gå kvar vid en skolenhet
gäller inte för en elev som med stöd av 3 kap. 12 e § ska
placeras i en årskurs som inte anordnas vid skolenheten.
Lag (2015:246).

Resursskola

31 a § En kommun får begränsa utbildningen vid en viss 
skolenhet till att avse elever som är i behov av särskilt stöd 
(resursskola). För en resursskola gäller inte 30 och 31 §§.

Kommunen ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av 
sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven 
ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för 
bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att 
eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. 
Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap.

Kommunen beslutar om placering av en elev vid en resursskola, 
efter ansökan av elevens vårdnadshavare. Ansökan får även 
göras av elevens rektor, om eleven är placerad vid en av 
kommunens skolenheter och elevens vårdnadshavare medger det.

Om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras. 
Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda 
stöd som resursskolan erbjuder prioriteras. Lag (2022:724).

31 b § Placeringen vid resursskolan ska regelbundet följas upp 
och utvärderas.

En elev har rätt att gå kvar vid resursskolan så länge eleven 
är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder.

Om elevens vårdnadshavare begär att placeringen vid 
resursskolan ska upphöra ska eleven placeras vid en annan av 
kommunens skolenheter enligt 30 §. Lag (2022:724).

Skolskjuts i hemkommunen

32 § Elever i grundskola med offentlig huvudman har rätt till
kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till
elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och
tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens
längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller
någon annan särskild omständighet.

Denna rätt gäller dock inte elever som väljer att gå i en
annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat
dem eller som går i en annan kommuns grundskola med stöd av
25-27 §§. I de fall då det kan ske utan organisatoriska eller
ekonomiska svårigheter ska kommunen även anordna skolskjuts i
dessa fall.

Elevens hemkommun ska ombesörja att skolskjuts anordnas.

Skolskjuts i en annan kommun än hemkommunen

33 § En elev som med stöd av 25 § går i en annan kommuns 
grundskola och som på grund av skolgången måste övernatta i 
den kommunen har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga 
bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma 
förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i 
kommunen. Detsamma gäller för en elev som går i en annan 
kommuns grundskola på grund av att eleven har placerats i ett 
sådant skyddat boende som aves i 6 kap. 1 a § 
socialtjänstlagen (2001:453).

Den kommun som anordnar utbildningen ska ombesörja att 
skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunens kostnader 
för detta ska ersättas av elevens hemkommun. Lag (2024:89).

Interkommunal ersättning

34 § En kommun som i sin grundskola har en elev från en annan
kommun ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning
av elevens hemkommun, om elevens skolgång i kommunen grundar
sig på 25 §, 26 § eller 28 § andra stycket.

Även i de fall som avses i 27 § ska hemkommunen betala
ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett
sådant fall inte kommer överens om annat, ska ersättningen
bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens
behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid
fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Har en
elev ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver
hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om
betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter
uppstår för kommunen. Lag (2014:458).

Fristående grundskola

Mottagande

35 § En fristående grundskola ska vara öppen för alla elever 
som har rätt till utbildning i grundskolan. Utbildningen får 
dock begränsas till att avse 

1. vissa årskurser, 

2. elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola), eller 

3. vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. 

Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en 
elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan 
erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier 
eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska 
uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin 
skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap.

För en resursskola gäller inte 36 §. Om det inte finns plats 
för alla sökande till en viss resursskola ska ett urval göras. 
Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda 
stöd som resursskolan erbjuder prioriteras.

Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning 
åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag 
för eleven enligt 39 § tredje stycket.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade 
utbildningar som avses i första stycket 3. Lag (2022:1104).

Urval

36 § Om det inte finns plats för alla sökande, ska urvalet 
göras på grunder som är förenliga med 35 § första stycket och 
som Statens skolinspektion godkänner, om inte annat följer 
av

1. föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § tredje 
stycket,

2. andra föreskrifter som avser fristående skolor med 
särskild pedagogisk inriktning eller särskilda utbildningar, 
eller

3. ett beslut som har fattats med stöd av 9 a §.

Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter som innebär ytterligare undantag för vissa 
elever. Lag (2016:911).

Bidrag från hemkommunen

37 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje
elev vid skolenheten.

Bidraget består av ett grundbelopp enligt 38 § och i vissa
fall ett tilläggsbelopp enligt 39 §.

Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs
utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk.
Lag (2015:73).

38 § Grundbeloppet ska avse ersättning för

1. undervisning,

2. lärverktyg,

3. elevhälsa,

4. måltider,

5. administration,

6. mervärdesskatt, och

7. lokalkostnader.

Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som
hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den
egna grundskolan.

39 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som

1. har ett omfattande behov av särskilt stöd,

2. ska erbjudas modersmålsundervisning, eller

3. deltar i lovskola.

Tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska 
vara individuellt bestämt utifrån elevens behov. 

Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en 
elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska 
eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.
Lag (2017:570).

Skolskjuts

40 § Hemkommunen ska anordna skolskjuts för elever som går i
en fristående grundskola inom kommunen under samma
förutsättningar som enligt 32 § andra stycket andra meningen
gäller för elever som valt en annan skolenhet än den där
kommunen annars skulle ha placerat dem.

Insyn

41 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt
till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra
sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose
allmänhetens behov av insyn. Lag (2014:903).

11 kap. Anpassade grundskolan

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns

- allmänna bestämmelser (2-17 §§),

- bestämmelser om betyg (18-23 a §§),

- bestämmelser om anpassad grundskola med offentlig huvudman 
(24-33 §§), och

- bestämmelser om fristående anpassad grundskola (34-40 §§).
Lag (2022:1315).

Allmänna bestämmelser

Utbildningens syfte

2 § Anpassade grundskolan ska ge elever med intellektuell 
funktionsnedsättning en för dem anpassad utbildning som ger 
kunskaper och värden och utvecklar elevernas förmåga att 
tillägna sig dessa.

Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig 
utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger 
till grund för fortsatt utbildning.

Utbildningen ska främja allsidiga kontakter och social 
gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i 
samhällslivet.

Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om elever 
med intellektuell funktionsnedsättning också ska gälla vissa 
andra barn, ungdomar och vuxna. Lag (2022:1315).

3 § Har upphävts genom lag (2022:1315).

Årskurser, stadier, läsår och terminer

4 § Anpassade grundskolan ska ha nio årskurser, som indelas i 
lågstadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet består 
av årskurs 1-3, mellanstadiet av årskurs 4-6 och högstadiet av 
årskurs 7-9.

Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som 
består av en hösttermin och en vårtermin.

Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om 
när läsåret ska börja och sluta. Lag (2022:1315).

Ämnen och ämnesområden

5 § Anpassade grundskolan omfattar utbildning i ämnen eller 
inom ämnesområden, eller en kombination av dessa. Utbildning 
inom ämnesområden är avsedd för elever som inte kan 
tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. 
Utbildningen kan också omfatta ämnen enligt grundskolans 
kursplaner. Lag (2022:1315).

6 § Undervisningen ska omfatta följande ämnen eller 
ämnesområden.

Ämnen:

- bild,

- engelska,

- hem- och konsumentkunskap,

- idrott och hälsa,

- matematik,

- musik,

- naturorienterande ämnen,

- samhällsorienterande ämnen,

- slöjd,

- svenska eller svenska som andraspråk, och

- teknik.

Ämnesområden:

- estetisk verksamhet,

- kommunikation,

- motorik,

- vardagsaktiviteter, och

- verklighetsuppfattning.

Utöver de ämnen och ämnesområden som anges i första stycket 
ska det som ämne finnas modersmål för de elever som ska 
erbjudas modersmålsundervisning.

Vidare ska det finnas skolans val. Lag (2022:1315).

Undervisningstid

7 § Den totala undervisningstiden för varje elev som läser 
ämnen i anpassade grundskolan ska vara minst 6 890 timmar. För 
en elev som läser ämnesområden ska den totala 
undervisningstiden dock vara minst 6 665 timmar.

För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § 
andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett 
beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara 
minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen 
under den kvarvarande skoltiden.

Regeringen får meddela föreskrifter om fördelning av 
undervisningstiden (timplan). Lag (2022:1315).

8 § Huvudmannen för utbildningen avgör om en elev som tas emot 
i anpassade grundskolan huvudsakligen ska läsa ämnen eller 
ämnesområden. Rektorn får besluta att en elev ska läsa en 
kombination av ämnen och ämnesområden samt ämnen enligt 
grundskolans kursplaner, om eleven har förutsättningar för 
det.

Samråd med elevens vårdnadshavare ska ske innan beslut fattas.
Lag (2022:1315).

Ytterligare bemyndiganden om undervisningens innehåll och 
omfattning

9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om

1. undervisningstid utöver vad som följer av 7 §,

2. avvikelser från 6 § och från timplanen utöver vad som
följer av 3 kap. 12 § (anpassad studiegång) eller 7 kap. 9 §
andra stycket (integrerad undervisning), om det behövs med
hänsyn till elevernas förmåga, och

3. andra begränsade avvikelser från 6 § och från timplanen.

Modersmålsundervisning

10 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat
modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i
detta språk om

1. språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och

2. eleven har grundläggande kunskaper i språket.

En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska
erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella
minoritetsspråk.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana
föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska
erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar
sådan undervisning i det språket. Lag (2014:458).

Kursplaner

11 § För varje ämne och ämnesområde ska gälla en kursplan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar föreskrifter om kursplaner.

Tester och prov

12 § Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning
eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får
inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en
skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör.

Avgifter

13 § Utbildningen ska vara avgiftsfri. 

Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, andra 
läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god 
kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål. 

Eleverna ska utan kostnad erbjudas näringsriktiga 
skolmåltider. 

Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. 
Lag (2023:951).

14 § Trots 13 § får det förekomma enstaka inslag som kan
medföra en obetydlig kostnad för eleverna.

I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det,
trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under
ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare
på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla
elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens
självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten.

Utvecklingssamtal och individuell utvecklingsplan

15 § Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och 
elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens 
kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas 
samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla 
betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper 
och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för 
läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda 
sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till 
läroplanen och betygskriterierna eller kriterierna för 
bedömning av kunskaper i de ämnen eller ämnesområden som 
eleven får undervisning i.

Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant 
åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. Lag (2022:146).

16 § I årskurs 1-5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av 
utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell 
utvecklingsplan

1. ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till

a) kriterierna för bedömning av kunskaper eller 
betygskriterierna för årskurs 6 i de ämnen som eleven får 
undervisning i, eller

b) kriterierna för bedömning av kunskaper i de ämnesområden 
som eleven får undervisning i, och

2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska 
uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller 
betygskriterierna för årskurs 6 och i övrigt utvecklas så 
långt som möjligt inom ramen för läroplanen.

Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen 
om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om 
rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven 
och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid 
dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om 
utformningen av sådan skriftlig information som ges i 
utvecklingsplanen.

Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid 
andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga 
individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av 
vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för 
att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller 
betygskriterierna för årskurs 6.

Om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 gäller inte 
skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna.
Lag (2022:146).

16 a § I årskurs 6-9 ska läraren, om eleven får undervisning i 
ett ämne som eleven eller vårdnadshavaren inte begär betyg i 
eller ett ämnesområde, en gång per läsår vid ett av 
utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell 
utvecklingsplan

1. ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till 

a) betygskriterierna i ämnet, eller 

b) kriterierna för bedömning av kunskaper i ämnesområdet, och

2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska 
uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av 
kunskaper och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom 
ramen för läroplanen i det ämnet eller ämnesområdet.

Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig 
information som ges i utvecklingsplanen.

Skriftlig information om elevens skolgång får ges även i andra 
fall än vad som följer av första stycket och även vid andra 
tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga 
individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av 
vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för 
att uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning 
av kunskaper. Lag (2022:146).

Intyg och studieomdöme

17 § Eleverna ska efter avslutad anpassad grundskola få intyg 
om den utbildning de gått igenom.

Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska intyget 
kompletteras med ett allmänt studieomdöme. Studieomdömet ska 
avse elevens möjlighet att bedriva studier.

Intyget ska undertecknas av läraren. Lag (2022:1315).

Betyg

Tillämpliga bestämmelser

18 § Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns
i 3 kap. 13-21 §§.

Betygssättning

19 § Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska 
betyg sättas i anpassade grundskolans ämnen.

Betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 
6 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under 
terminen.

Om betyg sätts i årskurs 4 och 5 ska betyg sättas i slutet av 
varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven har fått 
undervisning i under terminen. Lag (2022:1315).

20 § Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E 
användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E.

För den elev som inte uppfyller betygskriterierna för betyget 
E, ska betyg inte sättas i ämnet. Lag (2022:146).

21 § Om en elev i anpassade grundskolan har läst ett ämne 
enligt grundskolans kursplaner och eleven eller elevens 
vårdnadshavare begär att betyg ska sättas i ämnet, ska de 
bestämmelser som gäller för betygssättning i grundskolan 
tillämpas. Lag (2022:1315).

Betyg innan ett ämne har avslutats

22 § När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska 
betygssättning bygga på en bedömning av de kunskaper som 
eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. 
Läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper 
i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och 
sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga 
kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven 
ska kunna få ett godkänt betyg. 

Vid bedömningen ska elevens kunskaper

1. i årskurs 4 och 5, om betyg sätts i dessa årskurser, 
ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha 
uppnått vid betygstillfället i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 6,

2. i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev 
ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 6, och 

3. efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en 
elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 9. Lag (2022:146).

Betyg när ett ämne har avslutats

23 § När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska 
läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i 
förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och 
sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga 
kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven 
ska kunna få ett godkänt betyg.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
betygskriterier. Lag (2022:146).

23 a § Om det finns särskilda skäl får det vid 
betygssättningen enligt 22 och 23 §§ bortses från enstaka 
delar av betygskriterierna för årskurs 6 eller 9. Med 
särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande 
personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och 
som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla 
betygskriterierna för ett visst betyg.

En intellektuell funktionsnedsättning får beaktas vid 
betygssättningen bara om det finns synnerliga skäl.
Lag (2022:1315).

Anpassad grundskola med offentlig huvudman

Hemkommunens ansvar

24 § Hemkommunen ansvarar för att utbildning i anpassade 
grundskolan kommer till stånd för alla som enligt denna lag 
har rätt att gå i anpassade grundskolan och inte fullgör sin 
skolgång på annat sätt.

Skyldigheten enligt första stycket ska fullgöras genom att 
hemkommunen

1. anordnar anpassad grundskola i den omfattning som krävs för 
att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda, 
eller

2. kommer överens med en annan kommun att den i sin anpassade 
grundskola ska ta emot de elever som hemkommunen ansvarar för.
Lag (2022:1315).

Mottagande i en annan kommun

25 § En elev har rätt att bli mottagen i en anpassad 
grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska 
svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina 
personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den 
kommunens anpassade grundskola. Innan kommunen fattar beslut 
om att för ett visst läsår ta emot en sådan elev, ska den 
inhämta yttrande från elevens hemkommun.

En elev som vistas i ett sådant hem för vård eller boende som 
avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i ett 
sådant skyddat boende som avses i 6 kap. 1 a § samma lag har 
rätt att bli mottagen i en anpassad grundskola i den kommun 
där eleven vistas, trots att en annan kommun är den som ska 
svara för elevens utbildning. Lag (2024:89).

26 § En kommun får även i andra fall än som avses i 24 § andra 
stycket 2 eller 25 § ta emot en elev från en annan kommun i 
sin anpassade grundskola efter önskemål av elevens 
vårdnadshavare. Lag (2022:1315).

27 § En elev som har tagits emot i en kommuns anpassade 
grundskola ett visst läsår har rätt att gå kvar hela läsåret, 
även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet 
ändras under läsåret.

Om det för eleven återstår endast en årskurs har eleven också 
rätt att gå kvar sista årskursen. Lag (2022:1315).

Kommunens organisation av sin anpassade grundskola

28 § Varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin 
anpassade grundskola beakta vad som är ändamålsenligt från 
kommunikationssynpunkt för eleverna.

Varje kommun ska så långt det är möjligt organisera sin 
anpassade grundskola så att ingen elev på grund av skolgången 
behöver bo utanför det egna hemmet.

I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa 
funktionshindrade finns det föreskrifter om stöd och service i 
form av boende i familjehem eller bostad med särskild service 
för barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet.
Lag (2022:1315).

Placering vid en skolenhet

29 § En elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där 
elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den 
önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs 
berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet 
åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan 
skolenhet inom sin anpassade grundskola.

Kommunen får annars frångå elevens vårdnadshavares önskemål 
endast om

1. den önskade placeringen skulle medföra betydande 
organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen, 
eller

2. det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet 
och studiero.

Beslut enligt andra stycket 2 gäller omedelbart, om inte annat 
beslutas. Lag (2022:1315).

30 § Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet har 
rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 29 § andra 
stycket. Detsamma ska gälla den som har tagits emot vid en 
skolenhet med förskoleklass och som ska fortsätta sin 
utbildning i anpassade grundskolan vid samma skolenhet.

Rätten enligt första stycket att gå kvar vid en skolenhet 
gäller inte för en elev som med stöd av 3 kap. 12 e § ska 
placeras i en årskurs som inte anordnas vid skolenheten.
Lag (2022:1315).

Resursskola

30 a § En kommun får begränsa utbildningen vid en viss 
skolenhet till att avse elever som är i behov av särskilt stöd 
(resursskola). För en resursskola gäller inte 29 och 30 §§. 

Kommunen ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av 
sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven 
ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för 
bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att 
eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. 
Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap.

Kommunen beslutar om placering av en elev vid en resursskola, 
efter ansökan av elevens vårdnadshavare. Ansökan får även 
göras av elevens rektor, om eleven är placerad vid en av 
kommunens skolenheter och elevens vårdnadshavare medger det.

Om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras. 
Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda 
stöd som resursskolan erbjuder prioriteras. Lag (2022:724).

30 b § Placeringen vid resursskolan ska regelbundet följas upp 
och utvärderas.

En elev har rätt att gå kvar vid resursskolan så länge eleven 
är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder.

Om elevens vårdnadshavare begär att placeringen vid 
resursskolan ska upphöra ska eleven placeras vid en annan av 
kommunens skolenheter enligt 29 §. Lag (2022:724).

Skolskjuts i hemkommunen

31 § Elever i anpassad grundskola med offentlig huvudman har 
rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning 
till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och 
tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens 
längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller 
någon annan särskild omständighet.

Denna rätt gäller dock inte elever som väljer att gå i en 
annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat 
dem eller som går i en annan kommuns anpassade grundskola med 
stöd av 25 eller 26 §. I de fall då det kan ske utan 
organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska kommunen även 
anordna skolskjuts i dessa fall.

Elevens hemkommun ska ombesörja att skolskjuts anordnas.
Lag (2022:1315).

Skolskjuts i en annan kommun än hemkommunen

32 § En elev som med stöd av 25 § går i en annan kommuns 
anpassade grundskola och som på grund av skolgången måste 
övernatta i den kommunen har rätt till skolskjuts mellan den 
tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs 
under samma förutsättningar som gäller för elever som är 
hemmahörande i kommunen. Detsamma gäller för en elev som går i 
en annan kommuns anpassade grundskola på grund av att eleven 
har placerats i ett sådant skyddat boende som avses i 6 kap. 
1 a § socialtjänstlagen (2001:453).

Den kommun som anordnar utbildningen ska ombesörja att 
skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunens kostnader 
för detta ska ersättas av elevens hemkommun. Lag (2024:89).

Interkommunal ersättning

33 § En kommun som i sin anpassade grundskola har en elev från 
en annan kommun ska ersättas för sina kostnader för elevens 
utbildning av elevens hemkommun, om elevens skolgång i 
kommunen grundar sig på 25 § eller 27 § andra stycket.

Även i de fall som avses i 26 § ska hemkommunen betala 
ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett 
sådant fall inte kommer överens om annat, ska ersättningen 
bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov 
efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning 
av resurser till de egna anpassade grundskolorna. Har en elev 
ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver hemkommunen 
inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande 
organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för 
kommunen. Lag (2022:1315).

Fristående anpassad grundskola

Mottagande

34 § En fristående anpassad grundskola ska vara öppen för alla 
elever som har rätt till utbildning i anpassade grundskolan. 
Utbildningen får dock begränsas till att avse

1. vissa årskurser,

2. elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola), eller

3. vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för.

Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en 
elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan 
erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier 
eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska 
uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin 
skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap.

För en resursskola gäller inte 35 §. Om det inte finns plats 
för alla sökande till en viss resursskola ska ett urval göras. 
Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda 
stöd som resursskolan erbjuder prioriteras.

Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning 
åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag 
för eleven enligt 38 § andra stycket.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade 
utbildningar som avses i första stycket 3. Lag (2022:1315).

Urval

35 § Om det inte finns plats för alla sökande, ska urvalet 
göras på grunder som är förenliga med 34 § första stycket och 
som Statens skolinspektion godkänner.

Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter som innebär undantag för vissa elever.
Lag (2016:911).

Bidrag från hemkommunen

36 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje
elev vid skolenheten.

Bidraget består av ett grundbelopp enligt 37 § och i vissa
fall ett tilläggsbelopp enligt 38 §.

Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs
utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk.
Lag (2015:73).

37 § Grundbeloppet ska avse ersättning för

1. undervisning,

2. lärverktyg,

3. elevhälsa,

4. måltider,

5. administration,

6. mervärdesskatt, och

7. lokalkostnader.

Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som 
hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna 
anpassade grundskolan. Lag (2022:1315).

38 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett 
omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas 
modersmålsundervisning. Tilläggsbeloppet för en elev i behov 
av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån 
elevens behov.

Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en 
elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska 
eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.
Lag (2016:550).

Skolskjuts

39 § Hemkommunen ska anordna skolskjuts för elever som går i 
en fristående anpassad grundskola inom kommunen under samma 
förutsättningar som enligt 31 § andra stycket andra meningen 
gäller för elever som valt en annan skolenhet än den där 
kommunen annars skulle ha placerat dem. Lag (2022:1315).

Insyn

40 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt
till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra
sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose
allmänhetens behov av insyn. Lag (2014:903).

12 kap. Specialskolan

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns

- allmänna bestämmelser (2-13 a §§ ),

- bestämmelser om betyg (14-23 §§ ),

- bestämmelser om utbildning enligt gymnasieskolans 
ämnesplaner (23 a § ), och

- bestämmelser om huvudmannens skyldigheter i särskilda fall 
(24-26 §§ ). Lag (2024:410).

Allmänna bestämmelser

Utbildningens syfte

2 § Specialskolan ska ge de barn och ungdomar som avses i 7
kap. 6 § en utbildning som är anpassad till varje elevs
förutsättningar och som så långt det är möjligt motsvarar den
utbildning som ges i grundskolan. Utbildningen ska ligga till
grund för fortsatt utbildning.

Årskurser, stadier, läsår och terminer

3 § Specialskolan ska ha tio årskurser, som indelas i 
lågstadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet består 
av årskurs 1–4, mellanstadiet av årskurs 5–7 och högstadiet 
av årskurs 8–10.

Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, 
som består av en hösttermin och en vårtermin.
Lag (2017:620).

Ämnen

4 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Undervisningen ska omfatta följande ämnen:

- bild,

- engelska,

- hem- och konsumentkunskap,

- idrott och hälsa,

- matematik,

- naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi,

- rörelse och drama eller musik,

- samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, 
religionskunskap och samhällskunskap,

- slöjd,

- svenska eller svenska som andraspråk, 

- teckenspråk, och

- teknik.

För hörande elever gäller att ämnet musik ersätter ämnet 
rörelse och drama. För elever som tagits emot enligt 7 kap. 
6 § första stycket 1 och 3 gäller att ämnet svenska ersätter 
ämnet teckenspråk, om dessa elever inte har behov av 
teckenspråk.

Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska 
erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever 
som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål.

Vidare ska det finnas skolans val.

Av 23 a § framgår att undervisningen i vissa fall får omfatta 
kurser enligt gymnasieskolans ämnesplaner. Lag (2024:410).

4 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Undervisningen ska omfatta följande ämnen:

- bild,

- engelska,

- hem- och konsumentkunskap,

- idrott och hälsa,

- matematik,

- naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi,

- rörelse och drama eller musik,

- samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, 
religionskunskap och samhällskunskap,

- slöjd,

- svenska eller svenska som andraspråk, 

- teckenspråk, och

- teknik.

För hörande elever gäller att ämnet musik ersätter ämnet 
rörelse och drama. För elever som tagits emot enligt 7 kap. 
6 § första stycket 1 och 3 gäller att ämnet svenska ersätter 
ämnet teckenspråk, om dessa elever inte har behov av 
teckenspråk.

Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska 
erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever 
som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål.

Vidare ska det finnas skolans val.

Av 23 a § framgår att undervisningen i vissa fall får omfatta 
ämnen enligt gymnasieskolans ämnesplaner. Lag (2024:411).

Undervisningstid

5 § Den totala undervisningstiden för varje elev i 
specialskolan ska vara minst 8 070 timmar.

För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 
12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden 
efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § 
motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den 
årskursen under den kvarvarande skoltiden.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter 
om fördelning av undervisningstiden (timplan). 
Lag (2017:620).

Ytterligare bemyndiganden om undervisningens innehåll och 
omfattning

6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om

1. undervisningstid utöver vad som följer av 5 §,

2. begränsade avvikelser från 4 § utöver vad som följer av 
3 kap. 12 § (anpassad studiegång), om det finns särskilda 
skäl, och

3. avvikelser för elever med intellektuell 
funktionsnedsättning från den ämnesindelning som anges i 4 §.
Lag (2022:1315).

Modersmålsundervisning

7 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål
än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk
om

1. språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och

2. eleven har grundläggande kunskaper i språket.

En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska
erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella
minoritetsspråk.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana
föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska
erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar
sådan undervisning i det språket. Lag (2014:458).

Kursplaner

8 § För varje ämne ska gälla en kursplan.

För elever med intellektuell funktionsnedsättning får 
anpassade grundskolans kursplaner tillämpas om elevens 
vårdnadshavare lämnar sitt samtycke. Om elevens vårdnadshavare 
inte lämnar sitt samtycke ska eleven läsa enligt 
specialskolans kursplaner. Anpassade grundskolans kursplaner 
får dock tillämpas för en elev utan elevens vårdnadshavares 
samtycke om det finns synnerliga skäl med hänsyn till elevens 
bästa. I den utsträckning som anpassade grundskolans 
kursplaner inte kan användas får särskilda kursplaner 
upprättas.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
meddelar föreskrifter om kursplaner. Lag (2022:1315).

Praktisk arbetslivsorientering

8 a § Huvudmannen ansvarar för att praktisk 
arbetslivsorientering (prao) anordnas under sammanlagt minst 
tio dagar från och med årskurs 9 för de elever som läser 
enligt specialskolans kursplaner. Syftet med prao är att 
eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande 
studie- och yrkesval. 

Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats 
och i andra hand genom att eleven deltar i undervisningen på 
ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga 
skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser 
ersätta prao för en elev. Lag (2018:105).

Tester och prov

9 § Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning
eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får
inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en
skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör.

Avgifter

10 § Utbildningen ska vara avgiftsfri. 

Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, andra 
läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god 
kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål. 

Eleverna ska utan kostnad erbjudas näringsriktiga 
skolmåltider. 

Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. 
Lag (2023:951).

11 § Trots 10 § får det förekomma enstaka inslag som kan
medföra en obetydlig kostnad för eleverna.

I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det,
trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under
ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare
på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla
elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens
självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten.

Utvecklingssamtal och individuell utvecklingsplan

12 § Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och 
elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens 
kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas 
samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla 
betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper 
och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för 
läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda 
sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till 
läroplanen och betygskriterierna eller kriterierna för 
bedömning av kunskaper i de ämnen eller ämnesområden som 
eleven får undervisning i.

Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant 
åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. Lag (2022:146).

13 § I årskurs 1-6 ska läraren en gång per läsår, vid ett av 
utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell 
utvecklingsplan

1. ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till

a) kriterierna för bedömning av kunskaper eller 
betygskriterierna för årskurs 7 i de ämnen som eleven får 
undervisning i, eller

b) kriterierna för bedömning av kunskaper i de ämnesområden 
som eleven får undervisning i, och

2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska 
uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller 
betygskriterierna för årskurs 7 och i övrigt utvecklas så 
långt som möjligt inom ramen för läroplanen.

Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen 
om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om 
rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven 
och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid 
dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om 
utformningen av sådan skriftlig information som ges i 
utvecklingsplanen.

Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid 
andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga 
individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av 
vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för 
att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller 
betygskriterierna för årskurs 7.

Om en elev ges betyg i årskurs 5 och 6 gäller inte 
skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna.
Lag (2022:146).

13 a § I årskurs 7-10 ska läraren, om anpassade grundskolans 
kursplaner tillämpas och eleven får undervisning i ett ämne 
som eleven eller vårdnadshavaren inte begär betyg i eller ett 
ämnesområde, en gång per läsår vid ett av utvecklingssamtalen 
i en skriftlig individuell utvecklingsplan

1. ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till 

a) betygskriterierna i det ämne som eleven får undervisning i, 
eller

b) kriterierna för bedömning av kunskaper i det ämnesområde 
som eleven får undervisning i, och 

2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska 
uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av 
kunskaper och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom 
ramen för läroplanen i det ämnet eller ämnesområdet.

Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig 
information som ges i utvecklingsplanen. 

Skriftlig information om elevens skolgång får ges även i andra 
fall än vad som följer av första stycket och även vid andra 
tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga 
individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av 
vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för 
att uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning 
av kunskaper. Lag (2022:1315).

Betyg

Tillämpliga bestämmelser

14 § Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 
3 kap. 13-21 §§.

För elever som läser enligt specialskolans kursplaner gäller 
utöver 3 kap. bestämmelserna om betygssättning i 15-22 §§.

För elever som läser enligt anpassade grundskolans kursplaner 
gäller utöver 3 kap. bestämmelserna om intyg, studieomdöme och 
betyg i 11 kap. 17-23 §§. Betyg innan ett ämne har avslutats 
ska dock sättas vid de tidpunkter som anges i 16 § 1.
Lag (2022:1315).

Betygssättning

15 § Betyg ska sättas i specialskolans ämnen i slutet av 
varje termin från och med årskurs 7 i de ämnen som eleven har 
fått undervisning i under terminen.

Om undervisningen i naturorienterande ämnen och 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande 
fram till och med slutet av årskurs 7, får rektorn dock 
besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa 
respektive ämnen i årskurs 7. Lag (2017:620).

16 § Om betyg sätts i årskurs 5 och 6 ska betyg sättas i 
slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven 
har fått undervisning i under terminen. 

Om undervisningen i naturorienterande ämnen och 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande 
fram till och med slutet av aktuell årskurs, får rektorn dock 
besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa 
respektive ämnen i den årskursen. Lag (2021:191).

17 § Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E
eller F användas. Betyg för godkända resultat betecknas med
A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta
betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F.

18 § Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper
i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i
ämnet. Detsamma gäller när det ska sättas ett sammanfattande
betyg för de naturorienterande respektive samhällsorienterande
ämnena. Lag (2010:2022).

Betyg innan ett ämne har avslutats

19 § När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska 
betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som 
eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. 
Läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper 
i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och 
sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga 
kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven 
ska kunna få ett godkänt betyg.

Vid bedömningen ska elevens kunskaper

1. i årskurs 5 och 6, om betyg sätts i dessa årskurser, 
ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha 
uppnått vid betygstillfället i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 7,

2. i årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev 
ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 7, och

3. efter årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en 
elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 10. Lag (2022:146).

Betyg när ett ämne har avslutats

20 § När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska 
läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i 
förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och 
sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga 
kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven 
ska kunna få ett godkänt betyg.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
betygskriterier. Lag (2022:146).

20 a § Vid betygssättning enligt 19 och 20 §§ i ett ämne som 
det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det 
provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på 
delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda 
skäl. Lag (2017:1104).

21 § Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen 
enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av 
betygskriterierna för årskurs 7 eller 10. Med särskilda skäl 
avses funktionsnedsättning, utöver dövhet eller hörselskada, 
eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av 
tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att 
eleven ska kunna uppfylla betygskriterierna för ett visst 
betyg. Lag (2022:146).

22 § I fall där ett icke godkänt betyg sätts i ett avslutat
ämne ska en skriftlig bedömning av elevens kunskapsutveckling
i ämnet ges. Av bedömningen får också de stödåtgärder som har
vidtagits framgå. Bedömningen ska undertecknas av läraren.

Om det enligt 18 § inte kan sättas betyg i ett avslutat ämne,
får de stödåtgärder som har vidtagits framgå av beslutet.

Prövning

23 § Den som vill ha betyg från specialskolan har rätt att
genomgå prövning för betyg. Denna kan avse hela utbildningen
i specialskolan eller ett eller flera ämnen som ingår i
utbildningen. Detta gäller även den som tidigare har fått
betyg i ett avslutat ämne eller slutbetyg från specialskolan.

Bestämmelserna om betygssättning i detta kapitel och i 3 kap.
ska i tillämpliga delar gälla i fråga om prövningen.

Utbildning enligt gymnasieskolans ämnesplaner

23 a § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Rektorn för en skolenhet i specialskolan får besluta 
att en elev ska läsa en eller flera kurser enligt 
gymnasieskolans ämnesplaner, om eleven bedöms ha goda 
förutsättningar att klara studierna och eleven och elevens 
vårdnadshavare medger det. Om eleven eller elevens 
vårdnadshavare tar tillbaka sitt medgivande upphör beslutet 
att gälla.

Kurser som en elev i specialskolan läser enligt första stycket 
ska betygssättas enligt de bestämmelser som gäller för 
gymnasieskolan. Lag (2024:410).

23 a § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Rektorn för en skolenhet i specialskolan får besluta 
att en elev ska läsa ett eller flera ämnen på en eller flera 
nivåer enligt gymnasieskolans ämnesplaner, om eleven bedöms ha 
goda förutsättningar att klara studierna och eleven och 
elevens vårdnadshavare medger det. Om eleven eller elevens 
vårdnadshavare tar tillbaka sitt medgivande upphör beslutet 
att gälla.

Ämnen som en elev i specialskolan läser enligt första stycket 
ska betygssättas enligt de bestämmelser som gäller för 
gymnasieskolan. Lag (2024:411).

Huvudmannens skyldigheter i särskilda fall

Ersättning från elevens hemkommun

24 § Hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa
kostnader för den som är elev i specialskolan eller i
förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom
specialskolan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om ersättningens storlek.

Första stycket gäller inte utlandssvenska elever i årskurs
7–10. Lag (2015:73).

Resor och boende

25 § En elev i specialskolan har rätt till de resor som krävs
för utbildningen. Staten ska stå för kostnaderna.

En elev i specialskolan som till följd av skolgången måste bo
utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsställande
förhållanden. Staten ska svara för detta utan extra kostnader
för eleven.

Skolenheter

26 § Utbildningen i specialskolan ska anordnas av
Specialpedagogiska skolmyndigheten och bedrivas vid flera
skolenheter.

13 kap. Sameskolan

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns

- allmänna bestämmelser (2-14 §§ ),

- bestämmelser om betyg (15-21 a §§ ),

- bestämmelser om utbildning enligt gymnasieskolans 
ämnesplaner (21 c § ), och

- bestämmelser om huvudmannens skyldigheter i särskilda fall 
(22-24 §§ ). Lag (2024:410).

Allmänna bestämmelser

Utbildningens syfte

2 § Sameskolan ska ge en utbildning med samisk inriktning som
i övrigt motsvarar utbildningen i årskurserna 1-6 i
grundskolan.

Årskurser, stadier, läsår och terminer

3 § Sameskolan ska ha sex årskurser, som indelas i lågstadium 
och mellanstadium. Lågstadiet består av årskurs 1–3 och 
mellanstadiet av årskurs 4–6.

Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, 
som består av en hösttermin och en vårtermin.
Lag (2017:620).

Ämnen

4 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Undervisningen ska omfatta följande ämnen:

- bild,

- engelska,

- hem- och konsumentkunskap,

- idrott och hälsa,

- matematik,

- musik,

- naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi,

- samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, 
religionskunskap och samhällskunskap,

- samiska,

- slöjd,

- svenska eller svenska som andraspråk, och

- teknik.

Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska 
erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever 
som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål.

Vidare ska det finnas skolans val.

Av 21 c § framgår att undervisningen i vissa fall får omfatta 
kurser enligt gymnasieskolans ämnesplaner. Lag (2024:410).

4 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Undervisningen ska omfatta följande ämnen:

- bild,

- engelska,

- hem- och konsumentkunskap,

- idrott och hälsa,

- matematik,

- musik,

- naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi,

- samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, 
religionskunskap och samhällskunskap,

- samiska,

- slöjd,

- svenska eller svenska som andraspråk, och

- teknik.

Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska 
erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever 
som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål.

Vidare ska det finnas skolans val.

Av 21 c § framgår att undervisningen i vissa fall får omfatta 
ämnen enligt gymnasieskolans ämnesplaner. Lag (2024:411).

Undervisningstid

5 § Den totala undervisningstiden för varje elev i sameskolan 
ska vara minst 4 473 timmar.

För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 
12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden 
efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § 
motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den 
årskursen 
under den kvarvarande skoltiden.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter 
om fördelning av undervisningstiden (timplan). 
Lag (2017:620).

6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om

1. undervisningstid utöver vad som följer av 5 §, och

2. begränsade avvikelser från 4 § och från timplanen utöver
vad som följer av 3 kap. 11 § (anpassad studiegång), om det
finns särskilda skäl.

Modersmålsundervisning

7 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål
än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk
om

1. språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och

2. eleven har grundläggande kunskaper i språket.

En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska
erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella
minoritetsspråk.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana
föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska
erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar
sådan undervisning i det språket. Lag (2014:458).

Kursplaner

8 § För varje ämne ska en kursplan gälla.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar föreskrifter om kursplaner.

Tester och prov

9 § Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning
eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får
inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en
skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör.

Avgifter

10 § Utbildningen ska vara avgiftsfri. 

Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, andra 
läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god 
kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål. 

Eleverna ska utan kostnad erbjudas näringsriktiga 
skolmåltider. 

Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut.
Lag (2023:951).

11 § Trots 10 § får det förekomma enstaka inslag som kan
medföra en obetydlig kostnad för eleverna.

I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det,
trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under
ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare
på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla
elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens
självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten.

Utvecklingssamtal och individuell utvecklingsplan

12 § Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och 
elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens 
kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas 
samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla 
betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper 
och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för 
läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda 
sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till 
läroplanen och betygskriterierna eller kriterierna för 
bedömning av kunskaper i de ämnen som eleven får undervisning 
i.

Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant 
åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. Lag (2022:146).

13 § I årskurs 1-5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av 
utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell 
utvecklingsplan

1. ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till 
kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna 
för årskurs 6 i de ämnen som eleven får undervisning i, och

2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska 
uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller 
betygskriterierna för årskurs 6 och i övrigt utvecklas så 
långt som möjligt inom ramen för läroplanen.

Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen 
om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om 
rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven 
och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid 
dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om 
utformningen av sådan skriftlig information som ges i 
utvecklingsplanen.

Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid 
andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga 
individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av 
vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för 
att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller 
betygskriterierna för årskurs 6.

Om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 gäller inte 
skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna.
Lag (2022:146).

Intyg vid avgång

14 § När en elev avgår från en sameskola ska intyg om
avgången utfärdas.

Intyget ska innehålla uppgifter om

1. den årskurs från vilken eleven avgått,

2. tiden för avgången,

3. de ämnen som eleven undervisats i, och

4. det antal undervisningstimmar som eleven erbjudits.

Intyget ska undertecknas av rektorn.

Betyg

Tillämpliga bestämmelser

15 § Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i
3 kap. 13-21 §§. Lag (2010:2022).

Betygssättning

16 § Betyg ska sättas i sameskolans ämnen.

Om undervisningen i naturorienterande ämnen och 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande 
fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock 
besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa 
respektive ämnen. Lag (2017:620).

17 § Betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6 i
de ämnen som eleven fått undervisning i under terminen.
Lag (2014:458).

17 a § Om betyg sätts i årskurs 4 och 5 ska betyg sättas i 
slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven 
har fått undervisning i under terminen. 

Om undervisningen i naturorienterande ämnen och 
samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande 
fram till och med slutet av aktuell årskurs, får rektorn dock 
besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa 
respektive ämnen i den årskursen. Lag (2021:191).

18 § Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F
användas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D
eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E.
Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F.
Lag (2010:2022).

19 § Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper
i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i
ämnet. Detsamma gäller när det ska sättas ett sammanfattande
betyg för de naturorienterande respektive samhällsorienterande
ämnena. Lag (2010:2022).

Betyg innan ett ämne har avslutats

20 § När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska 
betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som 
eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. 
Läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper 
i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och 
sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga 
kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven 
ska kunna få ett godkänt betyg.

Vid bedömningen ska elevens kunskaper

1. i årskurs 4 och 5, om betyg sätts i dessa årskurser, 
ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått 
vid betygstillfället i förhållande till betygskriterierna för 
årskurs 6, och

2. i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev 
ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 6. Lag (2022:146).

Betyg när ett ämne har avslutats

21 § När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska 
läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i 
förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och 
sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga 
kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven 
ska kunna få ett godkänt betyg.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
betygskriterier. Lag (2022:146).

21 a § Vid betygssättning enligt 20 och 21 §§ i ett ämne som 
det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det 
provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på 
delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda 
skäl. Lag (2017:1104).

21 b § Om det finns särskilda skäl får det vid 
betygssättningen enligt 20 och 21 §§ bortses från enstaka 
delar av betygskriterierna för årskurs 6. Med särskilda skäl 
avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga 
förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett 
direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla 
betygskriterierna för ett visst betyg. Lag (2022:146).

Utbildning enligt gymnasieskolans ämnesplaner

21 c § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Rektorn för en skolenhet i sameskolan får besluta att 
en elev ska läsa en eller flera kurser enligt gymnasieskolans 
ämnesplaner, om eleven bedöms ha goda förutsättningar att 
klara studierna och eleven och elevens vårdnadshavare medger 
det. Om eleven eller elevens vårdnadshavare tar tillbaka sitt 
medgivande upphör beslutet att gälla.

Kurser som en elev i sameskolan läser enligt första stycket 
ska betygssättas enligt de bestämmelser som gäller för 
gymnasieskolan. Lag (2024:410).

21 c § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Rektorn för en skolenhet i sameskolan får besluta att 
en elev ska läsa ett eller flera ämnen på en eller flera 
nivåer enligt gymnasieskolans ämnesplaner, om eleven bedöms ha 
goda förutsättningar att klara studierna och eleven och 
elevens vårdnadshavare medger det. Om eleven eller elevens 
vårdnadshavare tar tillbaka sitt medgivande upphör beslutet 
att gälla.

Ämnen som en elev i sameskolan läser enligt första stycket ska 
betygssättas enligt de bestämmelser som gäller för 
gymnasieskolan. Lag (2024:411).

Huvudmannens skyldigheter i särskilda fall

Ersättning från elevens hemkommun

22 § Hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa
kostnader för den som är elev i sameskolan eller i
förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom
sameskolan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om ersättningens storlek.
Lag (2010:2022).

Resor och boende

23 § En elev i sameskolan har rätt till de resor som krävs
för utbildningen. Staten ska stå för kostnaderna.

En elev i sameskolan som till följd av skolgången måste bo
utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsställande
förhållanden. Staten ska svara för detta utan extra kostnader
för eleven. Lag (2010:2022).

24 § Utbildning i sameskolan ska anordnas av
Sameskolstyrelsen och bedrivas vid flera skolenheter.
Lag (2010:2022).

14 kap. Fritidshemmet

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns

- allmänna bestämmelser (2-10 §§),

- bestämmelser om fritidshem med offentlig huvudman (11-14
§§), och

- bestämmelser om fritidshem med enskild huvudman (15-19 §§).

Allmänna bestämmelser

Utbildningens syfte

2 § Fritidshemmet kompletterar utbildningen i förskoleklassen, 
grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan 
och särskilda utbildningsformer som skolplikt kan fullgöras i. 
Fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande 
samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. 
Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens 
behov.

Fritidshemmet ska främja allsidiga kontakter och social 
gemenskap. Lag (2022:1315).

Erbjudande av utbildning

3 § Varje kommun ska erbjuda utbildning i fritidshem för 
elever i kommunens förskoleklass, grundskola och anpassad 
grundskola. Staten ska erbjuda utbildning i fritidshem för 
elever i specialskola och sameskola.

Hemkommunen ska erbjuda utbildning i fritidshem för elever som 
går i en fristående skola i de fall huvudmannen inte erbjuder 
sådan utbildning. Lag (2022:1315).

4 § Utbildning i fritidshem ska erbjudas så snart det
framkommit att eleven har behov av en sådan plats.

Omfattning

5 § En elev i någon av de skolformer som anges i 3 § ska
erbjudas utbildning i fritidshemmet i den omfattning som
behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller
studier eller om eleven har ett eget behov på grund av
familjens situation i övrigt.

6 § Elever ska även i andra fall än som avses i 5 § erbjudas
utbildning i fritidshem, om de av fysiska, psykiska eller
andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av
sådan utbildning.

7 § Fritidshem ska erbjudas till och med vårterminen det år
då eleven fyller 13 år. Från och med höstterminen det år då
eleven fyller 10 år får öppen fritidsverksamhet erbjudas i
stället för fritidshem, om eleven inte på grund av fysiska,
psykiska eller andra skäl är i behov av sådant särskilt stöd
i sin utveckling som endast kan erbjudas i fritidshem.

Bestämmelser om öppen fritidsverksamhet finns i 25 kap.

8 § Fritidshem ska erbjudas eleverna den del av dagen då
eleverna inte går i någon av de skolformer som anges i 3 §
och under lov. Fritidshem behöver inte erbjudas under
kvällar, nätter, veckoslut eller i samband med större helger.

Elevgrupperna och miljön

9 § Huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig
sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt
erbjuds en god miljö.

Placering vid en skolenhet

10 § En elev i förskoleklass, grundskola, anpassad grundskola, 
specialskola eller sameskola ska erbjudas utbildning i 
fritidshem vid eller så nära som möjligt den skolenhet där 
eleven får utbildning. Lag (2022:1315).

Fritidshem med offentlig huvudman

Hemkommunens ansvar

11 § Hemkommunen svarar för att en elev som ska erbjudas
fritidshem enligt bestämmelserna i detta kapitel och går i en
sådan särskild utbildningsform som avses i 24 kap. erbjuds
fritidshem. I dessa fall ska bestämmelserna i 4-10 §§
tillämpas.

Avgifter

12 § En kommun får ta ut avgift för utbildning i fritidshem
som den anordnar.

Avgifterna ska vara skäliga.

Avgifter vid skolenhet med specialskola och sameskola

13 § Avgifter som staten tar ut för utbildning i fritidshem
vid en skolenhet med specialskola eller sameskola ska
bestämmas efter samma grunder som kommunen där fritidshemmet
är beläget tillämpar i sina fritidshem.

Interkommunal ersättning

14 § En kommun som i sitt fritidshem har en elev från en annan 
kommun ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning 
i fritidshemmet av elevens hemkommun, om elevens skolgång i 
den mottagande kommunens förskoleklass, grundskola eller 
anpassad grundskola grundar sig på 9 kap. 13 § första stycket, 
10 kap. 24, 25 eller 26 § eller 11 kap. 24 § andra stycket 2 
eller 25 §.

Även i andra fall då en kommun i sitt fritidshem har en elev 
från en annan kommun ska hemkommunen betala ersättning till 
den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte 
kommer överens om annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn 
till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder 
som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sina 
egna fritidshem. Har en elev ett omfattande behov av särskilt 
stöd, behöver hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda 
stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska 
svårigheter uppstår för kommunen.

Ersättningen enligt första eller andra stycket ska i 
förekommande fall minskas med belopp som huvudmannen tar ut 
enligt 12 §. Lag (2022:1315).

Fritidshem med enskild huvudman

Bidrag från hemkommunen

15 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje
elev vid skolenheten.

Bidraget består av ett grundbelopp enligt 16 § och i vissa
fall ett tilläggsbelopp enligt 17 §.

16 § Grundbeloppet ska avse ersättning för

1. omsorg och pedagogisk verksamhet,

2. pedagogiskt material och utrustning,

3. måltider,

4. administration,

5. mervärdesskatt, och

6. lokalkostnader.

Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen
tillämpar vid fördelning av resurser till sina egna
fritidshem.

17 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett 
omfattande behov av särskilt stöd. Tilläggsbeloppet ska vara 
individuellt bestämt utifrån elevens behov.

Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en 
elev, om betydande organisatoriska eller ekonomiska 
svårigheter uppstår för kommunen. Lag (2016:550).

Insyn

18 § Den kommun där en fristående skola som anordnar
fritidshem är belägen har rätt till insyn i verksamheten så
att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt
denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn.
Lag (2014:903).

Avgifter

19 § Avgifter som en enskild huvudman för ett fritidshem tar
ut får inte vara oskäligt höga.

15 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasieskolan

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns 

- allmänna bestämmelser (2-20 §§), 

- bestämmelser om betyg (21-29 §§), 

- bestämmelser om gymnasieskola med offentlig huvudman 
(30-32 §§), 

- bestämmelser om fristående gymnasieskola (32 a-34 §§), och 

- bestämmelser om Rh-anpassad utbildning (35-40 §§).
Lag (2022:1089).

Allmänna bestämmelser

Utbildningens syfte

2 § Gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet
och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett
aktivt deltagande i samhällslivet.

Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap
och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och
tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa
kunskaper.

Utbildningen i gymnasieskolan ska i huvudsak bygga på de
kunskaper eleverna fått i grundskolan eller i motsvarande
utbildning. Den vidareutbildning som ges i form av ett fjärde
tekniskt år ska därutöver bygga på de kunskaper eleverna fått
på teknikprogrammet eller i motsvarande utbildning.
Lag (2014:530).

3 § Utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den
nationella och regionala kompetensförsörjningen till
arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn.

Samverkan med samhället i övrigt

4 § Huvudmannen för gymnasieskolan ska samverka med samhället
i övrigt.

Målgrupp

5 § Gymnasieskolan ska vara öppen endast för ungdomar som 
avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning 
och som påbörjar sin gymnasieutbildning under tiden till och 
med det första kalenderhalvåret det år de fyller 20 år eller, 
i fall som avses i 36 §, 21 år. I 17 a kap. 4 § finns 
särskilda bestämmelser om målgruppen för den vidareutbildning 
som ges i form av ett fjärde tekniskt år.

I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om 
utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från anpassade 
grundskolan.

Bestämmelserna om gymnasieskolan gäller bara för ungdomar som 
är bosatta i landet. I 29 kap. 2-5 §§ finns ytterligare 
föreskrifter om bosättning och rätten till utbildning.
Lag (2022:1315).

6 § Ungdomar som har gått igenom en utbildning på ett
nationellt program eller likvärdig utbildning eller har
avlagt International Baccalaureate (IB) är inte längre
behöriga för nationella program och introduktionsprogram i
gymnasieskolan. Lag (2014:530).

De olika utbildningarna

7 § Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella
program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande
program.

I gymnasieskolan finns också utbildning i form av
introduktionsprogram och vidareutbildning i form av ett
fjärde tekniskt år.

Närmare bestämmelser om de nationella programmen finns i 16
kap., om introduktionsprogrammen i 17 kap. och om
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i 17 a
kap. Lag (2014:530).

8 § Varje kommun ska informera om de nationella programmen
samt om möjligheterna att få utbildning på
introduktionsprogram och vidareutbildning i form av ett
fjärde tekniskt år. Lag (2014:530).

8 a § Information från en huvudman om erbjudande av nationella 
program och introduktionsprogrammen programinriktat val och 
yrkesintroduktion utformade för en grupp elever ska tydligt 
ange utbildningens inriktning. 

Informationen ska också ange vad utbildningen kan leda till 
när det gäller etablering på arbetsmarknaden och övergång till 
vidare studier. Lag (2022:1089).

Yrkesdansarutbildning

8 b § Regeringen får meddela föreskrifter om särskild
utbildning i form av en yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan.

Föreskrifter om sådan utbildning som regeringen meddelar i
förordning får avvika från bestämmelserna i denna lag.
Lag (2022:1089).

Utbildning anpassad för elever med vissa
funktionsnedsättningar

9 § För ungdomar med ett svårt rörelsehinder får de kommuner
som regeringen beslutar anordna speciellt anpassad utbildning
(gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning) i sin
gymnasieskola. För dessa utbildningar gäller särskilda
bestämmelser i 35-40 §§. Regeringen får meddela ytterligare
föreskrifter om sådan utbildning.

Regeringen får meddela föreskrifter om utbildning i
gymnasieskolan för elever som är döva, hörselskadade eller
dövblinda eller har en språkstörning.

Föreskrifter enligt första och andra styckena får innebära
undantag från vad som annars gäller för utbildning i
gymnasieskolan.

Läsår och terminer

10 § Utbildningen ska bedrivas under läsår, som omfattar en
hösttermin och en vårtermin.

Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om
när läsåret ska börja och sluta.

Utbildningens förläggning

11 § Utbildningen i gymnasieskolan ska i huvudsak vara 
skolförlagd, om inte annat anges i andra, tredje eller fjärde 
stycket.

Gymnasial lärlingsutbildning ska enligt 16 kap. 11 § i 
huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser.

Introduktionsprogrammen programinriktat val, yrkesintroduktion 
och individuellt alternativ samt vidareutbildning i form av 
ett fjärde tekniskt år får utformas så att de inte är i 
huvudsak skolförlagda.

Av 22 kap. 3 § framgår att utbildning där distansundervisning 
används inte behöver vara i huvudsak skolförlagd. 
Lag (2020:605).

Antagning

12 § Huvudmannen ansvarar för antagningen till de olika
utbildningar som anordnas av huvudmannen.

I 38 § finns särskilda bestämmelser om antagning till Rh-
anpassad utbildning.

13 § Regeringen meddelar föreskrifter om urval bland mottagna
sökande.

14 § Antagningsorganisationen får vara gemensam för 
gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan, kommunal 
vuxenutbildning på gymnasial nivå och kommunal vuxenutbildning 
som anpassad utbildning på gymnasial nivå.

Antagningsorganisationen får vara gemensam för gymnasieskola 
anordnad av kommuner, regioner och enskilda huvudmän.
Lag (2022:1315).

Information till hemkommunen

15 § När en elev börjar eller slutar vid en gymnasieskola med
en annan huvudman än hemkommunen, ska huvudmannen snarast
meddela detta till hemkommunen.

Detsamma gäller om en elev som inte fyllt 20 år utan giltigt
skäl är frånvarande i betydande utsträckning. Denna
skyldighet påverkar inte huvudmannens ansvar för att ge stöd
eller särskilt stöd till elever. Lag (2014:1002).

Elevers närvaro och information om frånvaro

16 § En elev i gymnasieskolan ska delta i den verksamhet 
som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven 
inte har giltigt skäl att utebli. 

Om en elev i gymnasieskolan utan giltigt skäl uteblir från 
den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda 
utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare 
samma dag informeras om att eleven har varit frånvarande. Om 
det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte 
informeras samma dag. 

Vid upprepad eller längre frånvaro ska rektorn, oavsett om 
det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att 
frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. Om 
förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 
kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas.
Lag (2018:1098).

Avgifter

17 § Utbildningen i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri. 

Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, andra 
läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god 
kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål. 
Huvudmannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med 
enstaka egna hjälpmedel. 

Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. 
Lag (2023:951).

18 § Trots 17 § får det förekomma enstaka inslag som kan
medföra en obetydlig kostnad för eleverna.

I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det,
trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under
ett läsår förekomma kostnader som ersätts av eleven eller
dennes vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter
ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte
överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i
aktiviteten.

Modersmålsundervisning

19 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål 
än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk 
om

1. språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och

2. eleven har goda kunskaper i språket.

En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska 
erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella 
minoritetsspråk.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana 
föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska 
erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar 
sådan undervisning i det språket. Lag (2023:689).

Mentor

19 a § Varje elev ska ha en mentor som ska följa elevens 
kunskapsutveckling och studiesituation med utgångspunkt i 
elevens utbildning i dess helhet. Mentorn ska särskilt 
uppmärksamma tecken på att eleven kan behöva stöd och i så 
fall skyndsamt informera berörd skolpersonal.
Lag (2018:749).

Utvecklingssamtal

20 § Minst en gång varje termin ska rektorn se till att
eleven ges en samlad information om elevens
kunskapsutveckling och studiesituation (utvecklingssamtal).
En elevs vårdnadshavare ska få sådan information som avses i
första stycket.

Betyg

Tillämpliga bestämmelser

21 § Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns
i 3 kap. 13-21 §§.

Betygssättning

22 § Betyg ska sättas i ämnen. Betyg ska sättas när ett ämne 
är avslutat. Om ett ämne består av flera nivåer ska betyg 
sättas efter varje avslutad nivå i ämnet.

När ett godkänt betyg sätts på en högre nivå i ett ämne med 
flera nivåer ska betyget anses omfatta lägre nivåer i ämnet 
och ersätta betyg som har satts på sådana nivåer.

Betyg ska också sättas

1. efter genomfört gymnasiearbete och examensarbete, och

2. i grundskolans ämnen i de fall undervisning i dessa får 
förekomma i gymnasieskolan. Lag (2022:147).

22 a § Regeringen får meddela föreskrifter om hur 
betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära 
undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar 
om betyg. Lag (2022:147).

23 § Har upphävts genom lag (2022:146).

24 § Som betyg för godkända resultat i ett ämne ska någon av 
beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg 
betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt 
resultat betecknas med F.

Vid betygssättningen ska läraren göra en sammantagen bedömning 
av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i 
förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som 
helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens 
kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara 
uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
betygskriterier. Lag (2022:147).

25 § Som betyg på gymnasiearbetet och examensarbetet ska
någon av beteckningarna E eller F användas. Betyget E ska
användas om en elev har nått examensmålen för gymnasiearbetet
eller examensarbetet. I annat fall ska betyget F användas.
Lag (2014:530).

25 a § Vid betygssättning i ett ämne på en nivå som det ges 
ett nationellt prov i ska elevens resultat på det provet 
särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på delprov ska 
dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl.
Lag (2022:147).

26 § Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen 
bortses från enstaka delar av betygskriterierna. Med särskilda 
skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande 
personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och 
som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla 
betygskriterierna för ett visst betyg.

Trots vad som anges i första stycket ska sådana delar av 
betygskriterierna som rör säkerhet eller som hänvisar till 
lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter alltid 
uppfyllas. Lag (2022:146).

27 § Om det saknas underlag för bedömning av en elevs
kunskaper på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte
sättas.

Prövning

28 § Den som vill ha betyg från gymnasieskolan har rätt att
genomgå prövning.

Regeringen får meddela föreskrifter om prövning. Sådana
föreskrifter får innebära inskränkning av rätten till
prövning.

29 § Regeringen meddelar föreskrifter om möjlighet för rektor
att i vissa fall ge betyg utan prövning till en elev som inte
följt undervisningen.

Gymnasieskola med offentlig huvudman

Kommunens ansvar

30 § Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen 
erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet.

Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller 
enligt det som följer av 30 a §. Lag (2022:1089).

30 a § Ett primärt samverkansavtal enligt 2 kap. 2 b § ska 
omfatta nationella program och introduktionsprogrammen 
programinriktat val och yrkesintroduktion utformade för en 
grupp elever. En kommun i det primära samverkansområdet ska 
erbjuda all sådan utbildning som anordnas av någon av 
kommunerna i samverkansområdet. 

Kommunen kan även erbjuda sådan utbildning anordnad av en 
kommun utanför det primära samverkansområdet eller en region 
enligt ett sekundärt samverkansavtal. 

När det gäller övrig utbildning i gymnasieskolan kan kommunen 
erbjuda utbildning som anordnas av en annan kommun eller en 
region enligt ett sekundärt samverkansavtal. Lag (2022:1089).

30 b § När en kommun bestämmer vilka utbildningar som ska 
erbjudas och antalet platser på utbildningarna ska den ta 
hänsyn till 

1. ungdomarnas efterfrågan, och

2. arbetsmarknadens behov.

Kravet på att ta hänsyn till arbetsmarknadens behov gäller 
endast de nationella programmen och introduktionsprogrammen 
programinriktat val och yrkesintroduktion utformade för en 
grupp elever. Lag (2022:1089).

Utbildning anordnad av regioner

31 § En region får anordna utbildningar på sådana nationella 
program som avser naturbruk och omvårdnad. 

Efter överenskommelse med en kommun får regionen anordna 
utbildning även på andra nationella program. 

Av 17 kap. 17 och 18 §§ följer vilken utbildning på 
introduktionsprogram som får anordnas av en region. 

Av 17 a kap. 2 § följer att en region som anordnar utbildning 
på teknikprogrammet också får anordna vidareutbildning i form 
av ett fjärde tekniskt år. Lag (2019:947).

31 a § När en region bestämmer vilka utbildningar som ska 
erbjudas och antalet platser på utbildningarna ska den ta 
hänsyn till

1. ungdomarnas efterfrågan, och

2. arbetsmarknadens behov.

Första stycket gäller endast de nationella programmen och 
introduktionsprogrammen programinriktat val och 
yrkesintroduktion utformade för en grupp elever.
Lag (2022:1089).

Stöd till inackordering

32 § Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en 
gymnasie-skola med offentlig huvudman som behöver 
inackordering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller 
dock inte

1. elever som har tagits emot i andra hand till ett 
nationellt program enligt 16 kap. 47 §,

2. elever som har tagits emot enligt 17 kap. 19 § tredje 
stycket,

3. elever på Rh-anpassad utbildning, eller

4. utlandssvenska elever som får studiehjälp i form av 
inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395).

Skyldigheten gäller till och med första kalenderhalvåret det 
år eleven fyller 20 år.

Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och 
från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska 
framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det 
lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 
7 §§ socialförsäkringsbalken för varje hel kalendermånad som 
eleven bor inackorderad. Beloppet får avrundas till närmast 
lägre hela tiotal kronor. Lag (2017:1104).

Fristående gymnasieskola

Erbjudande av utbildning

32 a § När en enskild huvudman bestämmer vilka utbildningar 
som ska erbjudas och antalet platser på utbildningarna ska den 
ta hänsyn till

1. ungdomarnas efterfrågan, och

2. arbetsmarknadens behov.

Första stycket gäller endast de nationella programmen och 
introduktionsprogrammen programinriktat val och 
yrkesintroduktion utformade för en grupp elever, i den 
utsträckning den enskilde har godkännande som huvudman för 
utbildningarna. Lag (2022:1089).

Mottagande

33 § Varje huvudman för en fristående gymnasieskola ska ta 
emot alla ungdomar som har rätt till den sökta utbildningen i 
gymnasieskolan. Mottagandet till en viss utbildning får dock 
begränsas till att avse

1. elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola), eller

2. vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för.

Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en 
elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan 
erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier 
som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika 
svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd 
finns i 3 kap.

När det gäller programinriktat val som utformas för en enskild 
elev, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och 
språkintroduktion finns särskilda bestämmelser i 17 kap. 29 § 
om när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att ta 
emot ungdomar som uppfyller behörighetskraven för sådan 
utbildning.

Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning 
åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag 
för eleven enligt 16 kap. 54 § andra stycket.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om sådan utbildning som avses i första 
stycket andra meningen. Lag (2022:724).

Insyn

34 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt
till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra
sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose
allmänhetens behov av insyn. Lag (2014:903).

Rh-anpassad utbildning

Målgrupp

35 § I detta kapitel avses med ett svårt rörelsehinder ett
rörelsehinder som ensamt eller i kombination med en annan
funktionsnedsättning medför att en ungdom

1. för att kunna följa ett program i gymnasieskolan behöver
tillgång till en skola med Rh-anpassad utbildning, och

2. har behov av habilitering och i vissa fall av boende i
elevhem och omvårdnad i boendet.

Rätt till utbildning

36 § Ungdomar som har ett svårt rörelsehinder har rätt att få
utbildning vid en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning om
de

1. har slutfört sista årskursen i grundskolan eller
motsvarande,

2. kan påbörja utbildningen senast under det första
kalenderhalvåret det år de fyller 21 år, och

3. uppfyller de övriga behörighetsvillkor som följer av
16 kap. 29-34 §§, när det gäller nationella program.

Första stycket 1 gäller inte utbildning i form av ett
introduktionsprogram. För att ha rätt till sådan utbildning
krävs att grundskoleutbildning eller motsvarande har
avslutats.

Riksrekrytering

37 § En gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning ska ta emot
sökande från hela landet till den speciellt anpassade
utbildningen.

Beslut om antagning och rätt till utbildning

38 § Frågor om antagning till Rh-anpassad utbildning vid
vissa gymnasieskolor och andra frågor om rätt till sådan
utbildning prövas av en särskild nämnd.

Avgifter

39 § Avgifter får inte tas ut för insatser för omvårdnad i 
boendet eller habilitering som tillhandahålls av staten, en 
kommun eller en region i anslutning till en gymnasieskola med 
Rh-anpassad utbildning.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi.
Lag (2019:947).

Interkommunal ersättning

40 § Hemkommunen ska betala ersättning för kostnader för 
boende och omvårdnad i boendet för elever på Rh-anpassad 
utbildning. Hemregionen eller, i förekommande fall 
hemkommunen, ska betala ersättning för kostnader för 
habilitering. Ersättningarna ska betalas till den huvudman som 
enligt avtal med staten svarar för verksamheten.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om ersättningar enligt första stycket.
Lag (2019:947).

16 kap. Utbildning på nationella program i gymnasieskolan

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- utbildningarnas utformning och innehåll (2-25 §§),

- gymnasieexamen (26-28 §§),

- behörighet, ansökan, mottagande och fullföljande av
utbildningen (29-41 §§),

- utbildning på nationella program vid en gymnasieskola med
offentlig huvudman (42-51 §§), och

- utbildning på nationella program vid en fristående
gymnasieskola (52-55 §§).

Utbildningarnas utformning och innehåll

Yrkesprogram och högskoleförberedande program

2 § Av 15 kap. 7 § framgår att de nationella programmen är
yrkesprogram eller högskoleförberedande program.

3 § Yrkesprogrammen ska utgöra grund för yrkesverksamhet och 
fortsatt yrkesutbildning. 

Ett yrkesprogram ska innehålla det som krävs för att eleverna 
ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som 
påbörjas på grundnivå. En elev ska dock ha rätt att välja bort 
delar av det som krävs för grundläggande behörighet enligt vad 
som framgår av bilaga 2. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela ytterligare föreskrifter om det som ska ingå i 
utbildningen för att eleverna ska uppnå grundläggande 
behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå.
Lag (2022:275).

4 § De högskoleförberedande programmen ska utgöra grund för
fortsatt utbildning på högskolenivå.

De nationella programmen

5 § Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 1.
Lag (2018:749).

Examensmål

6 § För varje nationellt program ska det finnas examensmål
som innehåller mål för programmet.

Nationella inriktningar och särskilda varianter

7 § Inom de nationella programmen får det finnas inriktningar
och särskilda varianter, som börjar det första, andra eller
tredje läsåret.

8 § Inriktningarna är nationella.

Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella
inriktningar som ska finnas.

9 § Frågan om en särskild variant ska godkännas ska prövas av
Statens skolverk.

10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela ytterligare föreskrifter om nationella
inriktningar och särskilda varianter.

Gymnasial lärlingsutbildning

11 § Inom yrkesprogrammen får det finnas gymnasial 
lärlingsutbildning, som börjar det första, andra eller tredje 
läsåret. 

Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till 
en eller flera arbetsplatser. Vid beräkningen av hur stor del 
av utbildningen som ska förläggas till en arbetsplats ska det 
bortses från det som eleven får välja bort enligt 3 §. 
Lag (2022:275).

11 a § Ett skriftligt avtal (utbildningskontrakt) ska 
upprättas för varje elev och arbetsplats och undertecknas av 
eleven, skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska 
person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av 
den gymnasiala lärlingsutbildningen. Skolhuvudmannen ska se 
till att utbildningskontrakt upprättas.

Om eleven är under 18 år ska även elevens vårdnadshavare 
underteckna utbildningskontraktet.

I utbildningskontraktet ska det anges

1. vilka delar av utbildningen som ska genomföras på 
arbetsplatsen, hur många veckor av utbildningen som ska 
genomföras där varje termin och vilka tider som ska gälla för 
utbildningen på arbetsplatsen,

2. hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under 
den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ska fördelas 
mellan skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person 
som avses i första stycket,

3. avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna 
upphöra innan avtalstiden löpt ut, och

4. vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på 
arbetsplatsen som ska vara kontaktpersoner för den 
arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Lag (2018:105).

11 b § En elev som utför arbete enligt ett
utbildningskontrakt ska i det sammanhanget inte anses som
arbetstagare. Detta gäller inte om arbetet omfattas av ett
avtal om gymnasial lärlingsanställning. Bestämmelser om sådan
anställning finns i lagen (2014:421) om gymnasial
lärlingsanställning. Lag (2014:422).

11 c § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial 
lärlingsutbildning.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare 
föreskrifter om utbildningskontrakt. Lag (2018:105).

Erbjudande av viss utbildning

12 § När en huvudman erbjuder utbildning på ett nationellt
program får huvudmannen också låta erbjudandet omfatta att
eleven senare ska antas till en nationell inriktning, en
särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning inom
programmet.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om att ett sådant erbjudande ska ges
inom vissa program.

Avvikelser från ett nationellt programs innehåll

13 § Statens skolverk får besluta om avvikelser från
struktur, innehåll och examensmål för utbildningar på
nationella program.

Beslut enligt första stycket som avser en utbildning som
anordnas av en offentlig huvudman fattas i samband med beslut
om riksrekrytering enligt 45 §.

Beslut enligt första stycket som avser en utbildning som
anordnas av en enskild huvudman fattas efter en prövning som
motsvarar prövningen av riksrekryterande utbildningar enligt
45 §.

Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för beslut
enligt tredje stycket.

14 § Om det finns särskilda skäl, får huvudmannen besluta att
en elevs utbildning på ett nationellt program till sitt
innehåll får avvika från vad som annars gäller för
programmet.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om sådana avvikelser som avses i första
stycket.

Utbildningens längd

15 § De nationella programmen är avsedda att genomgås på tre
läsår.

Huvudmannen får besluta att utbildningen får fördelas på
längre tid än tre läsår.

Om huvudmannen har fått tillstånd till det av Statens
skolverk, får denne besluta att en utbildning får fördelas på
kortare tid än tre läsår.

15 a § Huvudmannen får för en enskild elev besluta att en 
utbildning ska fördelas på kortare tid än tre läsår, om eleven 
medger det. Om eleven tar tillbaka sitt medgivande upphör 
beslutet att gälla. Lag (2024:410).

Utbildningens förläggning och arbetsplatsförlagt lärande

16 § Av 15 kap. 11 § framgår att utbildningen på nationella
program i huvudsak ska vara skolförlagd om inte annat följer
av bestämmelserna om gymnasial lärlingsutbildning i 11 §.

Ett yrkesprogram ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om minsta omfattning av det
arbetsplatsförlagda lärandet för att ett yrkesprogram ska få
anordnas samt om undantag från 15 kap. 11 §.

Utbildningens omfattning och garanterad undervisningstid

17 § Utbildningen på nationella program ska bedrivas som
heltidsstudier.

18 § Eleverna har rätt till ett minsta antal 
undervisningstimmar om 60 minuter (garanterad 
undervisningstid). Den garanterade undervisningstiden för 
elever på

- yrkesprogram som omfattar 2 800 gymnasiepoäng är 
2 720 undervisningstimmar, 

- yrkesprogram som omfattar 2 700 gymnasiepoäng är 2 625 
undervisningstimmar, och

- högskoleförberedande program är 2 180 undervisningstimmar.

För elever som har valt bort delar av det som krävs för 
grundläggande behörighet enligt 3 § minskas den garanterade 
undervisningstiden i motsvarande omfattning. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela ytterligare föreskrifter om avvikelser från den 
garanterade undervisningstiden. Lag (2022:275).

19 § Omfattningen av studierna på nationella program anges i
gymnasiepoäng.

20 § Utbildningens omfattning framgår av en poängplan i 
bilaga 2.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela ytterligare föreskrifter om poängplanen.
Lag (2018:749).

Ämnen, nivåer i ämnen och gymnasiearbete

21 § För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Om det finns 
särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
ämnesplaner. Lag (2022:147).

22 § I utbildningen ska det ingå ett gymnasiearbete.

23 § Ett ämne består av en eller flera nivåer.

För varje nivå ska det anges hur många gymnasiepoäng som nivån 
omfattar. Lag (2022:147).

24 § Har en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller ett 
genomfört gymnasiearbete fått lägst betyget E, är huvudmannen 
inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, 
om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med 
stöd av andra stycket.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om vad som krävs för att en elev ska få

1. börja läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne, och

2. läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt.
Lag (2022:147).

Individuell studieplan

25 § För varje elev ska det upprättas en individuell
studieplan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen.

Gymnasieexamen

26 § Utbildningen på yrkesprogram syftar till en yrkesexamen
och utbildningen på högskoleförberedande program syftar till
en högskoleförberedande examen. Båda dessa examina kallas
gymnasieexamen.

För elever som har betyg från en utbildning som omfattar
minst 2 500 gymnasiepoäng på ett nationellt program ska
gymnasieexamen utfärdas, om villkoren i 27 eller 28 § är
uppfyllda.

Yrkesexamen

27 § Yrkesexamen ska utfärdas om en elev som avses i 26 § har 
godkända betyg på en utbildning som omfattar minst 
2 250 gymnasiepoäng och som innefattar minst 100 gymnasiepoäng 
i vart och ett av ämnena

1. svenska eller svenska som andraspråk,

2. engelska, och

3. matematik.

Även gymnasiearbetet ska ingå i de godkända betygen.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om

1. vilka nivåer i de ämnen som anges i första stycket som ska 
ingå i de godkända betygen för respektive yrkesprogram, och

2. vilka andra ämnen och vilka nivåer i dessa som ska ingå i 
de godkända betygen för respektive yrkesprogram.
Lag (2022:147).

Högskoleförberedande examen

28 § Högskoleförberedande examen ska utfärdas om en elev som 
avses i 26 § har godkända betyg på utbildning som omfattar 
minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar minst

1. 300 gymnasiepoäng i ämnena svenska eller svenska som 
andraspråk,

2. 200 gymnasiepoäng i ämnet engelska, och

3. 100 gymnasiepoäng i ämnet matematik.

Även gymnasiearbetet ska ingå i de godkända betygen.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
vilka nivåer i de ämnen som anges i första stycket som ska 
ingå i de godkända betygen. Lag (2022:147).

Behörighet, ansökan, mottagande och fullföljande av
utbildningen

Behörighet

29 § För de nationella programmen gäller, utöver vad som
föreskrivs i 15 kap. 5 §, de ytterligare behörighetskrav i
fråga om godkända betyg från grundskolan eller motsvarande
utbildning som följer av 30-34 §§.

30 § För behörighet till ett yrkesprogram krävs godkända 
betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och 
matematik och i minst fem andra ämnen. Lag (2018:749).

31 § För behörighet till ett högskoleförberedande program 
krävs godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, 
engelska och matematik och i minst nio andra ämnen.
Lag (2018:749).

32 § En sökande till ett nationellt program som saknar
godkänt betyg i engelska men uppfyller övriga behörighetskrav
ska ändå anses behörig om den sökande

1. på grund av speciella personliga förhållanden inte har
haft möjlighet att delta i undervisning i engelska under en
betydande del av sin tid i grundskolan eller motsvarande
utbildning, och

2. bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta
programmet.

33 § En sökande som på annat sätt än genom 
grundskolestudier har förvärvat likvärdiga kunskaper i ett 
ämne ska vid tillämpningen av behörighetsreglerna anses ha 
godkänt betyg i ämnet. Lag (2018:749).

34 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar föreskrifter om att särskilda förkunskapskrav ska
gälla för vissa utbildningar.

Ansökan

35 § En ansökan till ett nationellt program eller till en
sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial
lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska ges in till
den sökandes hemkommun. Avser ansökan mer än en utbildning
ska den sökande ange i vilken ordning han eller hon önskar
komma i fråga.

Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan
huvudman, ska ansökan omedelbart sändas vidare till denne.

Beslut om behörighet och mottagande

36 § Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar om en
sökande är behörig och om den sökande ska tas emot.

Rätten att fullfölja utbildningen

37 § En elev som har påbörjat en utbildning på ett nationellt
program, en nationell inriktning eller en särskild variant
har rätt att hos huvudmannen eller, om huvudmannen är
offentlig, inom samverkansområdet fullfölja sin utbildning på
det påbörjade programmet eller den aktuella inriktningen
eller varianten.

Första stycket gäller även om de förhållanden som låg till
grund för mottagandet ändras under studietiden.

38 § Vad som sägs i 37 § gäller på motsvarande sätt den elev
som har påbörjat gymnasial lärlingsutbildning.

Om lämplig arbetsplatsförlagd utbildning inte längre kan
anordnas, ska eleven i stället erbjudas att fullfölja sin
utbildning genom skolförlagd utbildning på det aktuella
programmet. Om inte heller detta är möjligt, ska erbjudandet
avse att fullfölja utbildningen på ett annat yrkesprogram.

39 § Om huvudmannens erbjudande av ett nationellt program
omfattade att eleven senare ska antas till en nationell
inriktning, en särskild variant eller gymnasial
lärlingsutbildning enligt 12 §, har den elev som påbörjat
programmet rätt att fullfölja utbildningen på den nationella
inriktningen, den särskilda varianten respektive som
gymnasial lärlingsutbildning enligt 37 och 38 §§.

40 § Rätten att fullfölja utbildningen enligt 37-39 §§ gäller
också efter ett studieuppehåll på högst ett läsår för studier
utomlands.

Någon rätt att fullfölja utbildningen enligt första stycket
finns dock inte, om det erbjudande som avses i 12 § när det
lämnades förenades med ett uttryckligt förbehåll att det inte
gäller vid studieuppehåll.

41 § I 49 § finns ytterligare bestämmelser om rätten för en
elev i en skola med offentlig huvudman att fullfölja sin
utbildning när eleven flyttar till en annan kommun.

Utbildning på nationella program vid en gymnasieskola med
offentlig huvudman

Skyldighet att erbjuda utbildning

42 § Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i 
kommunen erbjuds utbildning på nationella program. 

Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella 
program och nationella inriktningar. Vid bedömningen av om ett 
allsidigt urval erbjuds får kommunen även ta hänsyn till 
utbildningar som erbjuds av enskilda huvudmän med skolenheter 
i kommunen eller i en annan kommun inom ett primärt 
samverkansområde som kommunen ingår i. Lag (2022:1089).

Mottagande i första hand

43 § Av de behöriga sökande till ett nationellt program eller 
till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller 
gymnasial lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska 
huvudmannen i första hand ta emot dem som är hemmahörande i 
kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen.

En elev ska vid beslut om mottagande enligt första stycket 
jämställas med den som är hemmahörande i kommunen eller 
samverkansområdet för utbildningen, om eleven vistas i 
kommunen eller samverkansområdet för utbildningen på grund av 
placering i ett sådant hem för vård eller boende som avses i 
6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i ett sådant 
skyddat boende som avses i 6 kap. 1 a § samma lag.
Lag (2024:89).

44 § Utöver vad som följer av 43 § ska de som är behöriga
sökande tas emot i första hand om de sökt till

1. sådan utbildning som avses i 43 § och med hänsyn till sina
personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den
gymnasieskola dit de har sökt,

2. ett nationellt program eller till en nationell inriktning
som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun
som inte erbjuder den sökta utbildningen,

3. gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första läsåret
och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder någon
utbildning på det aktuella programmet,

4. ett nationellt program och åberopat att huvudmannen inom
det sökta programmet anordnar en nationell inriktning som
börjar senare än första läsåret och som hemkommunen inte
erbjuder,

5. ett yrkesprogram som saknar nationella inriktningar och
åberopat att huvudmannen anordnar programmet i huvudsak
skolförlagt och som hemkommunen inte erbjuder, eller

6. en utbildning som det har fattats beslut om
riksrekrytering för enligt 45 §.

Riksrekryterande utbildning

45 § Statens skolverk får för nationella program besluta att
det till en viss utbildning i första hand ska tas emot
sökande från hela landet (riksrekrytering).

Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för att en
viss utbildning ska kunna bli riksrekryterande.

46 § Beslut om riksrekrytering ska ange under vilken tid
beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får
omfatta.

Mottagande i andra hand

47 § Andra behöriga sökande än de som ska tas emot i första
hand enligt 43 och 44 §§ får tas emot i andra hand till
platser som återstår sedan alla de som ska tas emot i första
hand har antagits till utbildningen.

Yttrande från hemkommunen

48 § Innan en kommun eller en region tar emot en sökande som 
inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för 
utbildningen ska yttrande inhämtas från den sökandes 
hemkommun. Yttrande behöver dock inte inhämtas, om det med 
hänsyn till tidigare avgivet yttrande eller av andra skäl är 
onödigt. Lag (2019:947).

Rätt att fullfölja utbildningen för en elev som flyttar

49 § En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en 
nationell inriktning och som därefter flyttar från kommunen 
eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att 
fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den 
påbörjade inriktningen, om den nya hemkommunen erbjuder sådan 
utbildning.

Erbjuder den nya hemkommunen inte den aktuella utbildningen, 
har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i 
en annan kommun eller en region som anordnar utbildningen.

En elev som har placerats i ett hem för vård eller boende 
enligt 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i ett 
skyddat boende enligt 6 kap. 1 a § samma lag, och därför 
flyttar från kommunen eller samverkansområdet för 
utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det 
påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen i den 
kommun där hemmet för vård eller boende eller det skyddade 
boendet är beläget, om kommunen erbjuder sådan utbildning. Om 
den inte erbjuder den aktuella utbildningen, har eleven rätt 
att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun 
eller en region som anordnar utbildningen, om detta inte 
hindrar eleven från att vistas i hemmet för vård eller boende 
eller i det skyddade boendet. Lag (2024:89).

49 a § En elev som har placerats i ett hem för vård eller 
boende enligt 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i 
ett skyddat boende enligt 6 kap. 1 a § samma lag och som efter 
placeringen återvänder till sin hemkommun har rätt att 
fullfölja en påbörjad utbildning på ett nationellt program 

eller en nationell inriktning i hemkommunen, om den erbjuder 
sådan utbildning. Detta gäller oavsett om utbildningen 
påbörjades i hemkommunen eller samverkansområdet före 
placeringen eller i den kommun eller det samverkansområde där 
hemmet för vård eller boende eller det skyddade boendet är 
beläget.

Erbjuder hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har 
eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en 
annan kommun eller en region som anordnar utbildningen.
Lag (2024:89).

Interkommunal ersättning

50 § En kommun som på ett nationellt program har antagit en 
elev som inte är hemmahörande i kommunen och en region som 
antagit en elev på ett nationellt program, ska ersättas för 
sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun 
(interkommunal ersättning).

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om interkommunal ersättning. 
Lag (2022:1089).

51 § Om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun
kommer överens om annat, och annat inte heller följer av
andra och tredje styckena, ska den interkommunala
ersättningen motsvara anordnarens självkostnad.

När eleven har tagits emot i andra hand enligt 47 §, ska
ersättningen högst uppgå till den kostnad som hemkommunen
själv har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kostnad
lägre, ska hemkommunen i stället ersätta den lägre kostnaden.

När det är fråga om riksrekryterande utbildning eller
särskilda varianter inom de nationella programmen, ska
hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje
särskilt fall av Statens skolverk.

Utbildning på nationella program vid en fristående
gymnasieskola

Bidrag från hemkommunen

52 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje
elev på ett nationellt program vid skolenheten som
hemkommunen, enligt 42 §, var skyldig att erbjuda utbildning
på nationella program vid den tidpunkt när utbildningen
påbörjades.

Bidraget består av ett grundbelopp enligt 53 § och i vissa
fall ett tilläggsbelopp enligt 54 §.

Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs
utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk.
Lag (2015:73).

53 § Grundbeloppet ska avse ersättning för

1. undervisning,

2. lärverktyg,

3. elevhälsa,

4. måltider,

5. administration,

6. mervärdesskatt, och

7. lokalkostnader.

54 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett 
omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas 
modersmålsundervisning. Tilläggsbeloppet för en elev i behov 
av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån 
elevens behov.

Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en 
elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska 
eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.
Lag (2016:550).

55 § För utbildning på sådana nationella program och
nationella inriktningar som hemkommunen erbjuder, ska
grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som kommunen
tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet
eller den inriktningen.

För utbildning på särskilda varianter och för sådan
utbildning som avses i 13 § tredje stycket ska hemkommunen
betala det grundbelopp som har beslutats i varje särskilt
fall av Statens skolverk.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om det grundbelopp som hemkommunen ska
betala, om eleven, i andra fall än som avses i andra stycket,
har antagits till en utbildning som kommunen inte erbjuder.

17 kap. Utbildning på introduktionsprogram i gymnasieskolan

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns

- allmänna bestämmelser (2-15 a §§ ),

- bestämmelser om utbildning på introduktionsprogram vid en 
gymnasieskola med offentlig huvudman (16-27 §§ ), och

- bestämmelser om utbildning på introduktionsprogram vid en 
fristående gymnasieskola (28-36 §§ ). Lag (2024:89).

Allmänna bestämmelser

De olika introduktionsprogrammen

2 § Introduktionsprogrammen är

– programinriktat val,

– yrkesintroduktion,

– individuellt alternativ, och

– språkintroduktion.
Lag (2018:749).

Utbildningens syfte

3 § Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning 
enligt 15 kap. 2 § är syftet med

– programinriktat val att elever ska få en utbildning som är 
inriktad mot ett visst nationellt program och att de så snart 
som möjligt ska kunna antas till det programmet,

– yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad 
utbildning som underlättar för dem att etablera sig på 
arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett 
yrkesprogram,

– individuellt alternativ att elever ska gå vidare till 
yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller 
arbetsmarknaden, och

– språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning 
med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för 
dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan 
utbildning. Lag (2018:749).

Utbildningens utformning

4 § Programinriktat val och yrkesintroduktion får utformas 
för en grupp elever eller för en enskild elev. Övriga 
introduktionsprogram ska utformas för en enskild elev.
Lag (2018:749).

5 § Har upphävts genom lag (2018:749).

Utbildningens omfattning och garanterad undervisningstid

6 § Utbildningen på introduktionsprogram ska bedrivas i en 
omfattning som motsvarar heltidsstudier.

Eleverna har rätt till i genomsnitt minst 23 timmars 
undervisning i veckan (garanterad undervisningstid). 
Utbildningens omfattning får dock minskas för en elev som 
begär det om huvudmannen bedömer att det finns särskilda 
skäl. Lag (2018:749).

Utbildningsplan och individuell studieplan

7 § Utbildningen på ett introduktionsprogram ska följa en 
plan för utbildningen som beslutas av huvudmannen. 
Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens 
syfte, huvudsakliga innehåll och längd.

För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare 
föreskrifter om utbildningsplanen och den individuella 
studieplanen. Lag (2018:749).

Behörighet

8 § Utöver de gemensamma behörighetsvillkoren för 
gymnasieskolan i 15 kap. 5 och 6 §§ gäller 10–12 §§ för de 
olika introduktionsprogrammen. Lag (2018:749).

9 § Har upphävts genom lag (2018:749).

10 § Programinriktat val står öppet för ungdomar som inte 
har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett 
visst nationellt program enligt 16 kap. 30 eller 31 §, men 
från grundskolan har godkända betyg i svenska eller svenska 
som andraspråk och

– i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, 
eller

– i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen.
Lag (2018:749).

11 § Yrkesintroduktion och individuellt alternativ står öppna
för ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för
behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 §. De står
dock inte öppna för ungdomar som ska erbjudas
språkintroduktion.

Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns
synnerliga skäl, får ungdomar som uppfyller behörighetskraven
för ett yrkesprogram tas emot till yrkesintroduktion eller
individuellt alternativ.

12 § Språkintroduktion står öppen för nyanlända ungdomar som
inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett
yrkesprogram enligt 16 kap. 30 § och som behöver en
utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå
vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Om det
finns särskilda skäl får även andra elever gå
språkintroduktion. Lag (2015:246).

Ansökan

13 § En ansökan till programinriktat val som har utformats 
för en grupp elever eller till yrkesintroduktion som har 
utformats för en grupp elever ska ges in till den sökandes 
hemkommun.

Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan 
huvudman, ska ansökan omedelbart sändas vidare till denne.
Lag (2018:749).

Beslut om behörighet och mottagande

14 § Den huvudman som anordnar utbildningen prövar om en 
sökande till programinriktat val som har utformats för en 
grupp elever eller till yrkesintroduktion som har utformats 
för en grupp elever är behörig och om den sökande ska tas 
emot. Lag (2018:749).

Bedömning av en elevs kunskaper

14 a § När en nyanländ elev tas emot till 
språkintroduktion ska elevens kunskaper bedömas, om en sådan 
bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska göras 
skyndsamt så att en individuell studieplan enligt 7 § kan 
upprättas för eleven inom två månader från mottagandet. 
Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den 
individuella studieplanen. Vad som avses med nyanländ framgår 
av 3 kap. 12 a §.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om underlag för sådana bedömningar.
Lag (2018:749).

Rätten att fullfölja utbildningen

15 § En elev som har påbörjat ett introduktionsprogram 
har rätt att fullfölja utbildningen hos huvudmannen enligt 
den utbildningsplan som gällde när utbildningen inleddes och 
den individuella studieplanen, eller på ett annat 
introduktionsprogram enligt huvudmannens utbildningsplan och 
en ny individuell studieplan.

En elev som flyttar till en annan kommun har rätt att 
fullfölja utbildningen på ett påbörjat introduktionsprogram 
eller på ett annat introduktionsprogram hos den nya 
hemkommunen enligt den nya kommunala huvudmannens 
utbildningsplan och en ny individuell studieplan. Under de 
förutsättningar som anges i 29 och 30 §§ har eleven rätt att 
fullfölja utbildningen hos en huvudman för en fristående 
gymnasieskola enligt den huvudmannens utbildningsplan och en 
ny individuell studieplan.

Om en elev har medgett att den individuella studieplanen 
ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den 
ändrade planen.

Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett 
studieuppehåll på högst ett år för studier utomlands.
Lag (2018:749).

15 a § En elev som har placerats i ett hem för vård eller 
boende enligt 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i 
ett skyddat boende enligt 6 kap. 1 a § samma lag, och därför 
flyttar från kommunen eller samverkansområdet för 
utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på ett 
påbörjat introduktionsprogram eller på ett annat 
introduktionsprogram i den kommun eller i det samverkansområde 
där hemmet för vård eller boende eller det skyddade boendet 
finns. Utbildningen ska i ett sådant fall fullföljas enligt 
den nya huvudmannens utbildningsplan och en ny individuell 
studieplan.

Under de förutsättningar som anges i 29 och 30 §§ har eleven 
rätt att fullfölja utbildningen hos en huvudman för en 
fristående gymnasieskola enligt den huvudmannens 
utbildningsplan och en ny individuell studieplan.

En elev som påbörjat ett introduktionsprogram hos en huvudman 
och som efter en avslutad placering i ett hem för vård eller 
boende eller i ett skyddat boende återvänder till hemkommunen 
har rätt att fullfölja utbildningen på programmet eller på ett 
annat introduktionsprogram hos hemkommunen eller i 
hemkommunens samverkansområde enligt hemkommunens 
utbildningsplan och en ny individuell studieplan.
Lag (2024:89).

Utbildning på introduktionsprogram vid en gymnasieskola med
offentlig huvudman

Skyldighet att erbjuda utbildning

16 § Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i 
hemkommunen erbjuds programinriktat val, yrkesintroduktion, 
individuellt alternativ och språkintroduktion. Erbjudandet om 
programinriktat val ska avse utbildningar som är inriktade mot 
ett allsidigt urval av de nationella program som kommunen 
anordnar eller erbjuder genom samverkansavtal.

Utöver det som följer av första stycket ansvarar hemkommunen 
för att elever från anpassade grundskolan erbjuds 
yrkesintroduktion och individuellt alternativ, om de önskar 
sådan utbildning. Hemkommunen behöver dock inte erbjuda sådan 
utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns 
synnerliga skäl att inte göra det.

Hemkommunen får erbjuda språkintroduktion enligt 12 § till 
elever som tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp.
Lag (2022:1315).

Utbildning anordnad av landsting

17 § En region som anordnar ett nationellt program får anordna 
programinriktat val som är inriktat mot det nationella 
programmet. Lag (2019:947).

Utbildning anordnad av regioner

18 § En region får, utöver vad som följer av 17 §, efter 
överenskommelse med en kommun anordna yrkesintroduktion och 
individuellt alternativ. Lag (2019:947).

Mottagande till utbildningar som utformats för en grupp
elever

19 § En kommun eller en region som anordnar programinriktat 
val som har utformats för en grupp elever eller 
yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ta 
emot alla de behöriga sökande till utbildningen som hör hemma 
i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen.

En elev ska vid beslut om mottagande enligt första stycket 
jämställas med den som är hemmahörande i kommunen eller 
samverkansområdet för utbildningen, om eleven vistas i 
kommunen eller samverkansområdet för utbildningen på grund av 
placering i ett sådant hem för vård eller boende som avses i 
6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i ett sådant 
skyddat boende som avses i 6 kap. 1 a § samma lag.

Om det finns platser över på utbildningen, sedan alla sökande 
som ska tas emot enligt första och andra styckena har 
antagits, får kommunen eller regionen ta emot andra behöriga 
sökande till utbildningen. Lag (2024:89).

Riksrekryterande utbildning

20 § Statens skolverk får för programinriktat val som har 
utformats för en grupp elever vid en gymnasieskola med 
offentlig huvudman besluta att utbildningen ska stå öppen för 
sökande från hela landet (riksrekrytering).

Beslut om riksrekrytering ska ange under vilken tid beslutet 
ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta.
Lag (2018:749).

Mottagande till utbildningar som utformats för en enskild 
elev

21 § En kommun som anordnar programinriktat val som har 
utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion som har 
utformats för en enskild elev, individuellt alternativ eller 
språkintroduktion får ta emot ungdomar som uppfyller 
behörighetsvillkoren för respektive utbildning även om de inte 
kommer från kommunen.

Även en region som anordnar programinriktat val som har 
utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion som har 
utformats för en enskild elev eller individuellt alternativ, 
får ta emot behöriga ungdomar till utbildningen oberoende av 
vilken kommun de kommer från. Lag (2019:947).

21 a § En kommun som anordnar sådan utbildning som avses i 
21 § första stycket ska ta emot ungdomar som uppfyller 
behörighetsvillkoren för respektive utbildning om de vistas i 
kommunen eller samverkansområdet för utbildningen på grund av 
placering i ett sådant hem för vård eller boende som avses i 
6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i ett sådant 
skyddat boende som avses i 6 kap. 1 a § samma lag. Det gäller 
också för en region som anordnar sådan utbildning som avses i 
21 § andra stycket. Lag (2024:89).

Interkommunal ersättning

22 § Har upphävts genom lag (2018:749).

23 § En kommun som på programinriktat val har antagit en elev 
som inte är hemmahörande i kommunen och en region som antagit 
en elev på programinriktat val, ska ersättas för sina 
kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun 
(interkommunal ersättning). 

Om inte den anordnande huvudmannen och hemkommunen kommer 
överens om annat, ska den interkommunala ersättningen beräknas 
enligt 24-27 §§. Lag (2022:1089).

24 § Den interkommunala ersättningen vid programinriktat 
val består av

1. ersättning för den del av utbildningen som motsvarar det 
nationella program som det programinriktade valet är inriktat 
mot, och

2. ersättning för den del av utbildningen som avser det stöd 
som eleven behöver för att uppnå behörighet för det 
nationella programmet.

Ersättning enligt första stycket 2 ska lämnas under högst ett 
år. Lag (2018:749).

25 § Om hemkommunen inte erbjuder det aktuella nationella 
programmet, ska ersättningen enligt 24 § 1 motsvara 
anordnarens självkostnad.

Om hemkommunen erbjuder det aktuella nationella programmet, 
ska ersättningen enligt 24 § 1 högst uppgå till den kostnad 
som hemkommunen själv har för motsvarande utbildning. Är 
anordnarens kostnad lägre, ska ersättningen i stället uppgå 
till den lägre kostnaden.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om den ersättning som avses i 24 § 2.
Lag (2018:749).

26 § När det är fråga om riksrekryterande utbildning enligt
20 §, ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i
varje särskilt fall av Statens skolverk.

26 a § En kommun eller ett landsting som enligt 19 § 
andra stycket har tagit emot en elev på programinriktat val 
som har utformats för en grupp elever eller yrkesintroduktion 
som har utformats för en grupp elever ska ersättas för sina 
kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun. 
Detsamma gäller den kommun eller det landsting som enligt 
21 a § har tagit emot en elev på programinriktat val som har 
utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion som har 
utformats för en enskild elev, individuellt alternativ eller 
språkintroduktion.

Om den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun inte 
kommer överens om annat ska ersättningen för utbildningen 
motsvara anordnarens självkostnad. Lag (2018:749).

26 a § En kommun eller en region som enligt 19 § andra stycket 
har tagit emot en elev på programinriktat val som har 
utformats för en grupp elever eller yrkesintroduktion som har 
utformats för en grupp elever ska ersättas för sina kostnader 
för elevens utbildning av elevens hemkommun. Detsamma gäller 
den kommun eller region som enligt 21 a § har tagit emot en 
elev på programinriktat val som har utformats för en enskild 
elev, yrkesintroduktion som har utformats för en enskild elev, 
individuellt alternativ eller språkintroduktion.

Om den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun inte kom-
mer överens om annat ska ersättningen för utbildningen 
motsvara anordnarens självkostnad. Lag (2019:947).

27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela ytterligare föreskrifter om interkommunal
ersättning.

Utbildning på introduktionsprogram vid en fristående
gymnasieskola

Anordnande av utbildning

28 § En fristående gymnasieskola som anordnar ett 
nationellt program får anordna programinriktat val som är 
inriktat mot det nationella programmet, individuellt 
alternativ och språkintroduktion.

En fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram får 
anordna yrkesintroduktion. Lag (2018:749).

Mottagande

29 § Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är 
skyldig att ta emot en elev till yrkesintroduktion, 
individuellt alternativ och språkintroduktion bara om 
huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det 
bidrag som kommunen ska betala till huvudmannen för 
utbildningen.

Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta 
emot en elev till programinriktat val som har utformats för 
en enskild elev bara om huvudmannen och elevens hemkommun har 
kommit överens om det. Bidraget ska bestämmas enligt 35 §.
Lag (2018:749).

30 § Av 15 kap. 33 § framgår när huvudmannen för en 
fristående skola som anordnar programinriktat val som har 
utformats för en grupp elever är skyldig att ta emot behöriga 
sökande till utbildningen.

Vad som gäller för urval bland mottagna sökande och antagning 
till utbildningen följer av 15 kap. 12–14 §§. Lag (2018:749).

31 § Har upphävts genom lag (2018:749).

32 § Har upphävts genom lag (2018:749).

33 § Har upphävts genom lag (2018:749).

34 § Har upphävts genom lag (2018:749).

Bidrag från hemkommunen för programinriktat val

35 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för 
varje elev på programinriktat val vid skolenheten som var 
behörig för utbildningen vid den tidpunkt när denna 
påbörjades.

Bidraget består av

1. bidrag för den del av utbildningen som motsvarar det 
nationella program som det programinriktade valet är inriktat 
mot, och

2. bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som 
eleven behöver för att uppnå behörighet för det nationella 
programmet.

Bidrag enligt andra stycket 2 ska lämnas under högst ett 
år.

Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en 
elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk.
Lag (2018:749).

36 § Bidrag enligt 35 § andra stycket 1 beräknas på samma
sätt som bidraget beräknas för det nationella programmet
enligt 16 kap. 52-55 §§.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om den ersättning som avses i 35 § andra
stycket 2.

17 a kap. Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

– krav för att anordna utbildningen (2 §),

– syfte och målgrupp (3 och 4 §§),

– utbildningens utformning och innehåll (5–15 §§), och

– behörighet, ansökan och mottagande (16–18 §§).
Lag (2014:530).

Krav för att anordna utbildningen

2 § En huvudman som anordnar utbildning på teknikprogrammet
får anordna vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt
år. Lag (2014:530).

Syfte

3 § Vidareutbildningen syftar till en gymnasieingenjörsexamen
och ska utgöra grund för yrkesverksamhet som gymnasieingenjör.
Lag (2014:530).

Målgrupp

4 § Vidareutbildningen ska vara öppen endast för den som har
genomgått utbildning på teknikprogrammet eller har likvärdiga
kunskaper och som påbörjar vidareutbildningen

1. terminen efter det att han eller hon har avslutat
utbildningen på teknikprogrammet eller motsvarande
utbildning, eller

2. senast det kalenderår då han eller hon fyller 22 år.
Lag (2014:530).

Utbildningens utformning och innehåll

Examensmål

5 § Det ska finnas examensmål som innehåller mål för
utbildningen. Lag (2014:530).

Nationella profiler

6 § Inom utbildningen ska det finnas särskilt profilerade
utbildningsvägar (nationella profiler).

Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella
profiler som ska finnas. Regeringen eller den myndighet som
regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om
nationella profiler. Lag (2014:530).

Utbildningens omfattning och garanterad undervisningstid

7 § Utbildningen är avsedd att genomgås på ett läsår.
Utbildningen ska bedrivas som heltidsstudier. Lag (2014:530).

8 § Elever på utbildningen har rätt till minst 800
undervisningstimmar om 60 minuter (garanterad
undervisningstid). Lag (2014:530).

9 § Omfattningen av studierna anges i gymnasiepoäng.
Lag (2014:530).

10 § Utbildningen omfattar 900 gymnasiepoäng, varav 100
gymnasiepoäng avser ett examensarbete.

För utbildningen ska det finnas en poängplan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om poängplanen. Lag (2014:530).

Ämnen och nivåer i ämnen

11 § För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Om det finns 
särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
ämnesplaner. Lag (2022:147).

12 § Ett ämne består av en eller flera nivåer.

För varje nivå ska det anges hur många gymnasiepoäng som nivån 
omfattar.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om vad som krävs för att en elev ska få 
börja läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne.
Lag (2022:147).

Individuell studieplan

13 § För varje elev ska det upprättas en individuell
studieplan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen.
Lag (2014:530).

Rätt till ytterligare utbildning

14 § Har en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller ett 
genomfört examensarbete fått lägst betyget E, är huvudmannen 
inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, 
om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med 
stöd av andra stycket.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om vad som krävs för att en elev ska få 
läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt.
Lag (2022:147).

Gymnasieingenjörsexamen

15 § Gymnasieingenjörsexamen ska utfärdas om en elev har gått
igenom en fullständig vidareutbildning med godkända betyg.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar närmare föreskrifter om gymnasieingenjörsexamen.
Lag (2014:530).

Behörighet, ansökan och mottagande

Behörighet

16 § För behörighet till utbildningen krävs, utöver vad som
föreskrivs i 4 §, gymnasieexamen från teknikprogrammet eller
likvärdiga kunskaper.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor.
Lag (2014:530).

Ansökan och ansökningsförfarandet

17 § I en ansökan till utbildningen ska det anges vilken
utbildningsanordnare och vilken nationell profil ansökan
avser. Avser ansökan mer än en utbildning ska utbildningarna
anges i prioritetsordning.

Ansökan ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan
avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman än den
sökandes hemkommun, ska ansökan omedelbart sändas vidare till
denne. Lag (2014:530).

Beslut om behörighet och mottagande

18 § Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar om en
sökande är behörig och ska tas emot.

Behöriga sökande från hela landet ska tas emot till
utbildningen (riksrekrytering).

Av 15 kap. 12 och 13 §§ framgår att huvudmannen ska göra ett
urval bland mottagna sökande, om fler sökande har tagits emot
till huvudmannens utbildning än det finns platser i
utbildningen. Lag (2014:530).

18 kap. Allmänna bestämmelser om anpassade gymnasieskolan

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns

- allmänna bestämmelser (2-20 §§),

- bestämmelser om betyg (21-26 a §§),

- bestämmelser om anpassad gymnasieskola med offentlig 
huvudman (27-33 §§), och

- bestämmelser om fristående anpassad gymnasieskola (34-37 §§).
Lag (2022:1315).

Allmänna bestämmelser

Utbildningens syfte

2 § Anpassade gymnasieskolan ska ge elever med intellektuell 
funktionsnedsättning en för dem anpassad utbildning som ska ge 
en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt 
för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i 
samhällslivet.

Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap 
och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och 
tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa 
kunskaper.

Utbildningen i anpassade gymnasieskolan ska i huvudsak bygga 
på de kunskaper som eleverna har fått i anpassade grundskolan 
eller i motsvarande utbildning.

Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om ungdomar 
med intellektuell funktionsnedsättning ska gälla också för 
vissa andra ungdomar. Lag (2022:1315).

Samverkan

3 § Huvudmannen för anpassade gymnasieskolan ska samverka med 
samhället i övrigt. Lag (2022:1315).

Målgrupp

4 § Utbildningen i anpassade gymnasieskolan ska vara öppen för 
ungdomar vars skolplikt har upphört och som på grund av att de 
har en intellektuell funktionsnedsättning inte bedöms ha 
förutsättningar att uppfylla sådana betygskriterier som gäller 
för gymnasieskolan och som minst ska uppfyllas.

De ungdomar som tillhör målgruppen för anpassade 
gymnasieskolan har rätt att bli mottagna i anpassad 
gymnasieskola om utbildningen påbörjas före utgången av det 
första kalenderhalvåret det år de fyller 20 år. 
Lag (2022:1315).

5 § Hemkommunen prövar frågan om en sökande tillhör 
målgruppen. Beslutet ska föregås av en utredning motsvarande 
den som enligt 7 kap. 5 § andra stycket ska göras inför beslut 
om mottagande i anpassade grundskolan om utredning saknas 
eller det av andra skäl bedöms nödvändigt. Lag (2022:1315).

6 § Den som arbetar inom skolväsendet ska underrätta elevens 
rektor om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om 
något som tyder på att en elev i anpassade gymnasieskolan inte 
tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp.

En rektor som får sådana upplysningar ska anmäla detta till 
elevens hemkommun. Hemkommunen ska skyndsamt utreda frågan.
Lag (2022:1315).

7 § Hemkommunen ska besluta att eleven inte tillhör anpassade 
gymnasieskolans målgrupp om en utredning enligt 6 § visar 
detta. Hemkommunen ska då erbjuda eleven utbildning i 
gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt denna lag. 
Hemkommunen ska vidta de åtgärder som krävs för elevens 
övergång från anpassade gymnasieskolan till gymnasieskolan 
eller vuxenutbildning. Lag (2022:1315).

De olika utbildningarna

8 § Utbildningen i anpassade gymnasieskolan består av 
nationella och individuella program.

Närmare bestämmelser om program finns i 19 kap.
Lag (2022:1315).

9 § Varje kommun ska informera om anpassade gymnasieskolans 
olika program. Lag (2022:1315).

Läsår och terminer

10 § Utbildningen ska bedrivas under läsår, som omfattar en
hösttermin och en vårtermin.

Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om
när läsåret ska börja och sluta. Lag (2012:109).

Utbildningens förläggning

11 § Utbildningen i anpassade gymnasieskolan ska i huvudsak 
vara skolförlagd, om inte annat anges i andra eller tredje 
stycket.

Gymnasial lärlingsutbildning ska enligt 19 kap. 10 § i 
huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser.

Av 22 kap. 3 § framgår att utbildning där distansundervisning 
används inte behöver vara i huvudsak skolförlagd.
Lag (2022:1315).

Antagning

12 § Huvudmannen ansvarar för antagningen till de olika
utbildningar som anordnas av huvudmannen. Lag (2012:109).

13 § Antagningsorganisationen får vara gemensam för anpassade 
gymnasieskolan, gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning som 
anpassad utbildning på gymnasial nivå och kommunal 
vuxenutbildning på gymnasial nivå.

Antagningsorganisationen får vara gemensam för anpassad 
gymnasieskola anordnad av kommuner, regioner och enskilda 
huvudmän. Lag (2022:1315).

14 § I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns 
bestämmelser om erbjudande av utbildning i gymnasieskolan för 
vissa elever från anpassade grundskolan och elever som tillhör 
anpassade gymnasieskolans målgrupp. Lag (2022:1315).

Information till hemkommunen

15 § När en elev börjar eller slutar vid en anpassad 
gymnasieskola med en annan huvudman än hemkommunen, ska 
huvudmannen snarast meddela detta till hemkommunen.

Detsamma gäller om en elev som inte fyllt 20 år utan giltigt 
skäl är frånvarande i betydande utsträckning. Denna skyldighet 
påverkar inte huvudmannens ansvar för att ge stöd eller 
särskilt stöd till elever. Lag (2022:1315).

Elevens närvaro och information om frånvaro

16 § En elev i anpassade gymnasieskolan ska delta i den 
verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, 
om eleven inte har giltigt skäl att utebli.

Om en elev i anpassade gymnasieskolan utan giltigt skäl 
uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den 
avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens 
vårdnadshavare samma dag informeras om att eleven har varit 
frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens 
vårdnadshavare inte informeras samma dag.

Vid upprepad eller längre frånvaro ska rektorn, oavsett om det 
är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att 
frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. Om 
förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 
3 kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas.
Lag (2022:1315).

Avgifter

17 § Utbildningen i anpassade gymnasieskolan ska vara 
avgiftsfri. 

Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, andra 
läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god 
kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål. 

Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. 
Lag (2023:951).

18 § Trots 17 § får det förekomma enstaka inslag som kan
medföra en obetydlig kostnad för eleverna.

I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det, trots
övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under ett läsår
förekomma kostnader som ersätts av eleven eller av elevens
vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara
öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga
huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten.
Lag (2012:109).

Modersmålsundervisning

19 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål 
än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk 
om

1. språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och

2. eleven har goda kunskaper i språket.

En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska 
erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella 
minoritetsspråk.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana 
föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska 
erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar 
sådan undervisning i det språket. Lag (2023:689).

Mentor

19 a § Varje elev ska ha en mentor som ska följa elevens 
kunskapsutveckling och studiesituation med utgångspunkt i 
elevens utbildning i dess helhet. Mentorn ska särskilt 
uppmärksamma tecken på att eleven kan behöva stöd och i så 
fall skyndsamt informera berörd skolpersonal.
Lag (2018:749).

Utvecklingssamtal

20 § Minst en gång varje termin ska rektorn se till att eleven
i ett utvecklingssamtal ges samlad information om sin
kunskapsutveckling och studiesituation.

Utvecklingssamtalet ska genomföras med elevens individuella
studieplan som grund. En elevs vårdnadshavare ska få sådan
information som avses i första stycket. Lag (2012:109).

Betyg

Allmänna bestämmelser

21 § Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i
3 kap. 13–21 §§. Lag (2012:109).

Betygssättning

22 § På de nationella programmen ska betyg sättas i ämnen och 
efter genomfört gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Betyg 
ska sättas när ett ämne är avslutat. Om ett ämne består av 
flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i 
ämnet.

Om en elev på ett individuellt program har läst ett ämne 
enligt 19 kap. 15 §, ska betyg sättas när ämnet är avslutat. 
Om ämnet består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje 
avslutad nivå i ämnet.

När ett betyg sätts på en högre nivå i ett ämne med flera 
nivåer ska betyget anses omfatta lägre nivåer i ämnet och 
ersätta betyg som har satts på sådana nivåer. 

Om en elev har läst ett ämne enligt gymnasieskolans ämnesplan 
ska, i stället för vad som föreskrivs i 23-26 §§, betyg sättas 
enligt bestämmelserna i 15 kap. 22-27 §§ om betygssättning i 
gymnasieskolan. Lag (2022:1315).

22 a § Regeringen får meddela föreskrifter om hur 
betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära 
undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar 
om betyg. Lag (2022:147).

23 § Som betyg för godkända resultat i ett ämne ska någon av 
beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg 
betecknas med A och lägsta betyg med E.

Vid betygssättningen ska läraren göra en sammantagen bedömning 
av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i 
förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som 
helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens 
kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara 
uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

För den elev som inte har uppfyllt betygskriterierna för 
betyget E, ska betyg inte sättas.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
betygskriterier. Lag (2022:147).

24 § Som betyg på gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola ska 
beteckningen E användas om eleven har nått målen för 
gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola. För den elev som 
inte har nått målen för gymnasiearbetet i anpassad 
gymnasieskola ska betyg inte sättas. Lag (2022:1315).

25 § Om det finns särskilda skäl, får det vid betygssättningen 
bortses från enstaka delar av betygskriterierna. Med särskilda 
skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande 
personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och 
som utgör ett direkt hinder för att eleven ska uppfylla 
betygskriterierna för ett visst betyg.

En intellektuell funktionsnedsättning får beaktas vid 
betygssättningen bara om det finns synnerliga skäl.

Trots vad som anges i första och andra styckena ska sådana 
delar av betygskriterierna som rör säkerhet eller som hänvisar 
till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter 
alltid uppfyllas. Lag (2022:1315).

26 § Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper
på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas.
Lag (2012:109).

Ämnesområden

26 a § Betyg ska inte sättas på ämnesområden. För 
ämnesområdena ska det finnas kriterier för bedömning av 
kunskaper.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
kriterier för bedömning av kunskaper. Lag (2022:146).

Anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman

Kommunens ansvar

27 § Varje kommun ansvarar för att alla ungdomar i kommunen 
som tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp erbjuds 
utbildning av god kvalitet i anpassade gymnasieskolan.

Kommunen får erbjuda utbildning som den själv anordnar eller 
utbildning som anordnas av en annan kommun eller en region 
enligt samverkansavtal med kommunen eller regionen. Kommuner 
som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde 
för utbildningen.

Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa 
ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till 
ungdomarnas önskemål. Lag (2022:1315).

Kommunens organisation av anpassade gymnasieskolan

28 § Varje kommun ska vid utformningen av anpassade 
gymnasieskolan beakta vad som för eleverna är ändamålsenligt 
från kommunikationssynpunkt. Varje kommun som anordnar 
anpassad gymnasieskola ska så långt det är möjligt organisera 
anpassade gymnasieskolan så att ingen elev på grund av 
skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. Lag (2022:1315).

Utbildning får anordnas av regioner

29 § Efter överenskommelse med en kommun får en region anordna 
utbildning i anpassade gymnasieskolan på nationella och 
individuella program. Lag (2022:1315).

Skolskjuts

30 § Elever i anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman 
har rätt till kostnadsfri skolskjuts inom hemkommunen från en 
plats i anslutning till elevens hem till den plats där 
utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med 
hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens 
funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet.

För elever som går i en annan kommuns anpassade gymnasieskola 
ska hemkommunen anordna skolskjuts i de fall det kan ske utan 
organisatoriska eller ekonomiska svårigheter.

Elevens hemkommun eller den region som anordnar utbildningen 
ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt första stycket.
Lag (2022:1315).

31 § En elev som med stöd av 19 kap. 35-37 §§ går i anpassad 
gymnasieskola i en annan kommun än sin hemkommun och som på 
grund av skolgången måste övernatta i den kommunen, har rätt 
till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats 
där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som 
gäller för elever som är hemmahörande i kommunen. Detsamma 
gäller för en elev som går i en annan kommuns anpassade 
gymnasieskola på grund av att eleven har placerats i ett 
sådant skyddat boende som avses i 6 kap. 1 a § 
socialtjänstlagen (2001:453).

Den kommun som anordnar utbildningen ska ombesörja att 
skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunens kostnader 
för detta ska ersättas av elevens hemkommun. Lag (2024:89).

Stöd till inackordering

32 § Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en 
anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman som behöver 
inackordering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller 
till och med första kalenderhalvåret det år eleven fyller 20 
år. Skyldigheten gäller dock inte elever som har tagits emot i 
andra hand till ett nationellt program enligt 19 kap. 39 §.

Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och 
från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska 
framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det 
lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 
7 §§ socialförsäkringsbalken för varje hel kalendermånad som 
eleven bor inackorderad. Beloppet får avrundas till närmast 
lägre hela tiotal kronor. Lag (2022:1315).

Urval

33 § Regeringen meddelar föreskrifter om urval bland de 
sökande som har tagits emot till en anpassad gymnasieskola med 
offentlig huvudman. Lag (2022:1315).

Fristående anpassad gymnasieskola

Mottagande

34 § Varje fristående anpassad gymnasieskola ska vara öppen 
för alla ungdomar som har rätt till utbildning i en anpassad 
gymnasieskola med offentlig huvudman.

Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning 
åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag 
för eleven enligt 19 kap. 47 § andra stycket.

För individuella program gäller skyldigheten enligt första 
stycket bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit 
överens om det bidrag som kommunen ska betala till huvudmannen 
för utbildningen. Lag (2022:1315).

Skolskjuts

35 § Elever i anpassad gymnasieskola med enskild huvudman har 
rätt till kostnadsfri skolskjuts inom hemkommunen från en 
plats i anslutning till elevens hem till den plats där 
utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med 
hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens 
funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet.

Elevens hemkommun ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt 
första stycket. Kommunen är dock inte skyldig att anordna 
skolskjuts om organisatoriska eller ekonomiska svårigheter 
uppstår för kommunen. Lag (2022:1315).

Urval

36 § Om det inte finns plats för alla sökande till en
utbildning i en fristående skola, ska urvalet göras på grunder
som Statens skolinspektion godkänner. Lag (2012:109).

Insyn

37 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt
till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra
sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose
allmänhetens behov av insyn. Lag (2014:903).

19 kap. Utbildning på program i anpassade gymnasieskolan

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- utbildningarnas utformning och innehåll (2-26 §§ ),

- dokumentation av genomförd utbildning i anpassad 
gymnasieskola (27 § ),

- ansökan, mottagande och fullföljande av utbildningen (28-
33 §§ ),

- utbildning på program vid en anpassad gymnasieskola med 
offentlig huvudman (34-44 a §§ ), och

- utbildning på program vid en fristående anpassad 
gymnasieskola (45-48 §§ ). Lag (2024:89).

Utbildningarnas utformning och innehåll

De nationella programmen

2 § Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 3.
Lag (2018:749).

3 § I de nationella programmen ska följande ämnen ingå:

- svenska eller svenska som andraspråk,

- engelska,

- matematik,

- idrott och hälsa,

- estetisk verksamhet,

- historia,

- samhällskunskap,

- religionskunskap, och

- naturkunskap.

Vidare ska det ingå ämnen som ger programmet dess karaktär.

Det ska också finnas individuellt val.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela ytterligare föreskrifter om ämnen och individuellt val 
i anpassade gymnasieskolan. Lag (2022:1315).

4 § För de elever på nationella program som ska erbjudas 
modersmålsundervisning ska varje språk som ska erbjudas som 
modersmål vara ett eget ämne. Lag (2022:147).

Programmål

5 § För varje nationellt program ska det finnas programmål.
Lag (2012:109).

Nationella inriktningar och särskilda varianter

6 § Inom de nationella programmen får det finnas inriktningar
som börjar det första, andra, tredje eller fjärde läsåret.
Lag (2012:109).

7 § Inriktningarna är nationella.

Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella
inriktningar som ska finnas. Lag (2012:109).

8 § Inom de nationella programmen får det finnas särskilda
varianter som börjar det första, andra, tredje eller fjärde
läsåret. Statens skolverk prövar frågor om godkännande av
sådana varianter. Lag (2012:109).

9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela ytterligare föreskrifter om nationella inriktningar och
särskilda varianter. Lag (2012:109).

Gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan

10 § Inom de nationella programmen får det finnas gymnasial 
lärlingsutbildning som börjar det första, andra, tredje eller 
fjärde läsåret.

Gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan ska i 
huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial 
lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan.
Lag (2022:1315).

10 a § Ett skriftligt avtal (utbildningskontrakt) ska 
upprättas för varje elev och arbetsplats och undertecknas av 
eleven, skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska 
person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av 
den gymnasiala lärlingsutbildningen. Skolhuvudmannen ska se 
till att utbildningskontrakt upprättas.

Om eleven är under 18 år ska även elevens vårdnadshavare 
underteckna utbildningskontraktet.

I utbildningskontraktet ska det anges

1. vilka delar av utbildningen som ska genomföras på 
arbetsplatsen, hur många veckor av utbildningen som ska 
genomföras där varje termin och vilka tider som ska gälla för 
utbildningen på arbetsplatsen,

2. hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under 
den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ska fördelas 
mellan skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person 
som avses i första stycket, 

3. avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna 
upphöra innan avtalstiden löpt ut, och 

4. vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på 
arbetsplatsen som ska vara kontaktpersoner för den 
arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Lag (2018:105).

Erbjudande av viss utbildning

11 § När en huvudman erbjuder utbildning på ett nationellt
program får huvudmannen också låta erbjudandet omfatta att
eleven senare ska antas till en nationell inriktning, en
särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning inom
programmet.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om att ett sådant erbjudande ska ges inom
vissa program. Lag (2012:109).

Avvikelser från ett nationellt programs innehåll

12 § Statens skolverk får besluta om avvikelser från struktur,
innehåll och programmål för utbildningar på nationella program.

Beslut enligt första stycket som avser en utbildning som
anordnas av en offentlig huvudman fattas i samband med beslut
om riksrekrytering enligt 37 §.

Beslut enligt första stycket som avser en utbildning som
anordnas av en enskild huvudman fattas efter en prövning som
motsvarar prövningen av riksrekryterande utbildningar enligt
37 §.

Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för beslut
enligt tredje stycket. Lag (2012:109).

13 § Om det finns särskilda skäl, får rektorn besluta att en
elevs utbildning på ett nationellt program till sitt innehåll
får avvika från vad som annars gäller för programmet.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om sådana avvikelser. Lag (2012:109).

Individuella program

14 § Utbildning på ett individuellt program ska erbjudas elever
som inte kan följa undervisningen på ett nationellt program.

I de individuella programmen ska följande ämnesområden ingå:

– estetisk verksamhet,

– hem- och konsumentkunskap,

– idrott och hälsa,

– natur och miljö,

– individ och samhälle, och

– språk och kommunikation.

Praktik får förekomma om rektorn bedömer att det är till nytta
för eleven.

Programmet får syfta till att stimulera eleven att senare gå
över till ett nationellt program. Lag (2012:109).

15 § Rektorn får besluta att en elev på ett individuellt
program ska läsa en kombination av ämnen enligt 3 § och
ämnesområden enligt 14 §, om eleven har förutsättningar för
det. Ett sådant beslut ska framgå av elevens individuella
studieplan. Lag (2012:109).

16 § För de elever på individuella program som ska erbjudas 
modersmålsundervisning ska varje språk som ska erbjudas som 
modersmål vara ett eget ämne. Lag (2022:147).

Utbildningens längd

17 § Utbildningen i anpassade gymnasieskolan är avsedd att 
genomgås under fyra läsår. Huvudmannen får dock besluta att 
utbildningen får fördelas på längre tid.

Regeringen får meddela föreskrifter om huvudmannens 
befogenheter enligt första stycket. Lag (2022:1315).

Utbildningens förläggning och arbetsplatsförlagt lärande

18 § Av 18 kap. 11 § framgår att utbildningen i anpassade 
gymnasieskolan i huvudsak ska vara skolförlagd om inte annat 
följer av bestämmelserna om gymnasial lärlingsutbildning i 
anpassade gymnasieskolan i 10 §.

Ett nationellt program ska innehålla arbetsplatsförlagt 
lärande.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om minsta omfattning av det 
arbetsplatsförlagda lärandet och om undantag från 
bestämmelserna i 18 kap. 11 §. Lag (2022:1315).

Utbildningens omfattning och garanterad undervisningstid

19 § Utbildningen i anpassade gymnasieskolan ska bedrivas som 
heltidsstudier. Lag (2022:1315).

20 § Eleverna har rätt till minst 3 600 undervisningstimmar om
60 minuter (garanterad undervisningstid) fördelade på fyra
läsår.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om avvikelser från den garanterade
undervisningstiden. Lag (2012:109).

21 § Omfattningen av studierna på nationella program anges i 
gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola. Utbildningens 
omfattning är 2 500 poäng. Fördelningen av poängen framgår av 
en poängplan i bilaga 4.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela ytterligare föreskrifter om poängplanen.
Lag (2022:1315).

Ämnen, nivåer i ämnen, ämnesområden och gymnasiearbete i 
anpassad gymnasieskola

22 § För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Om det finns 
särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan. För 
varje ämnesområde ska det finnas en ämnesområdesplan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
ämnesplaner och ämnesområdesplaner. Lag (2022:147).

23 § I utbildningen på de nationella programmen ska ett 
gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola ingå. Lag (2022:1315).

24 § Ett ämne består av en eller flera nivåer.

För varje nivå ska det anges hur många gymnasiepoäng i 
anpassad gymnasieskola som nivån omfattar. Lag (2022:1315).

25 § Har en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller ett 
genomfört gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola fått lägst 
betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare 
utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter 
som har meddelats med stöd av andra stycket.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om vad som krävs för att en elev ska få

1. börja läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne, och

2. läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt.
Lag (2022:1315).

Individuell studieplan

26 § För varje elev ska det upprättas en individuell
studieplan.

Elevens synpunkter ska inhämtas och beaktas vid utformandet av
den individuella studieplanen.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen.
Lag (2012:109).

Dokumentation av genomförd utbildning i anpassad gymnasieskola

27 § Elever som har genomfört en utbildning i anpassade 
gymnasieskolan ska få ett gymnasiebevis avseende anpassad 
gymnasieskola.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om dokumentation av genomförd utbildning 
i anpassad gymnasieskola. Lag (2023:689).

Ansökan, mottagande och fullföljande av utbildningen

Ansökan

28 § En ansökan till ett nationellt eller individuellt program 
eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant 
eller gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan 
som börjar första läsåret ska ges in till den sökandes 
hemkommun. Avser ansökan mer än en utbildning ska den sökande 
ange i vilken ordning han eller hon önskar komma i fråga.

Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan 
huvudman, ska ansökan omedelbart sändas vidare till den 
huvudmannen. Lag (2022:1315).

Beslut om mottagande

29 § Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar frågan om 
den sökande ska tas emot.

Om hemkommunen enligt 18 kap. 5 § har beslutat att en sökande 
inte tillhör målgruppen för anpassade gymnasieskolan, ska 
kommunen bereda honom eller henne tillfälle att söka till 
gymnasieskolan i hemkommunen så snart som möjligt.

Hemkommunen ska göra en bedömning av om en ungdom som har sökt 
till ett individuellt program har förutsättningar att följa 
undervisningen på ett nationellt program. Om hemkommunen 
bedömer att den sökande inte har förutsättningar att följa 
undervisningen på ett nationellt program, ska den sökande tas 
emot på ett individuellt program. Om hemkommunen bedömer att 
den sökande har förutsättningar att följa undervisningen på 
ett nationellt program, ska kommunen bereda honom eller henne 
tillfälle att så snart som möjligt söka till nationella 
program som anordnas av hemkommunen. Lag (2022:1315).

Rätten att fullfölja utbildningen

30 § En elev som har påbörjat en utbildning på ett nationellt
program, en nationell inriktning eller en särskild variant har
rätt att, utom i de fall som avses i 18 kap. 7 §, hos
huvudmannen eller inom samverkansområdet under fyra läsår
fullfölja sin utbildning.

Första stycket gäller även om de förhållanden som låg till
grund för mottagandet ändras under studietiden. Lag (2012:109).

31 § Det som sägs i 30 § gäller på motsvarande sätt den elev 
som har påbörjat gymnasial lärlingsutbildning i anpassade 
gymnasieskolan.

Om lämplig arbetsplatsförlagd utbildning inte längre kan 
anordnas, ska eleven i stället erbjudas att fullfölja sin 
utbildning genom skolförlagd utbildning på det aktuella 
programmet. Om inte heller detta är möjligt, ska erbjudandet 
avse att fullfölja utbildningen på ett annat nationellt 
program. Lag (2022:1315).

32 § Om huvudmannens erbjudande av ett nationellt program
omfattade att eleven senare ska antas till en nationell
inriktning, en särskild variant eller gymnasial
lärlingsutbildning enligt 11 §, har den elev som påbörjat
programmet rätt att fullfölja utbildningen på den nationella
inriktningen, den särskilda varianten respektive som gymnasial
lärlingsutbildning enligt 30 och 31 §§. Lag (2012:109).

33 § I 42 § finns ytterligare bestämmelser om rätten för en
elev i en skola med offentlig huvudman att fullfölja sin
utbildning när eleven flyttar till en annan kommun.
Lag (2012:109).

Utbildning vid en anpassad gymnasieskola med offentlig 
huvudman

Allsidigt urval

34 § Kommunen ska sträva efter att erbjudandet om utbildning i 
anpassade gymnasieskolan ska omfatta ett allsidigt urval av 
nationella program och nationella inriktningar.
Lag (2022:1315).

Mottagande i första hand

35 § Av de sökande till ett nationellt program eller till en 
nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial 
lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska huvudmannen i 
första hand ta emot dem som är hemmahörande i kommunen eller 
inom samverkansområdet för utbildningen.

En elev ska vid beslut om mottagande enligt första stycket 
jämställas med den som är hemmahörande i kommunen eller 
samverkansområdet för utbildningen, om eleven vistas i 
kommunen eller samverkansområdet för utbildningen på grund av 
placering i ett sådant hem för vård eller boende som avses i 
6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i ett sådant 
skyddat boende som avses i 6 kap. 1 a § samma lag.
Lag (2024:89).

36 § Utöver det som följer av 35 § ska sådana sökande som inte 
är hemmahörande i kommunen eller inom samverkansområdet för 
utbildningen tas emot i första hand om de har sökt till

1. sådan utbildning som avses i 35 § och med hänsyn till sina 
personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den 
anpassade gymnasieskola dit de har sökt,

2. ett nationellt program eller till en nationell inriktning 
som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun 
som inte erbjuder den sökta utbildningen,

3. gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan som 
börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som 
inte erbjuder någon utbildning på det aktuella programmet,

4. ett nationellt program och har åberopat att huvudmannen 
inom det sökta programmet anordnar en nationell inriktning som 
börjar senare än första läsåret och som hemkommunen inte 
erbjuder,

5. ett nationellt program som saknar nationella inriktningar 
och har åberopat att huvudmannen anordnar programmet i 
huvudsak skolförlagt, vilket hemkommunen inte erbjuder, eller

6. en utbildning som det har fattats beslut om riksrekrytering 
för enligt 37 §. Lag (2022:1315).

Riksrekryterande utbildning

37 § Statens skolverk får för nationella program besluta att
det till en viss utbildning i första hand ska tas emot sökande
från hela landet (riksrekrytering).

Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för att en viss
utbildning ska kunna bli riksrekryterande. Lag (2012:109).

38 § Beslut om riksrekrytering ska ange under vilken tid
beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får
omfatta. Lag (2012:109).

Mottagande i andra hand

39 § Andra sökande till nationella program än de som ska tas
emot i första hand enligt 35 och 36 §§ får tas emot i andra
hand till platser som återstår sedan alla de som ska tas emot i
första hand har antagits till utbildningen. Lag (2012:109).

Mottagande på individuella program

40 § En kommun får ta emot en elev från en annan kommun på ett 
individuellt program i sin anpassade gymnasieskola under 
förutsättning att hemkommunen har bedömt att eleven inte kan 
följa undervisningen på ett nationellt program. Även en region 
får ta emot en elev på ett individuellt program under samma 
förutsättning.

Det som sägs i första stycket gäller dock endast om 
hemkommunen och den mottagande kommunen eller regionen kommer 
överens om ersättningen för utbildningen. Lag (2022:1315).

40 a § En kommun eller en region ska ta emot en elev på ett 
individuellt program om

1. eleven vistas i kommunen eller samverkansområdet för 
utbildningen på grund av placering i ett sådant hem för vård 
eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen 
(2001:453) eller i ett sådant skyddat boende som avses i 
6 kap. 1 a § samma lag, och

2. hemkommunen har bedömt att eleven inte kan följa 
undervisningen på ett nationellt program. Lag (2024:89).

Yttrande från hemkommunen

41 § Innan en kommun tar emot en sökande som inte är 
hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för 
utbildningen ska yttrande inhämtas från den sökandes 
hemkommun. Yttrandet ska innehålla uppgift om huruvida eleven 
tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp. Detsamma gäller 
innan en region tar emot en sökande. I de fall där eleven har 
sökt till ett individuellt program ska yttrandet också 
innehålla uppgifter om huruvida eleven kan följa ett 
nationellt program och om överenskommelse om ersättning för 
utbildningen enligt 40 §. Lag (2022:1315).

Rätt att fullfölja utbildningen för en elev som flyttar

42 § En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en 
nationell inriktning och som därefter flyttar från kommunen 
eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att 
fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den 
påbörjade inriktningen, om den nya hemkommunen erbjuder sådan 
utbildning.

Erbjuder den nya hemkommunen inte den aktuella utbildningen, 
har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i 
en annan kommun eller en region som anordnar utbildningen.

En elev som har placerats i ett hem för vård eller boende 
enligt 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i ett 
skyddat boende enligt 6 kap. 1 a § samma lag, och därför 
flyttar från kommunen eller samverkansområdet för 
utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det 
påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen i den 
kommun där hemmet för vård eller boende eller det skyddade 
boendet är beläget, om kommunen erbjuder sådan utbildning. Om 
den inte erbjuder den aktuella utbildningen, har eleven rätt 
att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun 
eller en region som anordnar utbildningen, om detta inte 
hindrar eleven från att vistas i hemmet för vård eller boende 
eller det skyddade boendet. Lag (2024:89).

42 a § En elev som har placerats i ett hem för vård eller 
boende enligt 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller i 
ett skyddat boende enligt 6 kap. 1 a § samma lag och som efter 
placeringen återvänder till sin hemkommun har rätt att 
fullfölja en påbörjad utbildning på ett nationellt program 
eller en nationell inriktning i hemkommunen, om den erbjuder 
sådan utbildning. Detta gäller oavsett om utbildningen 
påbörjades i hemkommunen eller samverkansområdet före 
placeringen eller i den kommun eller det samverkansområde där 
hemmet för vård eller boende eller det skyddade boendet är 
beläget.

Erbjuder hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har 
eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en 
annan kommun eller en region som anordnar utbildningen.
Lag (2024:89).

Interkommunal ersättning

43 § En kommun som på ett nationellt program har antagit en 
elev som inte är hemmahörande i kommunen eller i 
samverkansområdet för utbildningen ska ersättas för sina 
kostnader för elevens utbildning av hans eller hennes 
hemkommun (interkommunal ersättning).

Första stycket gäller även en region som på ett nationellt 
program har antagit en elev som inte är hemmahörande i 
samverkansområdet för utbildningen.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om interkommunal ersättning för de 
nationella programmen. Lag (2019:947).

44 § Om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun
kommer överens om annat, och om annat inte heller följer av
andra och tredje styckena, ska den interkommunala ersättningen
enligt 43 § första stycket motsvara anordnarens självkostnad.

När eleven har tagits emot i andra hand enligt 39 §, ska
ersättningen högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv
har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kostnad lägre,
ska hemkommunen i stället ersätta den lägre kostnaden.

När det är fråga om riksrekryterande utbildning eller särskilda
varianter inom de nationella programmen, ska Statens skolverk
för varje utbildning eller variant besluta den ersättning som
hemkommunen ska betala. Lag (2012:109).

44 a § En kommun eller en region som har tagit emot en elev på 
ett individuellt program enligt 40 a § ska ersättas för sina 
kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun.

Om den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun inte kom-
mer överens om annat ska ersättningen för utbildningen 
motsvara anordnarens självkostnad. Lag (2019:947).

Utbildning vid en fristående anpassad gymnasieskola

Bidrag från hemkommunen

45 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje 
elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen 
enligt 18 kap. 27 § var skyldig att erbjuda utbildning i 
anpassade gymnasieskolan vid den tidpunkt när utbildningen 
påbörjades.

Bidraget består av ett grundbelopp enligt 46 § och i vissa 
fall ett tilläggsbelopp enligt 47 §.

Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs 
utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk.
Lag (2022:1315).

46 § Grundbeloppet ska avse ersättning för

1. undervisning,

2. lärverktyg,

3. elevhälsa,

4. måltider,

5. administration,

6. mervärdesskatt, och

7. lokalkostnader.
Lag (2012:109).

47 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett 
omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas 
modersmålsundervisning. Tilläggsbeloppet för en elev i behov 
av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån 
elevens behov.

Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en 
elev som är i behov av särskilt stöd, om betydande 
organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för 
kommunen. Lag (2016:550).

48 § För utbildning på sådana nationella program och nationella
inriktningar eller på jämförbara program som hemkommunen
erbjuder ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som
kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det
programmet, den inriktningen eller ett jämförbart program.

Regeringen eller den myndighet som  regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om vilka av de nationella programmen som
är jämförbara vid fördelning av resurser.

När det är fråga om sådan utbildning som avses i 12 § tredje
stycket eller särskilda varianter inom de nationella
programmen, ska Statens skolverk för varje utbildning eller
variant besluta det grundbelopp som hemkommunen ska betala.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om det grundbelopp som hemkommunen ska
betala, om eleven, i andra fall än som avses i tredje stycket,
har antagits till en utbildning som kommunen inte erbjuder.
Lag (2012:109).

20 kap. Kommunal vuxenutbildning

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns

- allmänna bestämmelser (2-9 §§),

- bestämmelser om kommunal vuxenutbildning på grundläggande 
nivå och kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på 
grundläggande nivå (10-15 §§),

- bestämmelser om kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå 
och kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på 
gymnasial nivå (16-23 §§),

- bestämmelser om kommunal vuxenutbildning i svenska för 
invandrare (24-33 §§),

- bestämmelser om sammanhållen utbildning för vissa nyanlända 
invandrare (33 a och 33 b §§),

- bestämmelser om betyg (34-41 a §§),

- bestämmelser om validering (42 och 43 §§), och

- bestämmelser om intyg (44 och 45 §§).
Lag (2022:1315).

Allmänna bestämmelser

Övergripande mål

2 § Målen för den kommunala vuxenutbildningen är att

- vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande,

- vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin 
kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och 
samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling,

- den ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, 
och

- den ska utgöra en bas för den nationella och regionala 
kompetensförsörjningen till arbetslivet.

Utgångspunkten för utbildningen av en enskild elev ska vara 
elevens behov och förutsättningar. När det gäller kommunal 
vuxenutbildning på gymnasial nivå och kommunal vuxenutbildning 
som anpassad utbildning på gymnasial nivå ska de som har 
störst behov av utbildning prioriteras. Lag (2022:1315).

Utbildningens innehåll

3 § Kommunerna ska tillhandahålla kommunal vuxenutbildning.

Utbildningen ska tillhandahållas

- på grundläggande nivå,

- på gymnasial nivå,

- som anpassad utbildning på grundläggande nivå,

- som anpassad utbildning på gymnasial nivå, och

- som svenska för invandrare.
Lag (2022:1315).

3 a § I den kommunala vuxenutbildningen ska kommunerna 
tillhandahålla en sammanhållen utbildning för sådana nyanlända 
som tar del av insatser som avses i lagen (2017:584) om ansvar 
för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och som 
på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot 
arbete under tiden för insatserna. Lag (2022:109).

Utbildningens syfte

4 § Utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna 
sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhälls- och 
arbetslivet. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta 
studier.

Utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna 
kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i 
gymnasieskolan ska ge.

Anpassad utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge 
vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen 
i anpassade grundskolan ska ge.

Anpassad utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna 
kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen på 
nationella program i anpassade gymnasieskolan ska ge.

Utbildning i svenska för invandrare syftar till att ge vuxna 
invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. 
Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som 
saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att 
förvärva sådana färdigheter. Utbildningen får ske på elevens 
modersmål eller något annat språk som eleven behärskar.
Lag (2022:1315).

4 a § Den sammanhållna utbildning som kommunerna enligt 3 a § 
ska tillhandahålla för vissa nyanlända invandrare syftar till 
att i strukturerad form ge deltagarna sådana kunskaper som de 
behöver för att kunna studera vidare eller etablera sig på 
arbetsmarknaden. Lag (2022:109).

Kurser, ämnen och gymnasiepoäng

5 § Utbildning på grundläggande nivå, anpassad utbildning på 
grundläggande nivå och utbildning i svenska för invandrare 
bedrivs i form av kurser. Utbildning på gymnasial nivå och 
anpassad utbildning på gymnasial nivå bedrivs i form av

1. ämnen, och 

2. ett komvuxarbete.

Ett ämne består av en eller flera nivåer.

På gymnasial nivå anges omfattningen av nivåerna i ämnen och 
komvuxarbetet med gymnasiepoäng.

Inom anpassad utbildning på gymnasial nivå anges omfattningen 
av nivåerna i ämnen och komvuxarbetet med gymnasiepoäng i 
anpassad gymnasieskola. Lag (2022:1315).

5 a § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter om att utbildning på gymnasial nivå och anpassad 
utbildning på gymnasial nivå där betyg inte sätts får bedrivas 
i form av kurser. Lag (2022:1315).

6 § För varje kurs i utbildning på grundläggande nivå och i 
anpassad utbildning på grundläggande nivå ska det finnas en 
kursplan. För varje ämne i utbildning på gymnasial nivå och i 
anpassad utbildning på gymnasial nivå ska det finnas en 
ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en 
gemensam ämnesplan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om kursplaner, ämnesplaner, gymnasiepoäng 
och gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola. Sådana 
föreskrifter får innebära att kursplaner eller ämnesplaner 
inte ska finnas eller att gymnasiepoäng eller gymnasiepoäng i 
anpassad gymnasieskola inte ska beräknas för vissa kurser.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
också meddela föreskrifter om mål för komvuxarbetet.
Lag (2022:1315).

Sammanhållen yrkesutbildning

6 a § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
I utbildning på gymnasial nivå och i anpassad utbildning 
på gymnasial nivå kan kurser som är relevanta för ett 
yrkesområde kombineras till en sammanhållen yrkesutbildning. 
En del av utbildningen i en sammanhållen yrkesutbildning ska 
genomföras som arbetsplatsförlagt lärande.

Utbildningen kan utformas som en nationell sammanhållen 
yrkesutbildning eller vara utformad av en huvudman.
Lag (2022:1315).

6 a § /Träder i kraft I:2025-07-01/
I utbildning på gymnasial nivå och i anpassad utbildning 
på gymnasial nivå kan ämnen eller nivåer i ämnen som är 
relevanta för ett yrkesområde kombineras till en sammanhållen 
yrkesutbildning. En del av utbildningen i en sammanhållen 
yrkesutbildning ska genomföras som arbetsplatsförlagt lärande.

Utbildningen kan utformas som en nationell sammanhållen 
yrkesutbildning eller vara utformad av en huvudman.
Lag (2022:1318).

6 b § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om minsta omfattning av det 
arbetsplatsförlagda lärandet i sammanhållna yrkesutbildningar 
och om undantag från kravet på arbetsplatsförlagt lärande. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
vilka sammanhållna yrkesutbildningar som ska vara nationella 
och vilket innehåll dessa ska ha. Lag (2022:1089).

Gemensamma bestämmelser om avgifter

7 § Utbildningen ska vara avgiftsfri, om inte något annat 
följer av denna lag eller av föreskrifter som har meddelats 
med stöd av 3 kap. 21 §. Det får dock förekomma enstaka inslag 
som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. 

Avgifter får inte tas ut i samband med ansökan om plats. 
Lag (2023:951).

Avgifter inom kommunal vuxenutbildning på grundläggande och 
gymnasial nivå och inom anpassad utbildning på grundläggande 
och gymnasial nivå

7 a § Elever inom utbildning på grundläggande eller gymnasial 
nivå eller inom anpassad utbildning på grundläggande eller 
gymnasial nivå ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, 
andra läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god 
kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål. 

Huvudmannen får trots första stycket besluta att lärverktyg 
som varje elev har för eget bruk och får behålla som sin 
egendom, ska anskaffas av eleverna själva eller erbjudas mot 
avgifter som högst motsvarar huvudmannens 
anskaffningskostnader. Lag (2023:951).

Avgifter inom utbildning i svenska för invandrare 

7 b § Elever inom utbildning i svenska för invandrare ska utan 
kostnad ha tillgång till läroböcker, andra läromedel och andra 
lärverktyg som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet 
med utbildningens mål. 

Huvudmannen får trots första stycket besluta att eleverna ska 
hålla sig med enstaka egna lärverktyg. Lag (2023:951).

Inledande kartläggning

8 § Hemkommunen är skyldig att se till att den som vill få 
sitt kunnande kartlagt inför utbildning eller prövning inom 
kommunal vuxenutbildning erbjuds en inledande kartläggning.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela ytterligare föreskrifter om den inledande 
kartläggningen. Lag (2023:951).

Individuella studieplaner

8 a § Hemkommunen ansvarar för att det upprättas en individuell
studieplan för varje elev. Planen ska innehålla uppgifter om
den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av
studierna.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen.
Lag (2023:951).

Rätt att fullfölja utbildningen

9 § Den som har antagits till en kurs har rätt att fullfölja 
utbildningen på kursen. Den som har antagits till en viss nivå 
i ett ämne har rätt att fullfölja utbildningen på den aktuella 
nivån.

Huvudmannen får dock besluta att utbildningen på kursen eller 
den aktuella nivån i ämnet ska upphöra för en elev, om eleven 
saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller 
av annan anledning inte gör tillfredsställande framsteg.

Den vars utbildning på grundläggande nivå eller anpassad 
utbildning på grundläggande nivå har upphört enligt andra 
stycket ska på nytt beredas sådan utbildning, om det finns 
särskilda skäl för det. Den vars utbildning på gymnasial nivå 
eller anpassade utbildning på gymnasial nivå har upphört 
enligt andra stycket får på nytt beredas sådan utbildning, om 
det finns särskilda skäl för det.

Den vars utbildning i svenska för invandrare har upphört 
enligt andra stycket eller som frivilligt avbrutit sådan 
utbildning ska på nytt beredas sådan utbildning, om det finns 
särskilda skäl för det.

Utbildningen får avbrytas även enligt bestämmelserna i 5 kap. 
17-20 §§. Lag (2022:1315).

Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå och som anpassad 
utbildning på grundläggande nivå

Kommunens ansvar

10 § Hemkommunen ansvarar för att de som enligt 11 eller 
11 a § har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå 
eller i anpassad utbildning på grundläggande nivå och som 
önskar det, också får delta i sådan utbildning.

Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen 
som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå 
eller i anpassad utbildning på grundläggande nivå och för att 
motivera dem att delta i sådan utbildning. Lag (2022:1315).

Studie- och yrkesvägledning

10 a § Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser 
att påbörja utbildning på grundläggande nivå eller anpassad 
utbildning på grundläggande nivå erbjuds studie- och 
yrkesvägledning. Lag (2022:1315).

Rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och anpassad 
utbildning på grundläggande nivå

11 § En vuxen har rätt att delta i utbildning på grundläggande 
nivå från och med andra kalenderhalvåret det år då han eller 
hon fyller 20 år, om han eller hon 

1. är bosatt i landet, 

2. saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i grundskolan, 
och 

3. har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen.
Lag (2020:446).

11 a § En vuxen med intellektuell funktionsnedsättning har 
rätt att delta i anpassad utbildning på grundläggande nivå 
från och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon 
fyller 20 år, om han eller hon

1. är bosatt i landet,

2. saknar sådana kunskaper som utbildningen i anpassade 
grundskolan syftar till att ge, och

3. har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen.

Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om personer 
med intellektuell funktionsnedsättning också ska gälla för 
vissa andra vuxna. Lag (2022:1315).

11 b § Den som har rätt att delta i utbildning enligt 11 eller 
11 a § har rätt att delta i sådan utbildning även i en annan 
kommun än hemkommunen, om utbildningen tillhandahålls där.
Lag (2020:446).

11 c § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om att rätt enligt 11 eller 11 a § 
ska inträda tidigare än vad som anges där. Lag (2020:446).

11 d § Bestämmelserna i 11 §, 11 a § första stycket och 11 b § 
gäller inte intagna i kriminalvårdsanstalt. Av 24 kap. 10 § 
framgår att Kriminalvården ansvarar för deras utbildning.
Lag (2020:446).

Utbildning på ett annat språk än svenska

12 § Om en elev i utbildning på grundläggande nivå eller i 
anpassad utbildning på grundläggande nivå har bristfälliga 
kunskaper i svenska språket, får utbildningen tillhandahållas 
på elevens modersmål eller något annat språk som eleven 
behärskar. Sådan utbildning ska kompletteras med undervisning 
eller träning i svenska språket. Lag (2022:1315).

Ansökan och mottagande

13 § En ansökan om att delta i utbildning på grundläggande 
nivå eller i anpassad utbildning på grundläggande nivå ska ges 
in till den sökandes hemkommun. En sökande ska tas emot till 
utbildningen, om de villkor som anges i 11 eller 11 a § är 
uppfyllda. Lag (2022:1315).

14 § Om en ansökan avser en utbildning som anordnas av en 
annan huvudman, ska hemkommunen skyndsamt sända ansökan vidare 
till den huvudmannen. Till ansökan ska ett yttrande fogas där 
hemkommunen redovisar sin bedömning av om den sökande 
uppfyller de villkor som anges i 11 eller 11 a §.

Den huvudman som anordnar en utbildning beslutar om den 
sökande ska tas emot till utbildningen. Den andra huvudmannen 
får ta emot den sökande, även om hemkommunen har bedömt att 
den sökande inte har rätt att delta i utbildningen.
Lag (2020:446).

Interkommunal ersättning

15 § En kommun, som i sin utbildning på grundläggande nivå 
eller i sin anpassade utbildning på grundläggande nivå har en 
elev som kommer från en annan kommun, ska få ersättning för 
sina kostnader för den elevens utbildning från elevens 
hemkommun. Detta gäller endast om hemkommunen har bedömt 
eller, efter överklagande av ett beslut enligt 14 § andra 
stycket, beslut har meddelats att eleven har rätt att delta i 
utbildningen. Lag (2022:1315).

Kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och som anpassad 
utbildning på gymnasial nivå

Huvudmannens ansvar

16 § Hemkommunen ansvarar för att de som enligt 19, 19 a eller 
19 b § har rätt att delta i en utbildning och önskar delta i 
den, också får det. Varje kommun ska därutöver erbjuda 
utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på 
gymnasial nivå enligt 16 a och 16 b §§. Lag (2022:1315).

16 a § Ett primärt samverkansavtal enligt 2 kap. 2 b § ska 
omfatta yrkesämnen och sammanhållna yrkesutbildningar i 
utbildning på gymnasial nivå. 

En kommuns erbjudande av sådan utbildning ska omfatta all den 
utbildning som anordnas av huvudmännen i det primära 
samverkansområdet. 

När en kommun bestämmer vilka yrkesämnen och sammanhållna 
yrkesutbildningar som ska erbjudas och antalet platser på 
dessa ska kommunen ta hänsyn till

1. vuxnas efterfrågan och behov av utbildning, och

2. arbetsmarknadens behov.
Lag (2022:1089).

16 b § Utöver vad som framgår av 16 och 16 a §§ ska kommunerna 
sträva efter att erbjuda utbildning på gymnasial nivå och 
anpassad utbildning på gymnasial nivå som svarar mot vuxnas 
efterfrågan och behov. Lag (2022:1315).

17 § Varje kommun ska informera om möjligheterna till 
utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på 
gymnasial nivå samt aktivt verka för att vuxna i kommunen 
deltar i sådan utbildning. Lag (2022:1315).

18 § En region får tillhandahålla utbildning på gymnasial nivå 
inom områdena naturbruk och omvårdnad. Efter överenskommelse 
med en kommun får regionen tillhandahålla utbildning på 
gymnasial nivå även inom andra områden.

En region får tillhandahålla anpassad utbildning på gymnasial 
nivå efter överenskommelse med en kommun. Lag (2022:1315).

Rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå

19 § En vuxen som är behörig att delta i utbildning på 
gymnasial nivå enligt 20 § men som inte har uppnått 
grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas 
på grundnivå eller utbildning inom yrkeshögskolan har rätt 
att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå 
sådan behörighet. Lag (2016:1184).

19 a § Om en vuxen är behörig att delta i utbildning på 
gymnasial nivå enligt 20 § och har uppnått grundläggande 
behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå 
och vänder sig till nybörjare, har han eller hon rätt att 
delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå 
särskild behörighet till sådan högskoleutbildning.

Den som har uppnått såväl grundläggande som särskild 
behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå 
och vänder sig till nybörjare har rätt att delta i utbildning 
på gymnasial nivå i syfte att uppnå en eller flera andra 
särskilda behörigheter till sådan högskoleutbildning. 
Rättigheten avser dock endast en sådan behörighetsgivande 
utbildning åt gången. Lag (2016:1184).

19 b § Om en vuxen är behörig att delta i utbildning på 
gymnasial nivå enligt 20 § och har uppnått grundläggande 
behörighet till utbildning inom yrkeshögskolan, har han eller 
hon rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att 
uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom 
yrkeshögskolan.

Den som har uppnått grundläggande behörighet till utbildning 
inom yrkeshögskolan och som uppfyller krav på särskilda 
kunskaper för en sådan utbildning har rätt att delta i 
utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppfylla krav på 
särskilda kunskaper för en eller flera andra utbildningar 
inom yrkeshögskolan. Rättigheten avser dock endast en sådan 
behörighetsgivande utbildning åt gången. Lag (2016:1184).

19 c § Om grundläggande behörighet enligt 19 § kan uppnås 
genom olika utbildningar på gymnasial nivå, bestämmer 
hemkommunen vilken av utbildningarna som den ska erbjuda. 
Kommunen ska då

1. utgå från den vuxnes behov av särskild behörighet till 
högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig 
till nybörjare eller av särskilda kunskaper för utbildning 
inom yrkeshögskolan, och

2. så långt som möjligt beakta den vuxnes önskemål, tidigare 
utbildning och arbetslivserfarenhet. Lag (2016:1184).

19 d § Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial 
nivå enligt 19, 19 a eller 19 b § har rätt att delta i sådan 
utbildning i en annan kommun än sin hemkommun eller i en 
region, om utbildningen finns där och inte erbjuds av 
hemkommunen. 

Rätt att delta i utbildning i en annan kommun än hemkommunen 
enligt första stycket gäller även om utbildningen erbjuds av 
hemkommunen när 

1. utbildningen avser yrkesämnen eller en sammanhållen 
yrkesutbildning, och

2. den andra kommunen ingår i samma primära samverkansområde 
som hemkommunen.

När det gäller ungdomar som har sådan rätt som avses i första 
stycket ska bestämmelserna i 15 kap. 32 § tillämpas till och 
med första kalenderhalvåret det år de fyller 20 år.
Lag (2022:1089).

19 e § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om vilka ämnen och vilka nivåer i 
dessa ämnen som omfattas av rätten att delta i utbildning 
enligt 19 a och 19 b §§. Lag (2022:147).

Behörighet till utbildning på gymnasial nivå och anpassad 
utbildning på gymnasial nivå

20 § En vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial 
nivå från och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon 
fyller 20 år, om han eller hon 

1. är bosatt i landet, 

2. saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att 
ge, 

3. har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och 

4. i övrigt uppfyller föreskrivna villkor.

Behörig är också den som är yngre än vad som anges i första 
stycket, men har slutfört utbildning på ett nationellt program 
i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller 
övriga behörighetsvillkor. Lag (2020:446).

20 a § En vuxen med intellektuell funktionsnedsättning är 
behörig att delta i anpassad utbildning på gymnasial nivå från 
och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller 20 
år, om han eller hon

1. är bosatt i landet,

2. saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att 
ge,

3. har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och

4. i övrigt uppfyller föreskrivna villkor.

Behörig är också den som är yngre än vad som anges i första 
stycket men har slutfört utbildning i anpassade gymnasieskolan 
eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga 
behörighetsvillkor.

Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om personer 
med intellektuell funktionsnedsättning också ska gälla för 
vissa andra vuxna. Lag (2022:1315).

20 b § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om att behörighet enligt 20 § första 
stycket eller 20 a § första stycket ska inträda tidigare än 
vad som anges där. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare 
föreskrifter om behörighetsvillkor. Lag (2020:446).

20 c § Bestämmelserna i 20 § och 20 a § första och andra 
styckena gäller inte intagna i kriminalvårdsanstalt. Av 24 
kap. 10 § framgår att Kriminalvården ansvarar för deras 
utbildning. Lag (2020:446).

Ansökan

21 § En ansökan om att delta i utbildning på gymnasial nivå 
eller i anpassad utbildning på gymnasial nivå ska ges in till 
den sökandes hemkommun.

Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan 
huvudman ska hemkommunen skyndsamt sända ansökan vidare till 
den huvudmannen. Till ansökan ska fogas ett yttrande av vilket 
det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna 
för den sökandes utbildning. Ett yttrande behövs inte om det 
är onödigt med hänsyn till en tidigare överenskommelse.
Lag (2022:1315).

Hemkommunens åtagande om interkommunal ersättning

21 a § Ett åtagande att svara för kostnaderna för utbildning 
hos en annan huvudman (interkommunal ersättning), ska alltid 
lämnas av hemkommunen om

1. den sökande har rätt till utbildningen enligt 19 d §,

2. ansökan avser ett yrkesämne eller en sammanhållen 
yrkesutbildning i utbildning på gymnasial nivå och den 
huvudman som anordnar utbildningen och hemkommunen ingår i 
samma primära samverkansområde, eller

3. den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden 
har särskilda skäl att få delta i utbildning hos den andra 
huvudmannen.

Ett åtagande att svara för kostnaderna gäller även om den 
sökande därefter byter hemkommun. Lag (2022:1089).

Mottagande

22 § Den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå 
eller anpassad utbildning på gymnasial nivå beslutar om den 
sökande ska tas emot till utbildningen.

Hemkommunen ska ta emot en sökande om de villkor som anges i 
20 eller 20 a § är uppfyllda eller om den sökande har rätt 
till utbildning enligt 19, 19 a eller 19 b §.

En kommun ska ta emot en sökande från en annan kommun och en 
region ska ta emot en sökande, om

1. de villkor som anges i 20 eller 20 a § är uppfyllda eller 
om den sökande har rätt till utbildning enligt 19, 19 a eller 
19 b §, och

2. hemkommunen har åtagit sig eller, efter överklagande enligt 
28 kap. 12 §, ska åta sig att svara för kostnaderna för den 
sökandes utbildning.

Av ett beslut om att en sökande ska tas emot till utbildning 
på gymnasial nivå ska det framgå på vilken eller vilka grunder 
den sökande tas emot. Lag (2022:1315).

Antagning

23 § Om den sökande har rätt att delta i utbildning enligt 19, 
19 a eller 19 b § innebär ett beslut om mottagande enligt 22 § 
att den sökande också antas till utbildningen. I övrigt är det 
den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå eller 
anpassad utbildning på gymnasial nivå som beslutar om en 
sökande ska antas till utbildningen.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
urval bland mottagna sökande. Lag (2022:1315).

Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare

Utbildningens omfattning

24 § Utbildning i svenska för invandrare ska i genomsnitt
under en fyraveckorsperiod omfatta minst 15 timmars
undervisning i veckan. Undervisningens omfattning får dock
minskas om eleven begär det och huvudmannen finner att det är
förenligt med utbildningens syfte.

Huvudmannen ska verka för att undervisningen erbjuds på tider
som är anpassade efter elevens behov. Lag (2015:482).

Samverkan med arbetslivet

25 § Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen
verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska
språket i arbetslivet och att utbildning i svenska för
invandrare kan kombineras med andra aktiviteter som

– arbetslivsorientering,

– validering,

– praktik, eller

– annan utbildning.

Huvudmannen ska också verka för att utbildning i svenska för
invandrare kan bedrivas under tid då eleven får ersättning
enligt socialförsäkringsbalken på grund av sjukdom, skada
eller föräldraledighet och för att utbildningen kan
kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och
sjukvården. Lag (2015:482).

26 § Utbildningen ska kunna kombineras med förvärvsarbete.
Lag (2015:482).

27 § Huvudmannen ska samråda med en berörd arbetsgivare och
den lokala arbetstagarorganisationen som arbetsgivaren är
bunden till genom kollektivavtal om en arbetstagares
deltagande i utbildningen och utbildningens förläggning.
Lag (2015:482).

Kommunens ansvar

28 § Hemkommunen är skyldig att se till att utbildning i
svenska för invandrare erbjuds dem som enligt 31 § första
stycket har rätt att delta i utbildningen.

När det gäller den som enligt 31 § andra stycket har rätt att
delta i utbildning i svenska för invandrare är det den kommun
där han eller hon stadigvarande arbetar som är skyldig att se
till att utbildningen erbjuds honom eller henne.
Lag (2015:482).

29 § Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen 
som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att 
delta i utbildningen.

Utbildningen ska finnas tillgänglig så snart som möjligt 
efter det att en rätt till utbildning i svenska för 
invandrare inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska 
utbildningen kunna påbörjas inom tre månader.

Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som 
omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för 
etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan 
påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände 
anmält sig till utbildning i svenska för invandrare hos 
kommunen. Lag (2017:595).

Studie- och yrkesvägledning

30 § Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att
påbörja utbildning i svenska för invandrare erbjuds studie-
och yrkesvägledning. Lag (2015:482).

Rätt att delta

31 § En person har rätt att delta i utbildning i svenska för
invandrare från och med andra kalenderhalvåret det år han
eller hon fyller 16 år, om han eller hon

1. är bosatt i landet, och

2. saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket
som utbildningen syftar till att ge.

En finländsk medborgare som stadigvarande arbetar i en svensk
kommun, men är bosatt i Finland nära gränsen till Sverige och
saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som
utbildningen syftar till att ge, har från och med andra
kalenderhalvåret det år han eller hon fyller 16 år också rätt
att delta i utbildning i svenska för invandrare.
Lag (2015:482).

32 § Den som har sådana kunskaper i det danska eller norska
språket att utbildning i svenska för invandrare inte kan
anses nödvändig har inte rätt att delta i utbildningen.
Lag (2015:482).

Mottagande

33 § Huvudmannen beslutar om en person ska tas emot till
utbildning i svenska för invandrare. Lag (2015:482).

Sammanhållen utbildning för vissa nyanlända invandrare 

33 a § Den sammanhållna utbildning som kommunerna enligt 3 a § 
ska tillhandahålla för vissa nyanlända invandrare ska i 
genomsnitt under en fyraveckorsperiod omfatta minst 23 timmars 
undervisning i veckan. Lag (2022:109).

33 b § Den sammanhållna utbildningen ska följa en plan som 
beslutas av hemkommunen. Utbildningsplanen ska innehålla 
uppgifter om utbildningens syfte, organisation och 
huvudsakliga innehåll.

För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan 
enligt 8 §. Lag (2022:109).

Betyg

Tillämpliga bestämmelser

34 § Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns
i 3 kap. 13-21 §§. Lag (2015:482).

Betygssättning

35 § I utbildning på grundläggande nivå, anpassad utbildning 
på grundläggande nivå och utbildning i svenska för invandrare 
ska betyg sättas på varje avslutad kurs.

Inom den del av den anpassade utbildningen på grundläggande 
nivå som motsvarar utbildning inom ämnesområden i anpassad 
grundskola ska betyg inte sättas. Efter en avslutad kurs ska i 
stället ett intyg utfärdas om att eleven har deltagit i 
kursen. Lag (2022:1315).

35 a § I utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning 
på gymnasial nivå ska betyg sättas i ämnen. Betyg ska sättas 
när ett ämne är avslutat. Om ett ämne består av flera nivåer 
ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet.

När ett godkänt betyg sätts på en högre nivå i ett ämne med 
flera nivåer ska betyget anses omfatta lägre nivåer i ämnet 
och ersätta betyg som har satts på sådana nivåer. Detta gäller 
även om betygen på de lägre nivåerna har satts inom 
gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan.

Betyg ska också sättas efter genomfört komvuxarbete.
Lag (2022:1315).

35 b § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela ytterligare föreskrifter om betygssättning och om 
komvuxarbetet i övrigt. Sådana föreskrifter får innebära att 
betyg inte ska sättas på vissa kurser. Lag (2022:147).

36 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Som betyg på utbildning på grundläggande nivå och i 
svenska för invandrare ska någon av beteckningarna Godkänt 
eller Icke godkänt användas.

Som betyg på anpassad utbildning på grundläggande nivå ska 
beteckningen Godkänt användas. För den elev som inte uppnår 
betyget Godkänt ska ett intyg om att eleven har deltagit i 
kursen utfärdas.

Som betyg på utbildning på gymnasial nivå ska någon av 
beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyg för 
godkända resultat betecknas med A, B, C, D och E. Högsta betyg 
betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt 
resultat betecknas med F.

Som betyg på anpassad utbildning på gymnasial nivå ska någon 
av beteckningarna A, B, C, D eller E användas för godkända 
resultat. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. 
För den elev som inte uppnår betyget E ska ett intyg om att 
eleven har deltagit i kursen utfärdas. Lag (2022:1315).

36 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Som betyg på utbildning på grundläggande nivå och i 
svenska för invandrare ska någon av beteckningarna Godkänt 
eller Icke godkänt användas.

Som betyg på anpassad utbildning på grundläggande nivå ska 
beteckningen Godkänt användas. För den elev som inte uppnår 
betyget Godkänt ska ett intyg om att eleven har deltagit i 
kursen utfärdas.

Som betyg på utbildning på gymnasial nivå ska någon av 
beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyg för 
godkända resultat betecknas med A, B, C, D och E. Högsta betyg 
betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt 
resultat betecknas med F.

Som betyg på anpassad utbildning på gymnasial nivå ska någon 
av beteckningarna A, B, C, D eller E användas för godkända 
resultat. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. 
För den elev som inte uppnår betyget E i ett ämne ska det 
utfärdas ett intyg om att eleven har deltagit i utbildning i 
ämnet. Lag (2024:411).

37 § Vid betygssättning på en kurs ska läraren göra en 
bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de 
betygskriterier som gäller för kursen. För att eleven ska få 
betyget Godkänt ska samtliga kriterier för detta betyg vara 
uppfyllda. 

Vid betygssättning i ett ämne ska läraren göra en sammantagen 
bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i 
förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som 
helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens 
kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara 
uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

Betygskriterier ska finnas för varje kurs och ämne där betyg 
ska sättas.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
betygskriterier. Lag (2022:147).

37 a § Vid betygssättning i en kurs som det ges ett nationellt 
prov i ska elevens resultat på det provet särskilt beaktas. 
Detsamma gäller vid betygssättning i ett ämne på en nivå som 
det ges ett nationellt prov i. Provresultatet eller resultat 
på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns 
särskilda skäl. Lag (2022:147).

38 § Om det finns särskilda skäl, får det vid betygssättningen 
bortses från enstaka delar av betygskriterierna. Med särskilda 
skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande 
personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och 
som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla 
betygskriterierna för ett visst betyg.

Vid betygssättning inom anpassad utbildning på grundläggande 
och gymnasial nivå får en intellektuell funktionsnedsättning 
beaktas bara om det finns synnerliga skäl.

Trots vad som anges i första och andra styckena ska sådana 
delar av betygskriterierna som rör säkerhet eller som hänvisar 
till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter 
alltid uppfyllas. Lag (2022:1315).

39 § Om det saknas underlag för bedömning av en elevs 
kunskaper i en kurs eller på en viss nivå i ett ämne på grund 
av elevens bristande deltagande, ska betyg inte sättas på 
kursen eller nivån. Lag (2022:147).

Prövning

40 § Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från 
utbildning på grundläggande nivå, anpassad utbildning på 
grundläggande nivå eller utbildning i svenska för invandrare 
ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser som det 
sätts betyg på. Detta gäller även den som tidigare har fått 
betyg på kursen.

Prövning i en kurs får göras bara hos en huvudman som anordnar 
den aktuella kursen.

Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper som 
resulterar i ett betyg som sätts i enlighet med bestämmelserna 
om betyg och betygssättning i 35-37 och 38 §§. Lag (2022:1315).

40 a § Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från 
utbildning på gymnasial nivå eller anpassad utbildning på 
gymnasial nivå ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla 
ämnen som det sätts betyg i och på samtliga nivåer i dessa 
ämnen. Detta gäller även den som tidigare har fått betyg i 
ämnet och även om betyget omfattar den nivå i ämnet som 
prövningen gäller. Den som fortfarande är elev i 
gymnasieskolan eller i anpassade gymnasieskolan får dock inte 
genomgå prövning på en viss nivå i ett ämne om eleven tidigare 
har fått minst betyget E på den nivån.

Prövning i ett ämne får göras bara hos en huvudman som 
anordnar utbildning i ämnet på den nivå som prövningen gäller.

Med prövning i ett ämne avses en bedömning av kunskaper på den 
nivå i ämnet som prövningen gäller som resulterar i ett betyg 
som sätts i enlighet med bestämmelserna om betyg och 
betygssättning i 35-37 och 38 §§. Lag (2022:1315).

40 b § Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från 
utbildning på gymnasial nivå eller anpassad utbildning på 
gymnasial nivå ska ha möjlighet att genomgå prövning i 
komvuxarbete. Detta gäller även den som tidigare har fått 
betyg på komvuxarbetet, ett gymnasiearbete eller ett 
gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Den som fortfarande 
är elev i gymnasieskolan eller i anpassade gymnasieskolan får 
dock inte genomgå prövning i ett komvuxarbete om eleven 
tidigare har fått betyget E på ett gymnasiearbete eller ett 
gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola.

Prövning i komvuxarbete får göras bara hos en huvudman som 
anordnar utbildning inom det kunskapsområde som komvuxarbetet 
avser. Lag (2022:1315).

41 § Prövningen ska göras av en eller flera lärare. Om
prövningen genomförs av två eller flera lärare och dessa inte
kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn.
Lag (2015:482).

41 a § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare 
föreskrifter om prövning. Lag (2022:147).

Validering

42 § Huvudmannen är skyldig att se till att en elev erbjuds 
validering, om eleven behöver det och valideringen görs inom 
ramen för en eller flera kurser eller nivåer som bekostas av 
elevens hemkommun. Med validering avses en strukturerad 
process som innehåller en fördjupad kartläggning och en 
bedömning som syftar till ett erkännande av en persons 
kunnande oberoende av hur det förvärvats.

Rektorn ska verka för att valideringen görs i enlighet med lag 
och andra författningar.

I lagen (2015:478) med bemyndiganden att meddela föreskrifter 
om validering och om avgift för ansökan som avser 
kvalifikationer för livslångt lärande finns ett bemyndigande 
för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
att meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande.
Lag (2022:912).

43 § Den som har genomgått en validering enligt 42 § ska ha 
möjlighet att få resultatet erkänt genom betyg. Betyg efter en 
validering ska sättas genom prövning. Lag (2022:912).

Intyg

44 § Den som har genomgått en kurs i kommunal vuxenutbildning 
och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än 
genom betyg ska få ett intyg. Detsamma gäller den som har 
genomgått utbildning på en eller flera nivåer i ett ämne eller 
en validering enligt 42 § och vill få resultatet dokumenterat 
på annat sätt än genom betyg.

Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om 
möjligheten att få ett intyg.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter 
vissa kurser, vissa ämnen eller viss utbildning.
Lag (2022:912).

45 § Rektorn utfärdar intyg.

Vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av
betyg gäller även för intyg.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar ytterligare föreskrifter om intyg. Lag (2015:482).

21 kap. Fjärrundervisning i vissa skolformer

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- allmänna förutsättningar för fjärrundervisning i vissa 
skolformer (2 och 3 §§),

- när fjärrundervisning får användas i vissa obligatoriska 
skolformer (4 och 5 §§),

- när fjärrundervisning får användas i gymnasieskolan och 
anpassade gymnasieskolan (6 §),

- när fjärrundervisning får användas i utbildning vid 
särskilda ungdomshem (7 §),

- försöksverksamhet (8 §),

- beslut om fjärrundervisning (9 §),

- utförare av fjärrundervisning (10 §),

- krav på fjärrundervisning (11-13 §§), och

- bemyndigande (14 §).
Lag (2022:1315).

Allmänna förutsättningar för fjärrundervisning i vissa 
skolformer

2 § Fjärrundervisning får användas i grundskolan, anpassade 
grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och 
anpassade gymnasieskolan endast under de förutsättningar och 
med de begränsningar som följer av detta kapitel och 
föreskrifter som har meddelats i anslutning till kapitlet. 
Fjärrundervisning får inte användas i förskolan.
Lag (2022:1315).

3 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Fjärrundervisning får användas för en elev i grundskolan, 
specialskolan eller sameskolan i kurser som eleven läser 
enligt gymnasieskolans ämnesplaner.

I övrigt får fjärrundervisning användas i de skolformer som 
anges i 2 § bara om

1. det för viss undervisning inte finns någon lärare inom 
huvudmannens skolenhet som uppfyller kraven på legitimation 
och behörighet enligt 2 kap. 13 § och huvudmannen trots 
upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan,

2. det, när det gäller integrerad samisk undervisning i 
grundskolan, inte finns någon lämplig lärare inom huvudmannens 
skolenhet som kan bedriva den integrerade samiska 
undervisningen och huvudmannen trots upprepade ansträngningar 
inte har lyckats anställa en sådan, eller

3. elevunderlaget för en viss skolenhet är så begränsat att 
ordinarie undervisning inom skolenheten leder till betydande 
organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen. 
Lag (2024:410).

3 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Fjärrundervisning får användas för en elev i grundskolan, 
specialskolan eller sameskolan i ämnen som eleven läser enligt 
gymnasieskolans ämnesplaner.

I övrigt får fjärrundervisning användas i de skolformer som 
anges i 2 § bara om

1. det för viss undervisning inte finns någon lärare inom 
huvudmannens skolenhet som uppfyller kraven på legitimation 
och behörighet enligt 2 kap. 13 § och huvudmannen trots 
upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan,

2. det, när det gäller integrerad samisk undervisning i 
grundskolan, inte finns någon lämplig lärare inom huvudmannens 
skolenhet som kan bedriva den integrerade samiska 
undervisningen och huvudmannen trots upprepade ansträngningar 
inte har lyckats anställa en sådan, eller

3. elevunderlaget för en viss skolenhet är så begränsat att 
ordinarie undervisning inom skolenheten leder till betydande 
organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen. 
Lag (2024:411).

När fjärrundervisning får användas i vissa obligatoriska 
skolformer

4 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och 
sameskolan får fjärrundervisning användas endast i ämnena

- engelska,

- matematik,

- moderna språk,

- modersmål,

- naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi,

- samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, 
religionskunskap och samhällskunskap,

- samiska,

- svenska,

- svenska som andraspråk,

- teckenspråk, och

- teknik.

I grundskolan får fjärrundervisning även användas för extra 
studietid och integrerad samisk undervisning.

Av 3 § första stycket framgår att fjärrundervisning även får 
användas i kurser som en elev i grundskolan, specialskolan 
eller sameskolan läser enligt gymnasieskolans ämnesplaner.
Lag (2024:410).

4 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och 
sameskolan får fjärrundervisning användas endast i ämnena

- engelska,

- matematik,

- moderna språk,

- modersmål,

- naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi,

- samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, 
religionskunskap och samhällskunskap,

- samiska,

- svenska,

- svenska som andraspråk,

- teckenspråk, och

- teknik.

I grundskolan får fjärrundervisning även användas för extra 
studietid och integrerad samisk undervisning.

Av 3 § första stycket framgår att fjärrundervisning även får 
användas i ämnen som en elev i grundskolan, specialskolan 
eller sameskolan läser enligt gymnasieskolans ämnesplaner.
Lag (2024:411).

5 § Regeringen får meddela föreskrifter om begränsningar i 
fråga om i vilka årskurser som fjärrundervisning får användas 
i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och 
sameskolan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i 
fråga om de angivna skolformerna meddela föreskrifter om

1. elevgruppernas storlek när fjärrundervisning används, och

2. i vilken omfattning fjärrundervisning får användas.
Lag (2022:1315).

När fjärrundervisning får användas i gymnasieskolan och 
anpassade gymnasieskolan

6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får i fråga om gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan 
meddela föreskrifter om

1. i vilka ämnen och nivåer i dessa ämnen som 
fjärrundervisning får användas,

2. elevgruppernas storlek när fjärrundervisning används, och

3. i vilken omfattning fjärrundervisning får användas.
Lag (2022:1315).

När fjärrundervisning får användas i utbildning vid särskilda 
ungdomshem

7 § Fjärrundervisning får användas för utbildning vid 
särskilda ungdomshem enligt 24 kap. 8 och 9 §§. För sådan 
utbildning ska samma bestämmelser om fjärrundervisning gälla 
som för den skolform som utbildningen ska motsvara, med 
undantag för 12 §. Lag (2020:605).

Försöksverksamhet

8 § Regeringen får meddela föreskrifter om en 
försöksverksamhet med fjärrundervisning i

1. förskoleklassen, och

2. grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och 
sameskolan i andra ämnen än de som anges i 4 §.

En sådan försöksverksamhet som avses i första stycket ska i 
övrigt bedrivas enligt bestämmelserna i detta kapitel.
Lag (2022:1315).

Beslut om fjärrundervisning

9 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
En huvudman som avser att använda fjärrundervisning i ett 
visst ämne eller i en viss kurs, för extra studietid eller för 
integrerad samisk undervisning i grundskolan ska fatta ett 
beslut om det. Huvudmannen får besluta om att använda 
fjärrundervisning för högst ett läsår åt gången. 
Lag (2022:730).

9 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
En huvudman som avser att använda fjärrundervisning i ett 
visst ämne, för extra studietid eller för integrerad samisk 
undervisning i grundskolan ska fatta ett beslut om det. 
Huvudmannen får besluta om att använda fjärrundervisning för 
högst ett läsår åt gången. Lag (2024:411).

Utförare av fjärrundervisning

10 § Fjärrundervisning får endast utföras av huvudmän inom 
skolväsendet.

Fjärrundervisning som avses i 7 § får dock även utföras av den 
som är huvudman för det särskilda ungdomshemmet.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om i vilken omfattning fjärrundervisning 
får utföras åt en annan huvudman. Lag (2020:605).

Krav på fjärrundervisning

Fjärrlärare

11 § Bestämmelser om vilka som får undervisa i skolväsendet 
finns i 2 kap. 13-19 §§. I stället för vad som anges i 2 kap. 
18 och 19 §§ får en lärare som inte uppfyller kraven på 
legitimation och behörighet i 2 kap. 13 § ändå bedriva 
fjärrundervisning om

1. undervisningen avser modersmål eller yrkesämne i 
gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola, och

2. läraren är lämplig att bedriva undervisningen och i så stor 
utsträckning som möjligt har en utbildning som motsvarar den 
utbildning som är behörighetsgivande. Lag (2022:1315).

Lokaler

12 § Elever som deltar i fjärrundervisning ska göra det i 
lokaler som skolenheten disponerar. Lag (2020:605).

Handledare

13 § Vid fjärrundervisning ska det finnas en handledare. I 
grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och 
sameskolan ska handledaren finnas närvarande där eleverna 
befinner sig.

Handledaren ska vara en för detta ändamål lämplig person.
Lag (2022:1315).

Bemyndigande

14 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela ytterligare föreskrifter om fjärrundervisning i 
grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, 
gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan. Lag (2022:1315).

22 kap. Distansundervisning i vissa skolformer

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- allmänna förutsättningar för distansundervisning i vissa 
skolformer (2-4 §§),

- när distansundervisning får användas i vissa obligatoriska 
skolformer (5 och 6 §§),

- när distansundervisning får användas i gymnasieskolan och 
anpassade gymnasieskolan (7 och 8 §§),

- utförare av distansundervisning (9 §),

- krav på distansundervisning (10 och 11 §§),

- resor och boende (12 §),

- särskilda bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan och 
anpassade gymnasieskolan där distansundervisning får användas 
för hela utbildningen (13-22 §§), och

- bemyndigande (23 §).
Lag (2022:1315).

Allmänna förutsättningar för distansundervisning i vissa 
skolformer

2 § Distansundervisning får användas i grundskolan, anpassade 
grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och 
anpassade gymnasieskolan endast under de förutsättningar och 
med de begränsningar som följer av detta kapitel och 
föreskrifter som har meddelats i anslutning till kapitlet. 
Distansundervisning får inte användas i förskolan och 
förskoleklassen.

I utbildning där distansundervisning används får även andra 
former av undervisning användas. Lag (2022:1315).

3 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Följande bestämmelser gäller inte för utbildning där 
distansundervisning används:

- 2 kap. 6 a § om samråd,

- 2 kap. 36 § om skolbibliotek,

- 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 §, 13 kap. 5 §, 16 kap. 
18 §, 17 kap. 6 §, 17 a kap. 8 § och 19 kap. 20 § om 
undervisningstid, och

- 15 kap. 11 § första stycket och 18 kap. 11 § första stycket 
om huvudsakligen skolförlagd utbildning.

För utbildning där distansundervisning används tillsammans med 
fjärrundervisning gäller inte 21 kap. om fjärrundervisning.
Lag (2020:605).

3 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Följande bestämmelser gäller inte för utbildning där 
distansundervisning används:

- 2 kap. 6 a § om samråd, 

- 2 kap. 24 a-24 d §§ om skolbibliotek,

- 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 §, 13 kap. 5 §, 16 kap. 
18 §, 17 kap. 6 §, 17 a kap. 8 § och 19 kap. 20 § om 
undervisningstid, och

- 15 kap. 11 § första stycket och 18 kap. 11 § första stycket 
om huvudsakligen skolförlagd utbildning.

För utbildning där distansundervisning används tillsammans med 
fjärrundervisning gäller inte 21 kap. om fjärrundervisning.
Lag (2024:1072).

4 § För en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan eller sameskolan som har fått 
distansundervisning ska den totala undervisningstiden efter 
att eleven har återgått till ordinarie undervisning motsvara 
minst den tid som återstår för övriga elever i den aktuella 
årskursen under den kvarvarande skoltiden.

För en elev i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan 
som har fått distansundervisning och som återgår till 
ordinarie undervisning ska den garanterade undervisningstiden 
efter att eleven har återgått motsvara minst den tid som 
återstår för övriga elever i den aktuella utbildningen under 
den kvarvarande skoltiden. Lag (2022:1315).

När distansundervisning får användas i vissa obligatoriska 
skolformer

5 § Distansundervisning får användas som särskilt stöd enligt 
3 kap. 11 a § i grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan eller sameskolan för en elev som inte kan delta 
i den ordinarie undervisningen på grund av en dokumenterad 
medicinsk, psykisk eller social problematik, om alla andra 
möjligheter till särskilt stöd är uttömda eller bedöms 
olämpliga och om elevens vårdnadshavare medger att sådan 
undervisning används. I lågstadiet får dock sådan undervisning 
användas som särskilt stöd endast om det finns synnerliga 
skäl. Lag (2022:1315).

6 § Distansundervisning enligt 5 § får användas endast i 
ämnena

- engelska,

- matematik,

- moderna språk,

- modersmål,

- naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi,

- samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, 
religionskunskap och samhällskunskap,

- samiska,

- svenska,

- svenska som andraspråk,

- teckenspråk, och

- teknik.
Lag (2020:605).

När distansundervisning får användas i gymnasieskolan och 
anpassade gymnasieskolan

7 § Distansundervisning får användas som särskilt stöd enligt 
3 kap. 11 a § inom ramen för en påbörjad utbildning i 
gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan för en elev som 
inte kan delta i den ordinarie undervisningen på grund av en 
dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik, om 
eleven medger att sådan undervisning används. Lag (2022:1315).

8 § Distansundervisning får användas för en hel utbildning i 
gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan för en elev som 
inte kan delta i den ordinarie undervisningen på grund av en 
dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik eller 
av andra särskilda skäl.

Bestämmelser om behörighet, mottagande, riksrekrytering och 
urval till sådan utbildning som avses i första stycket finns i 
13-15 §§. Lag (2022:1315).

Utförare av distansundervisning

9 § Distansundervisning får endast utföras av en huvudman inom 
skolväsendet som efter ansökan har godkänts som utförare av 
utbildning där distansundervisning används. För att 
godkännande ska lämnas krävs att

1. huvudmannen har förutsättningar att utföra 
distansundervisning av god kvalitet, och

2. det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt 
elevunderlag för att driva en stabil verksamhet.

Godkännandet ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet.

Statens skolinspektion prövar frågor om godkännande.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela ytterligare föreskrifter om vad som krävs för att ett 
godkännande ska kunna lämnas och föreskrifter om urval bland 
sökande. Lag (2020:605).

Krav på distansundervisning

Distanslärare

10 § Bestämmelser om vilka som får undervisa i skolväsendet 
finns i 2 kap. 13-19 §§. I stället för vad som anges i 2 kap. 
18 § får en lärare som inte uppfyller kraven på legitimation 
och behörighet i 2 kap. 13 § ändå bedriva distansundervisning 
om

1. undervisningen avser modersmål eller yrkesämne i 
gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola, och

2. läraren är lämplig att bedriva undervisningen och i så stor 
utsträckning som möjligt har en utbildning som motsvarar den 
utbildning som är behörighetsgivande. Lag (2022:1315).

Elevens kontakt med distansläraren

11 § Distansläraren ska ha regelbunden direktkontakt med 
eleven när distansundervisning används. Lag (2020:605).

Resor och boende

12 § En elev som har distansundervisning har rätt till 
ersättning för de resor inom Sverige som krävs för 
utbildningen. Elevens hemkommun ska stå för kostnaderna.

Om eleven i anslutning till en resa enligt första stycket 
måste övernatta utanför det egna hemmet, ska hemkommunen svara 
för kostnader för logi under resan. Lag (2020:605).

Särskilda bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan och 
anpassade gymnasieskolan där distansundervisning får användas 
för hela utbildningen

Behörighet

13 § För behörighet till en utbildning i gymnasieskolan eller 
anpassade gymnasieskolan där distansundervisning används med 
stöd av 8 § ska den sökande när det gäller

1. gymnasieskolan, uppfylla de behörighetskrav som gäller för 
en sådan utbildning enligt 16 kap. 29-33 §§, 17 kap. 8-12 §§, 
17 a kap. 4 § eller 16 § första stycket eller föreskrifter som 
har meddelats med stöd av 16 kap. 34 § eller 17 a kap. 16 § 
andra stycket, eller

2. anpassade gymnasieskolan, tillhöra målgruppen för 
skolformen enligt 18 kap. 4 §. Lag (2022:1315).

Beslut om behörighet och mottagande samt riksrekrytering

14 § Huvudmannen för en sådan utbildning som avses i 13 § 
prövar om en sökande är behörig och ska tas emot. Huvudmannen 
är vid denna prövning bunden av hemkommunens beslut enligt 
18 kap. 5 § att en sökande tillhör anpassade gymnasieskolans 
målgrupp.

Behöriga sökande från hela landet ska tas emot till 
utbildningen (riksrekrytering). Huvudmannen är dock bara 
skyldig att ta emot en sökande till en utbildning som avser 
programinriktat val som har utformats för en enskild elev, 
yrkesintroduktion, individuellt alternativ eller 
språkintroduktion i gymnasieskolan eller till en utbildning 
som avser ett individuellt program i anpassade gymnasieskolan 
om huvudmannen och den sökandes hemkommun har kommit överens 
om ersättningen. Lag (2022:1315).

Urval

15 § Huvudmannen för en sådan utbildning som avses i 13 § ska 
göra ett urval bland mottagna sökande, om fler sökande har 
tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser 
i utbildningen. Urval ska göras på grunder som Statens 
skolinspektion godkänner. Lag (2020:605).

Särskilda kostnader för en elev

16 § Om en elev på grund av andra särskilda skäl har antagits 
till en utbildning där distansundervisning används med stöd av 
8 § får, trots bestämmelserna om avgiftsfri utbildning i 
15 kap. 17 § och 18 kap. 17 §, eleven svara för kostnader för 
bredbandsuppkoppling och annan teknisk utrustning i form av 
nödvändig hårdvara som behövs för utbildningens genomförande.
Lag (2020:605).

Ersättning till en offentlig huvudman

17 § En offentlig huvudman som har antagit en elev till ett 
program i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan där 
distansundervisning används med stöd av 8 § ska ersättas för 
sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun 
(interkommunal ersättning).

Om det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan 
eller anpassade gymnasieskolan eller programinriktat val som 
har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan ska 
hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje 
särskilt fall av Statens skolverk.

Om det är fråga om en annan utbildning än som anges i andra 
stycket ska den interkommunala ersättningen motsvara 
anordnarens självkostnad, om inte den anordnande huvudmannen 
och elevens hemkommun kommer överens om annat.

Denna paragraf gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs 
utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk.
Lag (2022:1315).

Bidrag till en enskild huvudman

18 § Hemkommunen ska lämna bidrag till en enskild huvudman som 
har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller 
anpassade gymnasieskolan där distansundervisning används med 
stöd av 8 §.

Om det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan 
eller anpassade gymnasieskolan eller programinriktat val som 
har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan består 
bidraget av ett grundbelopp enligt 19 § som har beslutats i 
varje särskilt fall av Statens skolverk och i vissa fall ett 
tilläggsbelopp enligt 20 §.

Om det är fråga om en annan utbildning än som anges i andra 
stycket ska bidraget motsvara den enskilde huvudmannens 
självkostnad, om inte huvudmannen och elevens hemkommun kommer 
överens om annat.

Denna paragraf gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs 
utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk.
Lag (2022:1315).

19 § Grundbeloppet ska avse ersättning för

1. undervisning,

2. lärverktyg,

3. elevhälsa,

4. måltider,

5. administration,

6. mervärdesskatt, och

7. lokalkostnader.
Lag (2020:605).

20 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett 
omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas 
modersmålsundervisning. Tilläggsbeloppet för en elev i behov 
av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån elevens 
behov.

Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en 
elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska 
eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.
Lag (2020:605).

Bemyndigande om ersättning och bidrag

21 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela ytterligare föreskrifter om den ersättning och det 
bidrag som avses i 17-20 §§. Lag (2020:605).

Rätt att fullfölja utbildningen med ordinarie undervisning

22 § En elev som har påbörjat en utbildning på ett nationellt 
program eller en nationell inriktning inom gymnasieskolan 
eller anpassade gymnasieskolan eller på ett 
introduktionsprogram i gymnasieskolan, där distansundervisning 
används med stöd av 8 §, och som därefter önskar delta i 
ordinarie undervisning har rätt att fullfölja utbildningen på 
det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen med 
sådan undervisning hos hemkommunen, om hemkommunen erbjuder 
sådan utbildning.

Erbjuder hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har 
eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning med 
ordinarie undervisning i en annan kommun eller en region som 
anordnar utbildningen. Lag (2022:1315).

Bemyndigande

23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela ytterligare föreskrifter om distansundervisning i 
grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, 
gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan. Lag (2022:1315).

23 kap. Entreprenad och samverkan

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- allmänna förutsättningar för entreprenad (2-7 §§),

- vad som får överlämnas på entreprenad (8-19 §§),

- bemyndigande om entreprenad (20 §),

- samverkan (21-24 §§), och

- överlåtelse av ansvar för medicinska insatser (25 och 26 §§).
Lag (2020:605). 

Allmänna förutsättningar för entreprenad

Vad avses med entreprenad?

2 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Med entreprenad avses i denna lag att en huvudman sluter 
avtal med någon annan om att denne ska utföra uppgifter inom 
utbildning eller annan verksamhet som huvudmannen ansvarar för 
enligt denna lag. Huvudmannen behåller huvudmannaskapet för 
uppgifter som utförs på entreprenad.

Ett avtal om entreprenad får endast slutas under de 
förutsättningar som anges i detta kapitel.

De bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan 
verksamhet enligt denna lag gäller även för uppgifter som 
utförs på entreprenad, om inte något annat anges i detta 
kapitel eller i föreskrifter som har meddelats i anslutning 
till kapitlet. Lag (2020:605).

2 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Med entreprenad avses i denna lag att en huvudman sluter 
avtal med någon annan om att denne ska utföra uppgifter inom 
utbildning eller annan verksamhet som huvudmannen ansvarar för 
enligt denna lag. Huvudmannen behåller huvudmannaskapet för 
uppgifter som utförs på entreprenad.

Ett avtal om entreprenad får endast slutas under de 
förutsättningar som anges i detta kapitel eller i bestämmelser 
som det hänvisas till i detta kapitel.

De bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan 
verksamhet enligt denna lag gäller även för uppgifter som 
utförs på entreprenad, om inte något annat anges i detta 
kapitel eller i föreskrifter som har meddelats i anslutning 
till kapitlet. Lag (2024:1072).

Kommuner och regioner får utföra uppgifter på entreprenad

3 § Trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725) 
om anknytning till kommunens eller regionens område eller 
deras medlemmar får en kommun eller en region genom ett avtal 
enligt 2 § utföra uppgifter åt en annan huvudman inom 
skolväsendet eller sådana uppgifter som avses i 18 §.
Lag (2020:605).

Staten får utföra vissa uppgifter på entreprenad

4 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Staten får som huvudman för specialskolan och sameskolan 
utföra endast sådana uppgifter på entreprenad som

1. avses i 12 a eller 15 §, eller

2. avser fjärrundervisning enligt 16 § i ett sådant ämne eller 
i en sådan verksamhet som avses i 12 a eller 15 §.
Lag (2024:410).

4 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Staten får som huvudman för specialskolan och sameskolan 
utföra endast sådana uppgifter på entreprenad som

1. avses i 8 a, 12 a eller 15 §, eller

2. avser fjärrundervisning enligt 16 § i ett sådant ämne eller 
i en sådan verksamhet som avses i 12 a eller 15 §.
Lag (2024:1072).

Överlämnande av myndighetsutövning vid entreprenad

5 § Om en huvudman överlämnar uppgiften att bedriva 
undervisning på entreprenad, får huvudmannen även överlämna 
den myndighetsutövning som hör till en lärares 
undervisningsuppgift till utföraren. Lag (2020:605).

6 § En kommun eller en region får, när det gäller kommunal 
vuxenutbildning, överlämna även den myndighetsutövning som hör 
till rektorns uppgifter till utföraren.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om begränsningar när det gäller 
överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar 
myndighetsutövning. Lag (2020:605).

Lärare

7 § Bestämmelser om vilka som får undervisa i skolväsendet 
finns i 2 kap. 13-19 §§. I stället för vad som anges i 2 kap. 
18 § får, när det gäller grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade 
gymnasieskolan, en lärare som inte uppfyller kraven på 
legitimation och behörighet i 2 kap. 13 § ändå undervisa vid 
entreprenad om

1. undervisningen avser modersmål eller yrkesämne i 
gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola, och

2. läraren är lämplig att bedriva undervisningen och i så stor 
utsträckning som möjligt har en utbildning som motsvarar den 
utbildning som är behörighetsgivande. Lag (2022:1315).

Vad som får överlämnas på entreprenad

När alla uppgifter får överlämnas på entreprenad

8 § Alla uppgifter får överlämnas till en enskild fysisk eller 
juridisk person på entreprenad inom

1. kommunal vuxenutbildning, och 

2. sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. 
Lag (2020:605).

/Rubriken träder i kraft I:2025-07-01/
När skolbiblioteksverksamhet får överlämnas på entreprenad

8 a § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Uppgiften att tillhandahålla skolbiblioteksverksamhet 
enligt 2 kap. 24 a § första stycket får, under de 
förutsättningar som anges i tredje stycket samma paragraf, 
överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet eller en 
huvudman för ett folkbibliotek på entreprenad inom

1. förskoleklassen, 

2. grundskolan, 

3. anpassade grundskolan, 

4. specialskolan,

5. sameskolan,

6. gymnasieskolan, och

7. anpassade gymnasieskolan. Lag (2024:1072).

När andra uppgifter än undervisning får överlämnas på 
entreprenad

9 § Uppgifter som avser bedömning av en elevs kunskaper enligt 
3 kap. 12 c § får överlämnas till en annan huvudman inom 
skolväsendet på entreprenad inom

1. grundskolan,

2. anpassade grundskolan,

3. specialskolan, och

4. sameskolan.

Uppgifter inom gymnasieskolan som avser bedömning av en elevs 
kunskaper enligt 17 kap. 14 a § får överlämnas till en annan 
huvudman inom skolväsendet på entreprenad. Lag (2022:1315).

10 § Andra uppgifter än som anges i 9 och 14 §§ och som inte 
är hänförliga till undervisning får överlämnas till en enskild 
fysisk eller juridisk person på entreprenad inom

1. förskolan,

2. förskoleklassen,

3. fritidshemmet,

4. grundskolan,

5. anpassade grundskolan,

6. gymnasieskolan, och

7. anpassade gymnasieskolan.
Lag (2022:1315).

När undervisning får överlämnas på entreprenad inom förskolan 
och fritidshemmet

11 § Uppgifter som är hänförliga till undervisning får inom 
förskolan och fritidshemmet överlämnas till en annan huvudman 
inom skolväsendet på entreprenad, om det behövs för att 
tillhandahålla verksamhet vid sådana tillfällen då endast få 
barn eller elever behöver förskola eller fritidshem. 
Lag (2020:605).

När viss undervisning får överlämnas på entreprenad inom 
grundskolan, specialskolan och sameskolan

12 § Uppgifter som avser undervisning i lovskola enligt 
10 kap. 23 a och 23 b §§ får inom grundskolan överlämnas till 
en annan huvudman inom skolväsendet på entreprenad. 
Lag (2020:605).

12 a § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Uppgifter inom grundskolan, specialskolan och 
sameskolan som avser undervisning i en kurs enligt 
gymnasieskolans ämnesplan enligt 10 kap. 23 g §, 12 kap. 
23 a § eller 13 kap. 21 c § får överlämnas på entreprenad till

1. en huvudman för grundskola,

2. huvudmannen för specialskolan eller sameskolan, eller

3. en huvudman för gymnasieskola.

Första stycket gäller bara om undervisningen i kursen bedrivs 
av lärare som uppfyller kraven på legitimation och behörighet 
i 2 kap. 13 §.

Om uppgifter överlämnas på entreprenad enligt första stycket 
får även uppgifter som avser fjärrundervisning i kursen 
överlämnas till samma huvudman på entreprenad enligt 16 §.
Lag (2024:410).

12 a § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Uppgifter inom grundskolan, specialskolan och 
sameskolan som avser undervisning i ett ämne enligt 
gymnasieskolans ämnesplan enligt 10 kap. 23 g §, 12 kap. 
23 a § eller 13 kap. 21 c § får överlämnas på entreprenad till

1. en huvudman för grundskola,

2. huvudmannen för specialskolan eller sameskolan, eller

3. en huvudman för gymnasieskola.

Första stycket gäller bara om undervisningen i ämnet bedrivs 
av lärare som uppfyller kraven på legitimation och behörighet 
i 2 kap. 13 §.

Om uppgifter överlämnas på entreprenad enligt första stycket 
får även uppgifter som avser fjärrundervisning i ämnet 
överlämnas till samma huvudman på entreprenad enligt 16 §.
Lag (2024:411).

12 b § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Alla uppgifter i en riksrekryterande spetsutbildning i 
grundskolan, utom uppgifter som avser undervisning i sådana 
ämnen där undervisningen fördjupas eller breddas eller i 
kurser som läses enligt gymnasieskolans ämnesplaner, får 
överlämnas till en annan huvudman inom grundskolan på 
entreprenad. Lag (2024:410).

12 b § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Alla uppgifter i en riksrekryterande spetsutbildning i 
grundskolan, utom uppgifter som avser undervisning i sådana 
ämnen där undervisningen fördjupas eller breddas eller i ämnen 
som läses enligt gymnasieskolans ämnesplaner, får överlämnas 
till en annan huvudman inom grundskolan på entreprenad.
Lag (2024:411).

När viss undervisning får överlämnas på entreprenad inom 
gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan

13 § Uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har 
en yrkesinriktad eller estetisk profil får överlämnas till en 
enskild fysisk eller juridisk person på entreprenad inom

1. gymnasieskolan, och

2. anpassade gymnasieskolan.
Lag (2022:1315).

När modersmålsundervisning och studiehandledning på 
modersmålet får överlämnas på entreprenad inom vissa 
skolformer

14 § Uppgifter som avser modersmålsundervisning eller 
studiehandledning på modersmålet får överlämnas till en annan 
huvudman inom skolväsendet på entreprenad inom

1. grundskolan,

2. anpassade grundskolan,

3. specialskolan,

4. sameskolan,

5. gymnasieskolan, och

6. anpassade gymnasieskolan.

Ett överlämnande av uppgifter som avser studiehandledning på 
modersmålet får innebära att studiehandledning ges i 
interaktiv form med informations- och kommunikationsteknik där 
eleven och studiehandledaren är åtskilda i rum men inte i tid.
Lag (2022:1315).

När undervisning i teckenspråk eller samiska eller integrerad 
samisk undervisning i grundskolan får överlämnas på 
entreprenad

15 § Uppgifter som avser undervisning i teckenspråk eller 
samiska eller integrerad samisk undervisning i grundskolan får 
överlämnas på entreprenad endast till staten. Lag (2020:605).

När fjärrundervisning får överlämnas på entreprenad inom vissa 
skolformer

16 § Uppgifter som avser fjärrundervisning enligt 21 kap. får 
överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet på 
entreprenad inom

1. grundskolan,

2. anpassade grundskolan,

3. specialskolan,

4. sameskolan,

5. gymnasieskolan, och

6. anpassade gymnasieskolan.
Lag (2022:1315).

När distansundervisning får överlämnas på entreprenad inom 
vissa skolformer

17 § Uppgifter som avser distansundervisning eller annan 
undervisning enligt 22 kap. får överlämnas till en annan 
huvudman inom skolväsendet, som har godkänts som utförare av 
distansundervisning enligt 22 kap. 9 §, på entreprenad inom

1. grundskolan,

2. anpassade grundskolan,

3. specialskolan,

4. sameskolan,

5. gymnasieskolan, och

6. anpassade gymnasieskolan.
Lag (2022:1315).

När uppgifter får överlämnas på entreprenad inom vissa 
särskilda utbildningsformer

18 § För utbildning vid särskilda ungdomshem enligt 24 kap. 
8 och 9 §§ samt utbildning för elever som vårdas på sjukhus 
eller annan motsvarande institution enligt 24 kap. 17-19 §§ 
ska samma bestämmelser om entreprenad gälla som för den 
skolform som utbildningen ska motsvara. Lag (2020:605). 

Dispensmöjlighet

19 § Om det finns särskilda skäl får regeringen efter ansökan 
av en kommun, en region eller en enskild huvudman i andra fall 
än de som anges i 11-14, 16 och 17 §§ medge att kommunen, 
regionen eller den enskilde huvudmannen får överlämna åt någon 
annan att bedriva undervisning inom skolväsendet på 
entreprenad. Lag (2020:605).

Bemyndigande om entreprenad

20 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela ytterligare föreskrifter om entreprenad enligt 8-
18 §§. Lag (2020:605).

Samverkan

Vad avses med samverkan?

21 § Med samverkan avses i detta kapitel att en kommun sluter 
avtal med en annan kommun, en region eller staten om att denna 
ska ta över ansvaret för kommunens uppgifter enligt denna lag 
på ett visst område. Ett sådant avtal om samverkan innebär att 
den som tar över ansvaret också tar över huvudmannaskapet för 
uppgifterna.

Ett avtal om samverkan får endast avse sådana uppgifter som 
anges i 22-24 §§.

Avtalet ska anmälas till Statens skolinspektion. 
Lag (2020:605).

21 a § Bestämmelser om annan samverkan mellan kommuner än som 
avses i detta kapitel finns i 2 kap. 2 a och 2 b §§.
Lag (2022:1089).

När en kommun får sluta avtal om samverkan med en annan kommun

22 § En kommun får sluta avtal om samverkan med en annan 
kommun om uppgifter inom

1. förskolan,

2. fritidshemmet,

3. kommunal vuxenutbildning, och

4. sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. 
Lag (2020:605).

När en kommun får sluta avtal om samverkan med en region

23 § En kommun får sluta avtal om samverkan med en region om 
uppgifter inom

1. kommunal vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial 
nivå, och

2. kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på 
grundläggande och gymnasial nivå.

I 25 § andra stycket finns bestämmelser om att en kommun får 
överlåta ansvaret för medicinska insatser till en region.
Lag (2022:1315).

När en kommun får sluta avtal om samverkan med staten

24 § En kommun får sluta avtal om samverkan med staten som 
huvudman för sameskolan om uppgifter inom förskolan. 
Lag (2020:605).

Överlåtelse av ansvar för medicinska insatser

25 § En huvudman inom skolväsendet får överlåta ansvaret för 
sådana medicinska insatser som anges i 2 kap. 25-28 §§ enligt 
andra eller tredje stycket även om huvudmannen i övrigt 
behåller huvudmannaskapet för utbildningen.

En kommun som huvudman, en enskild huvudman eller staten som 
huvudman får överlåta ansvaret till en region, om båda parter 
är överens om detta.

En region som huvudman, en enskild huvudman eller staten som 
huvudman får överlåta ansvaret till en kommun, om båda parter 
är överens om detta. Lag (2020:605).

26 § Vad som föreskrivs om överlåtelse av ansvar i 25 § gäller 
även för staten som huvudman för utbildning vid särskilda 
ungdomshem enligt 24 kap. 8 och 9 §§. Lag (2020:605).

24 kap. Särskilda utbildningsformer

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

– internationella skolor (2–7 §§),

– utbildning vid särskilda ungdomshem (8 och 9 §§),

– utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt (10 §),

– utbildning vid folkhögskola som motsvarar kommunal
vuxenutbildning i svenska för invandrare (11–15 §§),

– utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller
en institution som är knuten till ett sjukhus (16–19 §§),

– utbildning i hemmet eller på annan lämplig plats
(20–22 §§),

– annat sätt att fullgöra skolplikten (23–25 §§), och

– bemyndiganden (26 §).
Lag (2015:482).

Internationella skolor

Definition

2 § I denna lag avses med internationell skola en skola

1. där utbildningen inte följer en sådan läroplan som avses i
1 kap. 11 §, utan ett annat lands läroplan eller en
internationell läroplan, och

2. som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i
Sverige för en begränsad tid. Lag (2015:802).

Internationell skola på grundskolenivå med enskild huvudman

3 § Ett barn får fullgöra sin skolplikt i en internationell
skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman, om
huvudmannen har godkänts enligt 3 a § och

1. barnet är bosatt i Sverige för en begränsad tid,

2. barnet har gått i skola utomlands under en längre tid och
vill avsluta sin utbildning i Sverige,

3. det finns grundad anledning att anta att barnet kommer att
lämna Sverige för en längre tid, eller

4. barnet har skolans undervisningsspråk som dagligt
umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna och
tillräckliga kunskaper i språket för att följa
undervisningen.

Regeringen får besluta att en sådan internationell skola som
avses i första stycket får ta emot andra barn än sådana som
avses i första stycket för att de ska fullgöra sin skolplikt
vid skolan.

Första stycket gäller inte barn som avses i 7 kap. 5 och
6 §§. Lag (2015:802).

3 a § En enskild får efter ansökan godkännas som huvudman för
en internationell skola på grundskolenivå.

För att godkännande ska lämnas krävs att det kan antas att
det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att
driva en stabil verksamhet.

Statens skolinspektion prövar frågor om godkännande.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om vad som krävs i fråga om utbildningen
vid en internationell skola på grundskolenivå för att ett
godkännande ska lämnas och om utbildningen vid en sådan skola
vars huvudman har fått ett godkännande. Lag (2015:802).

Internationell skola på grundskolenivå med kommunal
huvudman

4 § Ett barn får fullgöra sin skolplikt i en internationell
skola på grundskolenivå som har en kommunal huvudman, om
huvudmannen har fått ett medgivande enligt 4 a § och

1. barnet är bosatt i Sverige för en begränsad tid,

2. barnet har gått i skola utomlands under en längre tid och
vill avsluta sin utbildning i Sverige,

3. det finns grundad anledning att anta att barnet kommer att
lämna Sverige för en längre tid, eller

4. barnet har skolans undervisningsspråk som dagligt
umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna och
tillräckliga kunskaper i språket för att följa
undervisningen.

Första stycket gäller inte barn som avses i 7 kap. 5 och
6 §§. Lag (2015:802).

4 a § Statens skolinspektion får efter ansökan besluta att en
kommun får vara huvudman för en internationell skola på
grundskolenivå, om utbildningen följer en internationell
läroplan och det finns behov av utbildningen.

Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om utbildningen vid en internationell
skola på grundskolenivå vars huvudman har fått ett medgivande
enligt första stycket. Lag (2015:802).

Bidrag för en elev i en internationell skola på
grundskolenivå

5 § Hemkommunen för en elev i en internationell skola på
grundskolenivå, vars huvudman har fått ett godkännande enligt
3 a § eller ett medgivande enligt 4 a §, ska, om inte
hemkommunen och huvudmannen är samma kommun, lämna bidrag
till huvudmannen för skolan om

1. eleven får fullgöra sin skolplikt där, eller

2. hemkommunen får statsbidrag för eleven.

Bidraget ska lämnas från och med höstterminen det år eleven
fyller sex år och bestämmas med hänsyn till skolans åtagande
och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen
tillämpar vid fördelning av resurser till de egna
grundskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av
särskilt stöd är hemkommunen inte skyldig att lämna bidrag
för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller
ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

Om inte hemkommunen och huvudmannen för skolan har kommit
överens om något annat, ska bidraget beräknas för ett
bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar den 1 januari.
Lag (2015:802).

5 a § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela

1. föreskrifter om hur hemkommunens bidrag ska bestämmas i
stället för det som anges i 5 § andra stycket, om hemkommunen
får statsbidrag för eleven, och

2. ytterligare föreskrifter om hemkommunens bidrag enligt
5 §. Lag (2015:802).

Bidrag för en elev i en internationell skola på gymnasienivå
med enskild huvudman

6 § En enskild huvudman för en internationell skola på
gymnasienivå får efter ansökan förklaras berättigad till
bidrag för elever från deras hemkommuner enligt 6 a §.

För att en förklaring om rätt till bidrag ska lämnas krävs
att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt
elevunderlag för att driva en stabil verksamhet.

Statens skolinspektion prövar frågor om förklaring om rätt
till bidrag.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter
om vad som krävs i fråga om utbildningen vid en
internationell skola på gymnasienivå för att en förklaring om
rätt till bidrag ska lämnas och om utbildningen vid en sådan
skola vars huvudman har fått en förklaring om rätt till
bidrag. Lag (2015:802).

6 a § Hemkommunen för en elev i en internationell skola på
gymnasienivå, vars huvudman har fått en förklaring enligt
6 §, ska lämna bidrag till huvudmannen för skolan om

1. eleven är folkbokförd i Sverige eller hemkommunen får
statsbidrag för eleven,

2. eleven är bosatt i Sverige för en begränsad tid eller har
andra särskilda skäl att få sin utbildning i en
internationell skola på gymnasienivå, och

3. hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven
gymnasieutbildning vid den tidpunkt då utbildningen
började.

Bidraget enligt första stycket ska uppgå till det
belopp som hemkommunen och den internationella skolan kommer
överens om.

För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd ska
hemkommunen, utöver vad som följer av andra stycket, lämna
ett extra bidrag. Bidraget ska motsvara huvudmannens
kostnader för det extra stödet under förutsättning att
motsvarande kostnader skulle ha uppkommit om eleven gått en
gymnasieutbildning som erbjudits av kommunen. Kommunen
behöver dock inte lämna extra bidrag om betydande
organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för
kommunen.

Om inte hemkommunen och huvudmannen har kommit överens om
något annat, ska bidraget beräknas för ett bidragsår i
sänder. Varje bidragsår börjar den 1 januari.
Lag (2015:802).

6 b § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela

1. föreskrifter om vilket belopp som elevernas hemkommuner
ska betala enligt 6 a § första stycket om kommunerna och
huvudmannen för den internationella skolan inte kommer
överens om beloppet enligt samma paragrafs andra stycke,

2. föreskrifter om hur hemkommunens bidrag ska bestämmas i
stället för det som anges i 6 a § andra och tredje styckena,
om hemkommunen får statsbidrag för eleven, och

3. ytterligare föreskrifter om hemkommunens bidrag enligt
6 a §. Lag (2015:802).

Insyn

7 § Den kommun där en internationell skola med enskild
huvudman är belägen har rätt till insyn i skolans verksamhet,
så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt
denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn.
Lag (2015:802).

Utbildning vid särskilda ungdomshem

Utbildning för skolpliktiga

8 § Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 § lagen 
(1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilt 
ungdomshem) ska skolpliktiga barn, som inte lämpligen kan 
fullgöra sin skolplikt på annat sätt, fullgöra den genom att 
delta i utbildning vid hemmet.

Utbildningen ska anordnas genom försorg av huvudmannen för 
hemmet. Den ska motsvara utbildningen i grundskolan eller i 
förekommande fall anpassade grundskolan eller specialskolan. 
För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i skollagen 
tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att 
barnet vistas i ett sådant hem. Följande bestämmelser behöver 
dock inte tillämpas:

- bestämmelser om registerkontroll (2 kap. 31-33 §§), och

- bestämmelser om lokaler och utrustning (2 kap. 35 §).
Lag (2022:1315).

Utbildning för icke skolpliktiga

9 § Den som inte längre är skolpliktig och vistas i ett hem 
som avses i 8 § första stycket och som inte lämpligen kan 
fullgöra skolgång på annat sätt ska genom huvudmannens försorg 
ges möjlighet att delta i utbildning som motsvarar sådan 
utbildning som erbjuds i gymnasieskolan eller anpassade 
gymnasieskolan.

För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i skollagen 
tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att den 
unge vistas i ett sådant hem. Följande bestämmelser behöver 
dock inte tillämpas:

- bestämmelser om registerkontroll (2 kap. 31-33 §§), och

- bestämmelser om lokaler och utrustning (2 kap. 35 §).
Lag (2022:1315).

Utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt

10 § För intagna i kriminalvårdsanstalt får det anordnas 
utbildning som motsvarar kommunal vuxenutbildning. För sådan 
utbildning ansvarar Kriminalvården. Lag (2020:446).

Utbildning vid folkhögskola som motsvarar kommunal
vuxenutbildning i svenska för invandrare

11 § Den som har rätt att delta i kommunal vuxenutbildning i
svenska för invandrare har rätt att i stället delta i en
folkhögskolas motsvarande utbildning, om

1. folkhögskolan enligt sådana föreskrifter som har meddelats
med stöd av 29 kap. 24 § har getts rätt att sätta betyg,
anordna prövning samt utfärda betyg och intyg, och

2. folkhögskolan har förklarat sig ha för avsikt att ta emot
den sökande till utbildningen. Lag (2015:482).

12 § Det som sägs i 20 kap. 2, 4-6, 7-9, 24-27 och 32 §§ om 
kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare gäller också 
en folkhögskolas motsvarande utbildning som en person är 
behörig att delta i enligt 14 §.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om att även andra bestämmelser i lagen 
ska gälla för sådan utbildning. Lag (2022:1089).

13 § Den som vill delta i en folkhögskolas utbildning som
motsvarar kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare
enligt bestämmelserna i detta kapitel ska anmäla detta till
sin hemkommun. Lag (2015:482).

14 § Hemkommunen ska i samband med att den fattar ett beslut
om mottagande enligt 20 kap. 33 § förklara eleven behörig att
delta i utbildning i folkhögskola som motsvarar kommunal
vuxenutbildning i svenska för invandrare om

1. de villkor som anges i 11 § är uppfyllda, och

2. anmälan har lämnats enligt 13 §.
Lag (2015:482).

15 § En folkhögskola som till sin utbildning i svenska för
invandrare har antagit en elev som har förklarats behörig att
delta i utbildningen enligt 14 §, har rätt till ersättning
för kostnaden för elevens utbildning från elevens hemkommun.

Ersättningen ska bestämmas med hänsyn till folkhögskolans
åtagande och elevens behov och på samma grunder som kommunen
tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen utbildning
i svenska för invandrare.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om ersättningens storlek och under
vilken tid som ersättning får lämnas.

Utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller
annan motsvarande institution

Utbildning som motsvarar förskola, förskoleklass och
fritidshem

16 § Om ett barn vårdas på sjukhus eller en institution som
är knuten till ett sjukhus, ska huvudmannen för institutionen
svara för att barnet får tillfälle att delta i utbildning som
så långt det är möjligt motsvarar den som erbjuds i förskola,
förskoleklass eller fritidshem. Lag (2015:176).

Särskild undervisning

17 § För sådana elever i grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade 
gymnasieskolan som på grund av sjukdom eller liknande skäl 
inte kan delta i vanligt skolarbete och som vårdas på sjukhus 
eller en institution som är knuten till ett sjukhus ska 
särskild undervisning anordnas på sjukhuset eller 
institutionen, om det inte är obehövligt för elevens 
inhämtande av kunskaper. Sådan undervisning ska så långt det 
är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta 
i.

Endast den som har legitimation som lärare får bedriva sådan 
undervisning som avses i första stycket. Lag (2022:1315).

18 § Särskild undervisning enligt 17 § ska inte ges en elev
om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från det.

Huvudman

19 § Särskild undervisning enligt 17 § anordnas av den kommun
där institutionen är belägen. Sådan undervisning ska stå
öppen även för dem som fullgör skolplikt utanför
skolväsendet.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om vad som ska gälla i stället för
första stycket i de fall där institutionen är belägen i två
eller flera kommuner.

Utbildning i hemmet eller på annan lämplig plats

Särskild undervisning

20 § För sådana elever i grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade 
gymnasieskolan som på grund av sjukdom eller liknande skäl 
inte kan delta i vanligt skolarbete under längre tid men som 
inte vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till 
ett sjukhus ska särskild undervisning anordnas i hemmet eller 
på annan lämplig plats. Sådan undervisning ska så långt det är 
möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i.
Lag (2022:1315).

21 § Särskild undervisning enligt 20 § ska inte ges en elev
om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från det.
Särskild undervisning får ges i hemmet endast om eleven eller
elevens vårdnadshavare samtycker.

Huvudman

22 § Särskild undervisning enligt 20 § anordnas av den som är
huvudman för den utbildning som eleven annars deltar i.

Annat sätt att fullgöra skolplikten

Förutsättningar för medgivande

23 § Ett skolpliktigt barn får medges rätt att fullgöra
skolplikten på annat sätt än som anges i denna lag.
Medgivande ska lämnas om

1. verksamheten framstår som ett fullgott alternativ till den
utbildning som annars står barnet till buds enligt
föreskrifter i denna lag,

2. behovet av insyn i verksamheten kan tillgodoses, och

3. det finns synnerliga skäl.

24 § Medgivande enligt 23 § får lämnas för upp till ett år i
sänder. Under dess giltighetstid ska det prövas hur
verksamheten utfaller. Medgivandet ska återkallas, om det kan
antas att förutsättningarna enligt 23 § inte längre finns.

Ett beslut om återkallelse av ett medgivande gäller
omedelbart, om inte annat beslutas.

25 § Frågor enligt 23 och 24 §§ prövas av barnets hemkommun
eller, om barnet har sådan funktionsnedsättning som enligt 7
kap. 6 § kan vara grund för att fullgöra skolplikten i
specialskolan, av Specialpedagogiska skolmyndigheten.

Bemyndigande

26 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om utbildning som avses i 8–25 §§.
Lag (2015:802).

25 kap. Annan pedagogisk verksamhet

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller 
fritidshem (2 och 2 a §§),

- öppen förskola (3 §),

- öppen fritidsverksamhet (4 §),

- omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds 
(5 §),

- annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk 
(5 a §),

- övergripande krav på verksamheten (6-9 §§), och

- enskilda huvudmän och bidrag (10-16 §§).
Lag (2022:241).

Pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller
fritidshem

2 § Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller 
fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets 
vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till 
vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform.

Sådan omsorg som avses i första stycket ska genom pedagogisk 
verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. I detta 
ingår att i samarbete med hemmen främja barns allsidiga 
personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och 
ansvarskännande individer och medborgare. Barnen ska 
förberedas för fortsatt lärande och för utbildning inom 
skolväsendet.

Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver 
särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras 
speciella behov kräver. Om det framkommer att ett barn är i 
behov av särskilt stöd, ska huvudmannen se till att barnet ges 
sådant stöd. Barnets vårdnadshavare ska ges möjlighet att 
delta vid utformningen av de särskilda stödinsatserna.
Lag (2022:241).

2 a § En person som är 15 år eller äldre och är folkbokförd 
där en sådan verksamhet som avses i 2 § ska bedrivas ska på 
begäran av kommunen visa upp ett utdrag ur det register som 
förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Utdraget 
ska vara högst ett år gammalt.

Om ett registerutdrag inte visas upp, får verksamheten inte 
bedrivas.

Kontrollen av registerutdraget ska dokumenteras genom att 
kommunens handläggare antecknar att utdraget har visats upp. 
Någon annan dokumentation om kontrollen får inte göras.
Lag (2022:241).

Öppen förskola

3 § En kommun får anordna öppen förskola som komplement till
förskola och pedagogisk omsorg.

Den öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet
i samarbete med de till barnen medföljande vuxna samtidigt
som de vuxna ges möjlighet till social gemenskap.

Öppen fritidsverksamhet

4 § Enligt 14 kap. 7 § får en huvudman under vissa 
förutsättningar erbjuda öppen fritidsverksamhet i stället för 
fritidshem.

Den öppna fritidsverksamheten ska genom pedagogisk verksamhet 
komplettera utbildningen i grundskolan, anpassade grundskolan, 
specialskolan, sameskolan och andra särskilda 
utbildningsformer i vilka skolplikt kan fullgöras. 
Verksamheten ska erbjuda barnen möjlighet till utveckling och 
lärande samt en meningsfull fritid och rekreation.
Lag (2022:1315).

Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds

5 § Kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn
under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den
omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars
förvärvsarbete och familjens situation i övrigt.

Annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk

5 a § En kommun som ingår i ett förvaltningsområde enligt 
lagen (2009:724) om nationella minoriteter och 
minoritetsspråk och som tillhandahåller sådan verksamhet som 
avses i 2 eller 5 § ska sträva efter att erbjuda barn, vars 
vårdnadshavare begär det, plats i sådan verksamhet där hela 
eller en väsentlig del av verksamheten bedrivs på finska, 
meänkieli respektive samiska. 

Om kommunen erbjuder verksamhet enligt 2 eller 5 § ska 
vårdnadshavare som ansöker om sådan verksamhet tillfrågas om 
de önskar plats i verksamhet som bedrivs på finska, meänkieli 
respektive samiska.

Om en kommun som ingår i ett förvaltningsområde anordnar 
öppen förskola enligt 3 § ska kommunen, om det finns sådan 
efterfrågan, sträva efter att erbjuda hela eller en väsentlig 
del av verksamheten på finska, meänkieli respektive 
samiska. Lag (2018:1368).

Övergripande krav på verksamheten

Utgångspunkter

6 § Sådan verksamhet som avses i 2-5 §§ ska utformas med
respekt för barnets rättigheter och i överensstämmelse med
grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga
rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens
frihet och integritet, alla människors lika värde,
jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Den ska
förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna
och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska
samhället vilar på.

Var och en som verkar inom sådan verksamhet ska främja de
mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av
kränkande behandling. Verksamheten ska utgå från en
helhetssyn på barnet och barnets behov samt utformas så att
den främjar allsidiga kontakter och social gemenskap.

Kvalitetskrav

7 § Sådan verksamhet som avses i 2-5 §§ ska bedrivas i 
ändamålsenliga lokaler i grupper med en lämplig sammansättning 
och storlek. För bedrivande av verksamheten ska det finnas 
personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnets 
behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan 
tillgodoses.

För sådan verksamhet som avses i 2 § gäller, utöver första 
stycket, att den ansvariga huvudmannen ska se till att 
personalen som har hand om omsorgen ges möjlighet till 
kompetensutveckling. Huvudmannen för sådan verksamhet ska 
systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla 
verksamheten. Kvalitetsarbetet ska dokumenteras. 
Lag (2022:241).

Uppföljning och utvärdering

8 § En kommun ska systematiskt följa upp och utvärdera sådan
verksamhet som avses i 2-5 §§.

Om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt
kommer fram att det finns brister i sådan verksamhet som
avses i 2-5 §§ ska kommunen se till att nödvändiga åtgärder
vidtas.

Kommunen ska ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda
klagomål mot verksamheten. Information om rutinerna ska
lämnas på lämpligt sätt.

Avgifter

9 § För plats i sådan pedagogisk omsorg som avses i 2 § och
som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem samt för
sådan omsorg som avses i 5 § får avgifter tas ut på det sätt
som anges i 8 kap. 16 § första stycket respektive 14 kap. 12 §.

Enskilda huvudmän och bidrag

Pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller
fritidshem

10 § En enskild får godkännas som huvudman för en sådan 
pedagogisk omsorg som avses i 2 §. Den kommun där verksamheten 
ska bedrivas ska efter ansökan lämna ett godkännande om

1. den enskilde har insikt i och förutsättningar att följa de 
föreskrifter som gäller för verksamheten,

2. den enskilde i övrigt bedöms lämplig,

3. verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för 
kommunens motsvarande verksamhet,

4. verksamheten är öppen för alla barn som en kommun ska 
sträva efter att erbjuda motsvarande verksamhet, med undantag 
för barn som hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag 
för enligt 13 § andra stycket, och

5. avgifterna inte är oskäligt höga.

Godkännandet att vara huvudman ska avse verksamhet på ett 
visst verksamhetsställe som bedöms lämpligt. Om verksamheten 
ska bedrivas där någon är folkbokförd kan en sökande inte 
anses lämplig utan att en registerkontroll enligt 2 a § har 
gjorts.

Kommunen får godkänna en enskild som huvudman trots att 
villkoret i första stycket 4 inte är uppfyllt, om det finns 
skäl med hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär.
Lag (2022:241).

10 a § I fråga om en juridisk person ska prövningen enligt 
10 § första stycket 1 sammantaget avse

1. den verkställande direktören och andra som genom en ledande 
ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande 
över verksamheten, 

2. styrelseledamöter och styrelsesuppleanter, 

3. bolagsmännen i kommanditbolag eller andra handelsbolag, och 

4. personer som genom ett direkt eller indirekt ägande har ett 
väsentligt inflytande över verksamheten.

Vid lämplighetsbedömningen av den enskilde enligt 10 § första 
stycket 2 ska viljan och förmågan att fullgöra sina 
skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra 
omständigheter av betydelse beaktas. I fråga om en juridisk 
person krävs att samtliga i den krets av personer som anges i 
första stycket bedöms lämpliga. Lag (2022:241).

10 b § En enskild huvudman ska anmäla förändringar i den krets 
av personer som avses i 10 a § första stycket till kommunen 
senast en månad efter förändringen. Lag (2022:241).

10 c § Kommunen får ta ut en avgift för en ansökan om 
godkännande enligt 10 §. Lag (2022:241).

11 § Hemkommunen ska lämna bidrag till en enskild som har 
godkänts som huvudman enligt 10 § för varje barn som tas emot. 
Bidraget består av ett grundbelopp enligt 12 § och i vissa 
fall ett tilläggsbelopp enligt 13 §.

Hemkommunen är inte skyldig att lämna bidrag till fler än två 
huvudmän för samma barn eller till mer än en huvudman för 
pedagogisk omsorg för ett barn som också går i förskola. Om 
barnet tagits emot i två enskilda verksamheter, eller i en 
kommunal och en enskild verksamhet, är kommunen inte skyldig 
att lämna ett samlat bidragsbelopp som är högre än om barnet 
tagits emot i endast en kommunal verksamhet. Hemkommunen ska 
bestämma hur bidraget ska fördelas mellan huvudmännen för 
verksamheterna.

När barn tas emot i enskild pedagogisk omsorg där deras 
vårdnadshavare arbetar får kommunen inte lämna bidrag för fler 
barn till vårdnadshavaren än det antal barn till andra som har 
tagits emot. Lag (2022:241).

12 § Grundbeloppet ska avse ersättning för

1. omsorg och pedagogisk verksamhet,

2. pedagogiskt material och utrustning,

3. måltider,

4. administration,

5. mervärdesskatt, och

6. lokalkostnader.

Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen
tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen
pedagogiska omsorg. Om kommunen inte tillhandahåller
pedagogisk omsorg ska bidraget bestämmas efter vad som är
skäligt med hänsyn till den enskilda verksamhetens innehåll
och omfattning.

13 § Tilläggsbelopp ska lämnas för barn som har ett 
omfattande behov av särskilt stöd. Tilläggsbeloppet ska vara 
individuellt bestämt utifrån barnets behov.

Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för ett 
barn, om betydande organisatoriska eller ekonomiska 
svårigheter uppstår för kommunen. Lag (2016:550).

14 § Hemkommunen är bara skyldig att lämna bidrag i den
omfattning som den är skyldig att erbjuda förskola enligt 8
kap. respektive fritidshem enligt 14 kap.

Öppen fritidsverksamhet

15 § Om en enskild som har godkänts som huvudman för
fritidshem i stället erbjuder öppen fritidsverksamhet till en
elev, ska bidrag lämnas av hemkommunen, om kommunen där
verksamheten är belägen har tillförsäkrats insyn i
verksamheten, verksamheten uppfyller de krav som anges i
6 och 7 §§ och avgifterna inte är oskäligt höga.

Bidraget ska bestämmas med hänsyn till huvudmannens åtagande
och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar
vid fördelning av resurser till egen motsvarande verksamhet.
Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver
kommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet om
betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter
uppstår för kommunen.

Övriga verksamheter

16 § En kommun får även lämna bidrag till verksamhet som
avses i 3-5 §§ och som bedrivs av enskild huvudman, om
kommunen har tillförsäkrats insyn i verksamheten,
verksamheten uppfyller de krav som anges i 6 och 7 §§ och
avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör bestämmas
på det sätt som anges i 12 § andra stycket.

26 kap. Tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell
uppföljning och utvärdering

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

– tillsyn (2–9 a §§),

– ingripanden vid tillsyn (10–18 §§),

– statlig kvalitetsgranskning (19–23 §§), och

– nationell uppföljning och utvärdering (24–28 §§).
Lag (2014:903).

Tillsyn

Definition av tillsyn

2 § Med tillsyn avses i denna lag en självständig granskning
som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som
granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra
föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om
åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver
verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen.

Om det vid tillsynen av verksamheten vid en skolenhet
konstateras återkommande brister som påtagligt påverkar
förutsättningarna för elever att nå målen för utbildningen,
ska lärarresurserna vid skolenheten analyseras.
Lag (2014:903).

Tillsynens omfattning

3 § Statens skolinspektion har tillsyn över 

1. skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan 
pedagogisk verksamhet enligt denna lag, 

2. utbildning som avses i 29 kap. 17 §, 

3. hur en kommun uppfyller sina skyldigheter enligt 7 kap. 21 
och 22 §§, 24 kap. 23 och 24 §§ samt 29 kap. 9 §, 

4. hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar enligt 4 §, och

5. att enskilda som godkänts av Skolinspektionen fortlöpande 
uppfyller kraven i 2 kap. 5 och 6 b §§.

Första stycket gäller inte om tillsynen är en särskild uppgift 
för en annan tillsynsmyndighet. Lag (2022:1088).

3 a § Statens skolinspektion får med anledning av inkomna 
uppgifter från en enskild om en utbildning inom skolväsendet 
inleda tillsyn som rör ett enskilt barn eller en enskild elev 
endast om

1. den enskilde har anmält klagomål till huvudmannen och denne 
har fått möjlighet att fullgöra sina skyldigheter enligt 
4 kap. 7 och 8 §§, eller 

2. det finns särskilda skäl. Lag (2022:940).

3 b § Om Statens skolinspektion får uppgifter från en enskild 
eller en annan myndighet om en utbildning inom skolväsendet 
och Skolinspektionen inte inleder tillsyn får myndigheten 
överlämna uppgifterna till huvudmannen för hantering enligt 
4 kap. 7 och 8 §§, om sekretess inte hindrar det.
Lag (2022:940).

4 § En kommun har tillsyn över 

1. förskola och fritidshem vars huvudman kommunen har godkänt 
enligt 2 kap. 7 § andra stycket, 

2. pedagogisk omsorg vars huvudman kommunen har godkänt enligt 
25 kap. 10 §, och

3. att enskilda som godkänts av kommunen fortlöpande uppfyller 
kraven i 2 kap. 5 och 6 b §§ och 25 kap. 10, 10 a och 10 b §§.

Kommunens tillsyn enligt första stycket omfattar inte tillsyn 
över att bestämmelserna i 6 kap. följs. Lag (2022:1088).

5 § Inspektionen för vård och omsorg utövar tillsyn över 
elevhemsboende vid Rh-anpassad utbildning, specialskolan och 
viss utbildning för elever med intellektuell 
funktionsnedsättning som bedrivs enligt avtal med staten.
Lag (2022:1315).

Tillträde till lokaler och andra utrymmen

6 § En tillsynsmyndighet har för sin tillsyn rätt att på
plats granska sådan verksamhet som står under dess tillsyn.
Tillsynsmyndigheten har i den omfattning det behövs för
tillsynen rätt att få tillträde till de byggnader, lokaler
och andra utrymmen som används i verksamheten.

Uppgiftsskyldighet

7 § Den vars verksamhet står under tillsyn enligt denna lag
är skyldig att på tillsynsmyndighetens begäran lämna
upplysningar samt tillhandahålla handlingar och annat
material som behövs för tillsynen.

Regeringen får meddela föreskrifter om att även någon annan
som kan lämna upplysningar eller innehar handlingar och annat
material som avser den granskade verksamheten och behövs för
tillsynen ska vara skyldig att på tillsynsmyndighetens
begäran lämna upplysningar, handlingar och annat material.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om vilka upplysningar, handlingar och
annat material som ska lämnas.

8 § Tillsynsmyndigheten får förelägga den som är
uppgiftsskyldig enligt 7 § första stycket eller enligt
föreskrifter som meddelats med stöd av 7 § andra stycket att
fullgöra sin skyldighet.

Förebyggande åtgärder

9 § Tillsynsmyndigheten ska inom ramen för sin tillsyn lämna
råd och vägledning.

Etableringskontroll

9 a § Statens skolinspektion ska inom ramen för sin tillsyn
genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild
huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om
Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman enligt 2
kap. 5 §. Etableringskontrollen ska genomföras innan
utbildningen startar. Lag (2014:903).

Ingripanden vid tillsyn

Föreläggande

10 § En tillsynsmyndighet får förelägga en huvudman som enligt 
denna lag står under dess tillsyn att fullgöra sina 
skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som 
följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i 
fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för 
godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag.

Statens skolinspektion får förelägga en utförare av utbildning 
där distansundervisning används i grundskolan, anpassade 
grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller 
anpassade gymnasieskolan att fullgöra sina skyldigheter om 
distansundervisningen inte uppfyller de krav som följer av de 
föreskrifter som gäller för undervisningen eller de villkor 
som gäller för godkännandet som sådan utförare.

Ett beslut om föreläggande gäller omedelbart.

Ett föreläggande ska ange de åtgärder som huvudmannen ska 
vidta för att avhjälpa de påtalade bristerna. Om bristerna 
bedöms vara ett allvarligt missförhållande ska det anges. Om 
en analys enligt 2 § andra stycket ger stöd för det, kan 
åtgärderna omfatta förändringar i lärarresurserna.
Lag (2022:1315).

Anmärkning

11 § En tillsynsmyndighet får i stället för att meddela ett
föreläggande tilldela en huvudman som enligt denna lag står
under dess tillsyn en anmärkning vid mindre allvarliga
överträdelser av vad som gäller för verksamheten.

Avstående från ingripande

12 § En tillsynsmyndighet får avstå från att ingripa om

1. överträdelsen är ringa,

2. den vars verksamhet granskas vidtar nödvändig rättelse,
eller

3. det i övrigt med hänsyn till omständigheterna finns
särskilda skäl mot ett ingripande.

Återkallelse

13 § En tillsynsmyndighet får återkalla ett godkännande, 
ett medgivande eller ett beslut om rätt till bidrag som 
myndigheten har meddelat enligt denna lag, om 

1. ett föreläggande enligt 10 § inte har följts, och 

2. missförhållandet är allvarligt. 

Ett godkännande eller beslut enligt första stycket får också 
återkallas om

1. ett föreläggande enligt 10 § inte har följts, och

2. den enskilde vid den etableringskontroll som avses i 9 a § 
inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få 
till stånd ett samråd enligt 2 kap. 6 a §. Lag (2018:1158).

14 § Ett godkännande av en enskild som huvudman inom 
skolväsendet får återkallas om den enskilde inte längre 
uppfyller förutsättningarna för godkännande enligt 2 kap. 5 § 
andra och tredje styckena och 6 §.

Ett godkännande av en enskild som huvudman för pedagogisk 
omsorg får återkallas om förutsättningarna för godkännande 
enligt 25 kap. 10 § första stycket 1 och 2 och andra stycket 
inte längre är uppfyllda. Lag (2022:1088).

14 a § En kommun får återkalla ett beslut om rätt till bidrag 
för pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller 
fritidshem och som kommunen har meddelat enligt denna lag, om 
den enskilde har försatts i konkurs eller om beslut har 
fattats om tvångslikvidation. Lag (2022:115).

14 b § Statens skolinspektion ska återkalla ett godkännande av 
en enskild som huvudman inom skolväsendet som myndigheten har 
meddelat enligt denna lag, om

1. utbildningen inte har startat senast vid början av det 
läsår som inleds två år efter godkännandet, eller

2. utbildningen i annat fall inte har bedrivits under en 
sammanhängande tid av två år.

Om det endast är en del av utbildningen vid en viss skolenhet 
som inte har startat eller inte längre bedrivs, får 
återkallelsen avse denna del av utbildningen.

Om det finns särskilda skäl får Skolinspektionen avstå från 
att återkalla godkännandet.

Ett godkännande som avses i första stycket ska också 
återkallas om den enskilde begär det. Om det endast är en del 
av utbildningen vid en viss skolenhet som den enskilde inte 
längre vill ha godkännande för, ska återkallelsen avse denna 
del av utbildningen. Lag (2022:115).

14 c § En kommun ska återkalla ett godkännande av en enskild 
som huvudman inom skolväsendet eller ett beslut om rätt till 
bidrag för pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för 
förskola eller fritidshem och som kommunen har meddelat enligt 
denna lag, om

1. verksamheten inte har startat senast två år efter den 
första tidpunkt som godkännandet avser, eller

2. verksamheten i annat fall inte har bedrivits under en 
sammanhängande tid av två år.

Om det finns särskilda skäl får kommunen avstå från att 
återkalla godkännandet eller beslutet.

Ett godkännande eller beslut som avses i första stycket ska 
också återkallas om den enskilde begär det. Lag (2022:115).

15 § Inom två år från ett beslut om föreläggande enligt 10 § 
som gäller ett allvarligt missförhållande får en 
tillsynsmyndighet återkalla ett godkännande, ett medgivande 
eller ett beslut om rätt till bidrag som myndigheten har 
meddelat enligt denna lag, trots att föreläggandet har följts, 
om 

1. det ändå finns ett allvarligt missförhållande i 
verksamheten, och 

2. huvudmannen redan före föreläggandet har visat bristande 
förmåga eller vilja att fullgöra sina skyldigheter som 
huvudman för verksamheten. Lag (2022:115).

16 § Tillsynsmyndigheten får besluta att ett beslut om
återkallelse ska gälla trots att det inte har vunnit laga
kraft.

Verksamhetsförbud

16 a § Statens skolinspektion får när det gäller en verksamhet 
som bedrivs av en kommun eller en region förbjuda huvudmannen 
att driva verksamheten vidare, om 

1. ett föreläggande enligt 10 § inte har följts, och 

2. missförhållandet är allvarligt.
Lag (2022:115).

16 b § Inom två år från ett beslut om föreläggande enligt 10 § 
som gäller ett allvarligt missförhållande får ett 
verksamhetsförbud beslutas trots att föreläggandet har följts, 
om 

1. det ändå finns ett allvarligt missförhållande i 
verksamheten, och 

2. huvudmannen redan före föreläggandet har visat bristande 
förmåga eller vilja att fullgöra sina skyldigheter som 
huvudman för verksamheten. Lag (2022:115).

16 c § Statens skolinspektion får besluta att ett 
verksamhetsförbud ska gälla trots att det inte har fått laga 
kraft. Lag (2022:115).

16 d § Ett beslut om verksamhetsförbud enligt 16 a eller 
16 b § gäller tills vidare. Statens skolinspektion ska upphäva 
beslutet om huvudmannen begär det och något allvarligt 
missförhållande som kan ligga till grund för ett 
verksamhetsförbud inte finns om verksamheten återupptas.
Lag (2022:115).

Statliga åtgärder för rättelse

17 § Statens skolinspektion får när det gäller en verksamhet 
som bedrivs av en kommun eller en region besluta att staten på 
kommunens eller regionens bekostnad ska vidta de åtgärder som 
behövs för att åstadkomma rättelse, om kommunen eller regionen

1. inte har följt ett föreläggande enligt 10 §, och 

2. missförhållandet är allvarligt.

Inom två år från ett beslut om föreläggande enligt 10 § som 
gäller ett allvarligt missförhållande får sådana åtgärder som 
avses i första stycket beslutas trots att föreläggandet har 
följts, om 

1. det ändå finns ett allvarligt missförhållande i 
verksamheten, och 

2. huvudmannen redan före föreläggandet har visat bristande 
förmåga eller vilja att fullgöra sina skyldigheter som 
huvudman för verksamheten.

Har staten haft kostnader för en åtgärd som vidtagits med stöd 
av denna paragraf, får denna kostnad kvittas mot belopp som 
staten annars skulle ha betalat ut till kommunen eller 
regionen. Lag (2022:115).

Tillfälligt förbud att bedriva verksamheten

18 § Om det är sannolikt att ett beslut om ingripande enligt 
13, 15, 16 a, 16 b eller 17 § kommer att fattas, och beslutet 
inte kan avvaktas med hänsyn till allvarlig risk för barnens 
eller elevernas hälsa eller säkerhet eller av någon annan 
särskild anledning, får tillsynsmyndigheten förbjuda 
huvudmannen att tills vidare, helt eller delvis, driva 
verksamheten vidare.

Beslut enligt första stycket gäller omedelbart, om inte annat 
beslutas och får gälla i högst sex månader. Lag (2022:115).

Statlig kvalitetsgranskning

Uppdrag

19 § Statens skolinspektion ska granska kvaliteten i sådan
utbildning och annan verksamhet som står under dess tillsyn
eller under tillsyn av en kommun enligt detta kapitel.

Inriktningen

20 § Granskningen ska avse den granskade utbildningens eller
verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra
riktlinjer.

Tillträde till lokaler och andra utrymmen

21 § Statens skolinspektion har för kvalitetsgranskningen
rätt att på plats granska sådan verksamhet som ska granskas.
Skolinspektionen har i den omfattning det behövs för
kvalitetsgranskningen rätt till tillträde till de byggnader,
lokaler och andra utrymmen som används i verksamheten.

Uppgiftsskyldighet

22 § Den vars verksamhet granskas ska på begäran av Statens
skolinspektion lämna de upplysningar och tillhandahålla de
handlingar och övrigt material som behövs för granskningen.

Regeringen får meddela föreskrifter om att även någon annan
som kan lämna upplysningar eller innehar handlingar och annat
material som avser den granskade verksamheten och behövs för
granskningen ska vara skyldig att på begäran av
Skolinspektionen lämna upplysningar, handlingar och annat
material.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om vilka upplysningar, handlingar och
annat material som ska lämnas.

23 § Statens skolinspektion får förelägga den som är
uppgiftsskyldig enligt 22 § första stycket eller enligt
föreskrifter som meddelats med stöd av 22 § andra stycket att
fullgöra sin skyldighet.

Nationell uppföljning och utvärdering

Uppdrag

24 § Statens skolverk ska på nationell nivå följa upp och
utvärdera

1. skolväsendet,

2. övriga utbildningar och verksamheter som står under
Statens skolinspektions tillsyn enligt denna lag, och

3. annan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. som
anordnas av en enskild.

Uppgiftsskyldighet

25 § En huvudman för utbildning eller annan verksamhet som är
föremål för nationell uppföljning och utvärdering ska till
Statens skolverk lämna sådana uppgifter om verksamheten och
sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljningen och
utvärderingen.

Regeringen får meddela föreskrifter om att även någon annan
som kan lämna upplysningar eller innehar handlingar och annat
material som avser verksamheten och behövs för uppföljningen
och utvärderingen ska vara skyldig att på begäran av
Skolverket lämna uppgifter om verksamheten.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om vilka uppgifter och vilken
verksamhetsredovisning som ska lämnas.

26 § Statens skolverk får förelägga den som är
uppgiftsskyldig enligt 25 § första stycket eller enligt
föreskrifter som meddelats med stöd av 25 § andra stycket att
fullgöra sin skyldighet.

Vite

27 § Ett föreläggande enligt detta kapitel får förenas med
vite.

Statens skolinspektion ska förena ett föreläggande som avses
i 10 § med vite om föreläggandet avser en eller flera brister
som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att
nå målen för utbildningen, om det inte av särskilda skäl är
obehövligt.

Om det finns anledning att anta att en person som är föremål
för ett föreläggande har begått en gärning som kan föranleda
straff eller en straffliknande sanktion, får han eller hon
inte föreläggas vid vite att medverka i en utredning som har
samband med den gärningen. Lag (2014:903).

Bevarande av elevlösningar av nationella prov

28 § Huvudmannen för en fristående skola som genomför
nationella prov ska bevara elevlösningar av de nationella
proven.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela ytterligare föreskrifter om skyldigheten enligt första
stycket. Lag (2012:120).

26 a kap. Behandling av personuppgifter 

1 § Detta kapitel tillämpas vid behandling av 
personuppgifter i verksamhet som bedrivs med stöd av denna 
lag, föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, 
bestämmelser för utbildningen som finns i annan författning 
eller beslut som meddelats med stöd av någon av dessa 
författningar. 

Detta kapitel ska inte tillämpas på behandling av 
personuppgifter i elevhälsan som utförs inom hälso- och 
sjukvården. Lag (2018:1354).

Förhållande till annan dataskyddsreglering 

2 § Bestämmelserna i detta kapitel kompletterar 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 
27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på 
behandling av personuppgifter och om det fria flödet av 
sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG 
(allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s 
dataskyddsförordning. 

Termer och uttryck i detta kapitel har samma betydelse som i 
EU:s dataskyddsförordning. Lag (2018:1354).

3 § Bestämmelser om behandling av personuppgifter finns 
även i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till 
EU:s dataskyddsförordning, här benämnd dataskyddslagen, och i 
föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen.
Lag (2018:1354).

Känsliga personuppgifter 

4 § Personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s 
dataskyddsförordning (känsliga personuppgifter) får med stöd 
av artikel 9.2 g i samma förordning behandlas hos en enskild 
huvudman enligt 2 kap. eller hos en enskild aktör enligt 24 
eller 25 kap. 

1. om behandlingen är nödvändig för en hantering som 
motsvarar handläggning av ett ärende hos en myndighet, eller 

2. i annat fall, om behandlingen är nödvändig i verksamheten 
och inte innebär ett otillbörligt intrång i den registrerades 
personliga integritet. 

Vid behandling som sker med stöd av första stycket är det 
förbjudet att utföra sökningar i syfte att få fram ett urval 
av personer grundat på känsliga personuppgifter. 

För myndigheter och vissa andra organ finns det bestämmelser 
om behandling av känsliga personuppgifter och om 
sökbegränsningar i 3 kap. 3 § dataskyddslagen. 
Lag (2018:1354).

5 § Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från de 
sökbegränsningar som avses i 4 § andra stycket denna lag och 
i 3 kap. 3 § andra stycket dataskyddslagen i fråga om 
personuppgifter om hälsa i verksamhet hos en huvudman för

1. anpassad grundskola,

2. specialskolan,

3. anpassad gymnasieskola,

4. kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning

5. gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning,

6. utbildning i gymnasieskolan för elever som är döva, 
hörselskadade eller dövblinda eller har en språkstörning, och

7. förskola, förskoleklass eller skola som har begränsats till 
att avse elever som är i behov av särskilt stöd.

Regeringen får också meddela föreskrifter om undantag från 
sökbegränsningen i 3 kap. 3 § andra stycket dataskyddslagen i 
fråga om personuppgifter om

1. etniskt ursprung i verksamhet hos en huvudman för 
sameskolan, och

2. hälsa och etniskt ursprung i verksamhet hos en kommun.
Lag (2022:1315).

Personuppgifter som rör lagöverträdelser 

6 § Personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s 
dataskyddsförordning får behandlas i verksamhet hos en 
huvudman för en fristående skola om behandlingen är nödvändig 
i verksamheten och inte innebär ett otillbörligt intrång i 
den registrerades personliga integritet 

1. i löpande text inom elevhälsan, och 

2. i skriftlig dokumentation som ska föras enligt 5 kap. 
24 §. 

För myndigheter finns det bestämmelser om behandling av 
personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s 
dataskyddsförordning i 3 kap. 8 § dataskyddslagen. Där finns 
det även bestämmelser för andra än myndigheter som är 
skyldiga att följa föreskrifter om arkiv. Lag (2018:1354).

27 kap. Skolväsendets överklagandenämnd och Lärarnas
ansvarsnämnd

Skolväsendets överklagandenämnd

1 § För prövning av överklaganden av vissa beslut på
skolväsendets område ska det finnas en särskild nämnd,
Skolväsendets överklagandenämnd.
Sammansättning

2 § Nämnden ska bestå av en ordförande, en eller två vice 
ordförande och fyra andra ledamöter. Ordföranden och vice 
ordförandena ska vara eller ha varit ordinarie domare. Övriga 
ledamöter ska ha särskild sakkunskap både om barns och elevers 
förhållanden och behov och om skolverksamheten i övrigt. Det 
ska finnas högst två ersättare för de övriga ledamöterna. 
Lag (2019:410).

3 § Ledamöterna i nämnden och deras ersättare utses av
regeringen för en period om minst tre år.

Lärarnas ansvarsnämnd

4 § Lärarnas ansvarsnämnd prövar efter anmälan av Statens
skolinspektion frågor om lärares och förskollärares fortsatta
rätt att inneha legitimation och om varning ska meddelas.

Nämnden prövar dessutom efter ansökan

1. av en legitimerad om hans eller hennes legitimation ska
återkallas, och

2. av en tidigare legitimerad om en ny legitimation ska
meddelas.

Vid en prövning av en ansökan enligt andra stycket 2 ska en
ny legitimation meddelas om kraven i 2 kap. 16 § är
uppfyllda. Lag (2014:417).

Sammansättning

5 § Lärarnas ansvarsnämnd består av en ordförande och åtta
andra ledamöter. De utses av regeringen för tre år. Ordföranden
ska vara eller ha varit ordinarie domare. Övriga ledamöter ska
ha särskild sakkunskap om och praktisk erfarenhet av skol-
eller förskoleverksamhet och lärares eller förskollärares
uppdrag.

För ordföranden ska för samma tid utses en eller flera
ställföreträdare. En sådan ställföreträdare ska vara eller ha
varit ordinarie domare. För varje annan ledamot ska det finnas
ett tillräckligt antal ersättare som ska utses för samma tid
som ledamoten. Lag (2011:189).

Beslutförhet

6 § Lärarnas ansvarsnämnd är beslutför med ordföranden och
minst sex andra ledamöter. Till sammanträde med nämnden ska
samtliga ledamöter kallas. Om en ledamot anmäler förhinder, ska
en ersättare kallas.

I fråga om omröstning i ansvarsnämnden ska bestämmelserna i
29 kap. rättegångsbalken om omröstning i domstol med endast
lagfarna ledamöter tillämpas. Ordföranden ska säga sin mening
först. Lag (2011:189).

Beslut av ordföranden

7 § Ordföranden får ensam fatta beslut

1. som inte innefattar slutligt avgörande i sak, dock inte 
beslut om föreläggande att genomgå läkarundersökning enligt 
27 kap. 13 §,

2. om återkallelse på egen begäran av legitimation,

3. om återkallelse av legitimation när den legitimerade inte 
följt föreläggande om läkarundersökning, eller

4. om underrättelse enligt 2 kap. 24 §.

Ärenden som har avgjorts enligt första stycket ska anmälas 
vid nästa sammanträde med nämnden. Lag (2016:151).

Anmälan och ansökan

8 § En anmälan eller ansökan till Lärarnas ansvarsnämnd ska
göras skriftligen och innehålla uppgifter om
1. vem anmälan eller ansökan avser och uppgifter om yrke,
adress och arbetsplats,

2. vad som yrkas i ärendet, och

3. de omständigheter som åberopas till stöd för anmälan eller
ansökan.

Om en part företräds av ombud ska fullmakt ges in.
Lag (2011:189).

9 § Är en anmälan eller ansökan så ofullständig att den inte
kan läggas till grund för en prövning i sak, ska Lärarnas
ansvarsnämnd förelägga anmälaren eller den sökande att inom en
viss tid komma in med kompletterande uppgifter. Av
föreläggandet ska det framgå att ärendet annars inte tas upp
till prövning. Lag (2011:189).

Svaromål

10 § Anmälan och, i förekommande fall, bifogade handlingar ska
snarast överlämnas till den lärare eller förskollärare som
anmälan avser. Mottagaren ska föreläggas att svara inom en viss
tid.

En sådan underrättelse behövs inte om det är uppenbart att
anmälan inte kan bifallas eller att underrättelsen är onödig.
Lag (2011:189).

11 § Den som förelagts att svara ska göra det skriftligen, om
inte Lärarnas ansvarsnämnd bestämmer att svaret får lämnas vid
en muntlig förhandling.

Av svaret ska det framgå om den svarande godtar eller motsätter
sig den åtgärd som sätts i fråga. I det senare fallet bör den
svarande ange skälen för sin inställning och de omständigheter
som åberopas. Lag (2011:189).

Skriftligt förfarande

12 § Förfarandet vid Lärarnas ansvarsnämnd är skriftligt om
inte annat följer av 16 §. Lag (2011:189).

Läkarundersökning

13 § Lärarnas ansvarsnämnd får förelägga den legitimerade,
eller den som söker om legitimation, att genomgå viss
läkarundersökning om det behövs för att utröna dennes
lämplighet att bedriva undervisning. Lag (2011:189).

Inhämtande av yttrande

14 § Om en fråga kräver särskild sakkunskap, får ansvarsnämnden
inhämta yttrande från myndigheter och andra med sådan särskild
sakkunskap.

I fråga om sakkunniga gäller 40 kap. 2-7 och 12 §§
rättegångsbalken i tillämpliga delar.

De som är skyldiga att lämna yttrande har rätt till ersättning
för sitt utlåtande endast om det är särskilt föreskrivet.

Andra sakkunniga har rätt till ersättning av allmänna medel för
sitt uppdrag. Nämnden får bevilja förskott på sådan ersättning.
Lag (2011:189).
Jäv

15 § I fråga om jäv mot den som handlägger ärenden i Lärarnas
ansvarsnämnd ska bestämmelserna i 4 kap. rättegångsbalken om
jäv mot domare tillämpas. Lag (2011:189).

Gemensamma bestämmelser

Muntlig förhandling

16 § Skolväsendets överklagandenämnd och Lärarnas ansvarsnämnd
ska hålla muntlig förhandling om en enskild part begär det,
förhandlingen inte är obehövlig och inte särskilda skäl talar
mot att förhandlingen hålls.

Till muntlig förhandling ska den som är part kallas. Av
kallelsen ska framgå att nämnden kan handlägga och avgöra
ärendet även om en part uteblir från förhandlingen.
Lag (2011:189).

17 § Muntlig förhandling ska vara offentlig.

Om det kan antas att det vid en förhandling kommer att lämnas
någon uppgift för vilken sekretess gäller enligt offentlighets-
och sekretesslagen (2009:400), får ordföranden vid
förhandlingen besluta att förhandlingen ska hållas inom stängda
dörrar. Lag (2011:189).

18 § En enskild part, som inställt sig till muntlig
förhandling, får tillerkännas ersättning av allmänna medel för
kostnad för resa och uppehälle, om nämnden finner att parten
skäligen bör ersättas för sin inställelse. Nämnden får bevilja
förskott på ersättningen.

Regeringen meddelar närmare föreskrifter om ersättning och
förskott. Lag (2011:189).

28 kap. Överklagande

Kapitlets innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- överklagande till allmän förvaltningsdomstol (2-11 §§),

- överklagande till Skolväsendets överklagandenämnd (12-17 §§), 
och

- överklagandeförbud (18 §). Lag (2022:940).

Överklagande till allmän förvaltningsdomstol

Beslut av Statens skolinspektion

2 § Beslut av Statens skolinspektion får överklagas till 
allmän förvaltningsdomstol i fråga om 

1. godkännande enligt 2 kap. 5 §, 22 kap. 9 § eller 24 kap. 
3 a § eller återkallelse av sådant godkännande enligt 26 kap. 
13, 14, 14 b eller 15 §, 

2. medgivande enligt 24 kap. 4 a § eller återkallelse av 
sådant medgivande enligt 26 kap. 13 eller 15 §, 

3. förklaring om rätt till bidrag enligt 24 kap. 6 § eller 
återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 eller 15 §, 

4. verksamhetsförbud enligt 26 kap. 16 a eller 16 b § eller 
upphävande av verksamhetsförbud enligt 16 d §, 

5. statliga åtgärder för rättelse enligt 26 kap. 17 §, 

6. tillfälligt förbud enligt 26 kap. 18 §, eller 

7. vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §.

När ett beslut överklagas är Skolinspektionen motpart i 
domstolen. Lag (2022:940).

Beslut av Statens skolverk

3 § /Upphör att gälla U:2025-09-01/
Beslut av Statens skolverk får överklagas hos allmän
förvaltningsdomstol om beslutet gäller

1. vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §,

2. avslag på en ansökan om lärar- eller
förskollärarlegitimation enligt 2 kap. 16 § eller enligt
föreskrifter som meddelats med stöd av 2 kap. 16 b § första
stycket, eller

3. avslag på en ansökan om komplettering av legitimation
enligt 2 kap. 16 §. Lag (2014:417).

3 § /Träder i kraft I:2025-09-01/
Beslut av Statens skolverk får överklagas till allmän 
förvaltningsdomstol om beslutet gäller

1. vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §,

2. ansökan om lärar- eller förskollärarlegitimation enligt 
2 kap. 16 § eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd 
av 2 kap. 16 b § första stycket,

3. ansökan om komplettering av legitimation enligt 2 
kap. 16 §, eller

4. ansökan om meriteringsnivå enligt 2 kap. 34 b §.
Lag (2023:393).

Beslut av Lärarnas ansvarsnämnd

4 § Beslut av Lärarnas ansvarsnämnd får överklagas hos allmän
förvaltningsdomstol.

Lärarnas ansvarsnämnds beslut får överklagas endast av

1. Statens skolinspektion för att tillvarata allmänna
intressen, och

2. den lärare eller förskollärare som beslutet riktar sig mot.

Beslut av Lärarnas ansvarsnämnd som inte innebär att ett ärende
avgörs, får överklagas endast i samband med överklagande av det
slutliga beslutet i ärendet. Ett beslut som inte är slutligt
får dock överklagas särskilt när nämnden

1. ogillat en invändning om jäv mot en ledamot av nämnden eller
en invändning om att det finns hinder mot prövningen,

2. avvisat ett ombud eller ett biträde,

3. förelagt någon att genomgå läkarundersökning, eller

4. förordnat om ersättning för någons medverkan i ärendet.

Statens skolinspektion ska vara motpart till den lärare eller
förskollärare som överklagat Lärarnas ansvarsnämnds eller en
domstols slutliga beslut enligt denna lag.

Beslut av Lärarnas ansvarsnämnd gäller omedelbart om inte annat
anges i beslutet. Lag (2011:189).

Beslut av en kommun eller en region

5 § Beslut av en kommun eller en region får överklagas till 
allmän förvaltningsdomstol i fråga om

1. godkännande enligt 2 kap. 5 § eller 25 kap. 10 § eller 
återkallelse av sådant godkännande enligt 26 kap. 13, 14, 14 c 
eller 15 §,

2. bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 
11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 35 §, 19 
kap. 45 §, 22 kap. 18 § eller 25 kap. 11 §,

3. avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §, 

4. föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina 
skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, 

5. skolskjuts enligt 9 kap. 15 b § första stycket, 9 kap. 
15 c § första stycket, 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 
33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § 
första stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller 18 kap. 31 § 
första stycket, 

6. ekonomiskt stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 § 
eller 18 kap. 32 § första stycket, 

7. medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller 
återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §,

8. rätt till bidrag enligt 25 kap. 15 § eller återkallelse av 
sådan rätt enligt 26 kap. 13, 14 a, 14 c eller 15 §,

9. tillfälligt förbud enligt 26 kap. 18 §, eller

10. vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §.
Lag (2022:241).

Beslut av en enskild huvudman

6 § Beslut av en enskild huvudman får överklagas hos allmän
förvaltningsdomstol i fråga om avstängning enligt 5 kap.
17 eller 19 §. Den enskilde huvudmannen ska vara den
enskildes motpart.

Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten

7 § Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten får 
överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om

1. föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina 
skyldigheter enligt 7 kap. 23 §,

2. kostnadsfria resor enligt 9 kap. 15 d § första stycket 
eller 12 kap. 25 § första stycket, eller

3. medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller 
återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 
24 §. Lag (2017:1115).

Beslut av Sameskolstyrelsen

8 § Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos allmän 
förvaltningsdomstol i fråga om

1. föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina 
skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, eller

2. kostnadsfria resor enligt 9 kap. 15 d § första stycket 
eller 13 kap. 23 § första stycket. Lag (2017:1115).

Beslut av en rektor

9 § Beslut av en rektor får överklagas till allmän 
förvaltningsdomstol i fråga om

1. avstängning av en elev enligt 5 kap. 14, 17 eller 19 §, och

2. befrielse från skyldighet att delta i obligatoriska inslag 
i undervisningen enligt 7 kap. 19 §.

Om det överklagade beslutet har fattats av en rektor i en 
fristående skola ska den enskilde huvudmannen vara den 
enskildes motpart. Lag (2022:940).

Prövningstillstånd

10 § Prövningstillstånd krävs vid överklagande till
kammarrätten av beslut enligt 2-9 §§.

11 § Har upphävts genom lag (2022:940).

Överklagande till Skolväsendets överklagandenämnd

Beslut av en kommun eller en region

12 § Beslut av en kommun eller en region får överklagas till 
Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om

1. barns mottagande i anpassade grundskolan enligt 7 kap. 5 § 
eller tillhörighet till anpassade grundskolans målgrupp enligt 
7 kap. 5 b §,

2. uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket,

3. skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller 
skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §,

4. mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 
13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §,

5. åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som 
inte bor hemma,

6. placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare 
önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra 
stycket eller 11 kap. 29 § andra stycket och rätt att gå kvar 
vid en resursskola enligt 10 kap. 31 b § andra stycket eller 
11 kap. 30 b § andra stycket,

7. mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 §, mottagande 
enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i 
gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, mottagande 
enligt 17 a kap. 18 §, mottagande i första hand enligt 19 kap. 
29 § första stycket eller mottagande enligt 22 kap. 14 §,

8. tillhörighet till målgruppen för anpassade gymnasieskolan 
enligt 18 kap. 5 eller 7 §,

9. mottagande till kommunal vuxenutbildning enligt 20 kap. 
13 §, 14 § andra stycket, 22 eller 33 §,

10. upphörande av utbildningen för en elev i kommunal 
vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket,

11. att på nytt bereda kommunal vuxenutbildning enligt 20 kap. 
9 § tredje eller fjärde stycket,

12. åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 
21 a §, eller

13. rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som 
avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3.

Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7-12 får överklagas 
endast av barnet, eleven eller den sökande. Lag (2022:1315).

Beslut av en enskild huvudman

13 § Beslut av en enskild huvudman får överklagas till 
Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om 

1. mottagande enligt 16 kap. 36 §, mottagande enligt 17 kap. 
14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som 
utformats för en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 
18 §, mottagande enligt 19 kap. 29 § första stycket eller 
mottagande enligt 22 kap. 14 §, eller

2. rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som 
avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3.

Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av 
den sökande. Lag (2020:605).

Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten

14 § Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten får 
överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om

1. barns mottagande i specialskolan enligt 7 kap. 6 §,

2. skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller 
skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §,

3. åtgärder enligt 9 kap. 15 d § andra stycket eller 12 kap. 
25 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller

4. rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § 
andra stycket 3.

Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av 
barnet. Lag (2017:1115).

Beslut av Sameskolstyrelsen

15 § Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos 
Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om

1. barns mottagande i sameskolan enligt 7 kap. 7 §,

2. åtgärder enligt 9 kap. 15 d § andra stycket eller 13 kap. 
23 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller

3. rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § 
andra stycket 3.

Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av 
barnet. Lag (2017:1115).

Beslut av en rektor

16 § Beslut av en rektor får överklagas hos Skolväsendets 
överklagandenämnd i fråga om

1. åtgärdsprogram enligt 3 kap. 9 §,

2. särskilt stöd i en särskild undervisningsgrupp eller 
enskilt enligt 3 kap. 11 §,

3. anpassad studiegång enligt 3 kap. 12 §, eller

4. att gå om en årskurs enligt 7 kap. 11 c §.

Vid prövning av ett överklagande enligt första stycket 1 ska 
nämnden antingen fastställa eller upphäva det överklagade 
beslutet. Om det överklagade beslutet upphävs ska ärendet, om 
det behövs, visas åter till rektorn för ny prövning.
Lag (2022:1315).

Beslut av den nämnd som avses i 15 kap. 38 §

17 § Beslut av den nämnd som avses i 15 kap. 38 § i fråga som
avses i samma paragraf får överklagas hos Skolväsendets
överklagandenämnd. Beslutet får överklagas endast av den som
har begärt utbildningen. Ett beslut om placering vid en viss
skolenhet får dock inte överklagas.

Överklagandeförbud

18 § Andra beslut enligt denna lag än som anges i detta 
kapitel får överklagas bara om överklagande får ske enligt 13 
kap. kommunallagen (2017:725). Ett beslut i fråga om 
antagning till utbildning får dock inte överklagas.

Beslut av Skolväsendets överklagandenämnd med anledning av 
ett överklagande dit får inte överklagas. Lag (2017:759).

29 kap. Övriga bestämmelser

Kapitlets innehåll

1 § /Upphör att gälla U:2025-04-01/
I detta kapitel finns bestämmelser om

- bosättning (2-5 §§),

- hemkommun och hemregion (6 §),

- utlandssvenska elever (7 §),

- personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning (8 §),

- kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar (9 §),

- handläggning (10 och 11 §§),

- talerätt (12 §),

- samverkan och anmälan till socialnämnden (13 §),

- tystnadsplikt (14 §),

- International Baccalaureate (17 §),

- överlämnande av betygshandlingar (18 §),

- informationsskyldighet (19 §),

- uppgiftsskyldighet (19 a §), och

- övriga bemyndiganden (20-29 §§).
Lag (2019:947).

1 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
I detta kapitel finns bestämmelser om

- bosättning (2-5 §§ ),

- hemkommun och hemregion (6 § ),

- utlandssvenska elever (7 § ),

- personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning (8 § ),

- kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar (9 § ),

- handläggning (10 och 11 §§ ),

- talerätt (12 § ),

- samverkan och anmälan till socialnämnden (13 § ),

- tystnadsplikt (14 § ),

- International Baccalaureate (17 § ),

- överlämnande av betygshandlingar (18 § ),

- informationsskyldighet (19 § ),

- uppgiftsskyldighet (19 a och 19 b §§ ), och

- övriga bemyndiganden (20-29 §§ ). Lag (2025:182).

Bosättning

2 § Med bosatt i landet avses i denna lag den som ska vara 
folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481).

Som bosatt i landet ska vid tillämpningen av denna lag anses 
även den som inte är folkbokförd här men som

1. omfattas av 1 § första stycket eller 1 a § första stycket 
lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.,

2. vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd 
enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716),

3. har rätt till utbildning eller annan verksamhet enligt 
denna lag till följd av EU-rätten, avtalet om Europeiska 
ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtalet mellan 
Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och 
Schweiz, å andra sidan, om fri rörlighet för personer,

4. är familjemedlem till en person som tillhör en främmande 
makts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning 
eller som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och 
privilegier i vissa fall och som inte omfattas av 3, eller

5. vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller 
författning.

Har ett beslut om avvisning eller utvisning meddelats mot 
någon som avses i andra stycket 1 ska denne fortfarande anses 
vara bosatt i Sverige på den grunden till dess att han eller 
hon lämnar landet. Om den som avvisats eller utvisats håller 
sig undan så att beslutet inte kan verkställas ska personen 
dock anses som bosatt i Sverige på den grund som anges i 
andra stycket 5.

Begränsningar i rätten till utbildning för dem som avses i 
andra stycket följer av 3 §. Lag (2017:582).

3 § De personer som avses i 2 § andra stycket 1 och 2 har rätt 
till utbildning i gymnasieskola och anpassad gymnasieskola 
endast om de har påbörjat utbildningen innan de fyllt 18 år. 
De har inte rätt till utbildning i kommunal vuxenutbildning.

De personer som avses i 2 § andra stycket 4 har endast rätt 
till utbildning i förskoleklass, grundskola, anpassad 
grundskola, specialskola och sameskola.

De personer som avses i 2 § andra stycket 5 har endast rätt 
till utbildning i förskoleklass, grundskola, anpassad 
grundskola, specialskola, sameskola och, om de påbörjar 
utbildningen innan de fyllt 18 år, gymnasieskola och anpassad 
gymnasieskola. Lag (2022:1315).

4 § Har upphävts genom lag (2017:1115).

5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om deltagande i verksamhet enligt
denna lag för personer som inte anses som bosatta i Sverige
eller som inte har rätt till utbildning enligt 3 §.

Hemkommun och hemregion

6 § Med en persons hemkommun avses i denna lag den kommun som 
personen är folkbokförd i. 

För den som är bosatt i landet utan att vara folkbokförd här 
avses med hemkommun den kommun som han eller hon stadigvarande 
vistas i eller, om han eller hon saknar stadigvarande 
vistelseort, den kommun som han eller hon för tillfället 
uppehåller sig i. Detsamma gäller den som har skyddad 
folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481).

Med hemregion avses den region som hemkommunen hör till.
Lag (2019:947).

Utlandssvenska elever

7 § Med utlandssvensk elev avses i denna lag en elev vars
vårdnadshavare stadigvarande vistas i utlandet och av vilka
minst en är svensk medborgare.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om att också annan ska anses som
utlandssvensk elev.

Personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning

8 § Det som i denna lag sägs om personer med intellektuell 
funktionsnedsättning gäller även dem som har fått en betydande 
och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund 
av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig 
sjukdom.

Personer med autism eller autismliknande tillstånd ska vid 
tillämpningen av denna lag jämställas med personer med 
intellektuell funktionsnedsättning endast om de också har en 
intellektuell funktionsnedsättning eller en sådan 
funktionsnedsättning som avses i första stycket.

I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa 
funktionshindrade finns bestämmelser om vissa andra särskilda 
insatser än utbildning. Lag (2022:1315).

Kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar

9 § En hemkommun ska löpande under året hålla sig informerad 
om hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som

1. inte har fyllt 20 år,

2. har fullgjort sin skolplikt eller har blivit folkbokförda i 
landet vid en tidpunkt då de inte har skolplikt,

3. inte genomför utbildning i gymnasieskola eller anpassad 
gymnasieskola eller motsvarande utbildning,

4. inte har en gymnasieexamen,

5. inte har ett gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola, 
och

6. inte har fullföljt utbildning som motsvarar gymnasieskolan 
eller anpassade gymnasieskolan med godkänt resultat.

Hemkommunen ska erbjuda de ungdomar som avses i första stycket 
lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand 
syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller 
återuppta en utbildning. Kommunen ska dokumentera sina 
insatser på lämpligt sätt.

Kommunen ska föra ett register över de ungdomar som avses i 
första stycket.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om den dokumentation och den behandling 
av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen ska kunna 
fullgöra sina skyldigheter enligt första-tredje styckena.
Lag (2022:1315).

Handläggning

10 § I ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild 
enligt denna lag hos en kommun, en region eller en enskild 
huvudman tillämpas följande bestämmelser i förvaltningslagen 
(2017:900):

- 10 § om partsinsyn,

- 23 § om utredningsansvaret,

- 24 § om när man får lämna uppgifter muntligt,

- 25 § om kommunikation,

- 27 § om dokumentation av uppgifter,

- 31 § om dokumentation av beslut,

- 32 § om motivering av beslut, 

- 33 och 34 §§ om underrättelse om innehållet i beslut och hur 
ett överklagande går till, och

- 36 § om rättelse av skrivfel eller liknande. 

I sådana ärenden hos en enskild huvudman tillämpas även 
bestämmelserna i 16-18 §§ förvaltningslagen.

Trots första stycket tillämpas inte 

1. bestämmelserna i 10 och 25 §§ förvaltningslagen i fråga om 
uppgifter som rör någon annan sökande i ett ärende om plats i 
utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag, och 

2. bestämmelserna i 25 och 32 §§ förvaltningslagen vid 
antagning för frivillig utbildning. 

Det som sägs i denna paragraf gäller inte vid betygssättning.
Lag (2019:947).

11 § I ärenden där beslut får överklagas enligt 28 kap. 
tillämpas också 43–47 §§ förvaltningslagen (2017:900).
Lag (2018:844).

Talerätt

12 § Den som har fyllt 16 år har rätt att själv föra sin talan 
i mål och ärenden enligt denna lag.

Denna rätt gäller också ansökan till gymnasieskolan, anpassade 
gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning och överklagande 
av beslut i fråga om sådan utbildning även om den sökande 
eller den klagande inte har uppnått 16 års ålder.
Lag (2022:1315).

Samverkan och anmälan till socialnämnden

13 § Huvudmannen för verksamhet som avses i denna lag och den
som är anställd i sådan verksamhet, ska på socialnämndens
initiativ i frågor som rör barn som far illa eller riskerar
att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och
andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller
de begränsningar som följer av 14 § och offentlighets- och
sekretesslagen (2009:400).

Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att
ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 §
socialtjänstlagen (2001:453).

Tystnadsplikt

14 § Den som är eller har varit verksam i enskilt bedriven 
förskola, enskilt bedrivet fritidshem eller enskilt bedriven 
förskoleklass eller inom sådan enskilt bedriven verksamhet som 
avses i 25 kap., får inte obehörigen röja vad han eller hon 
därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden.

Den som är eller har varit verksam inom annan enskilt bedriven 
verksamhet enligt denna lag än som avses i första stycket får 
inte obehörigen röja vad han eller hon i sådan 
elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, psykosocial eller 
specialpedagogisk insats eller i särskild elevstödjande 
verksamhet i övrigt har fått veta om någons personliga 
förhållanden. Han eller hon får inte heller obehörigen röja 
uppgifter i ett ärende om tillrättaförande av en elev eller om 
skiljande av en elev från vidare studier.

Den som är eller har varit verksam inom enskilt bedriven 
gymnasieskola eller enskilt bedriven anpassad gymnasieskola 
får inte obehörigen röja vad 

han eller hon har fått veta om någons personliga förhållanden 
i ett ärende enligt 22 kap. 14 § om mottagande till utbildning 
där distansundervisning används.

För det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i 
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 
Lag (2022:1315).

15 § Har upphävts genom lag (2015:73).

16 § Har upphävts genom lag (2015:73).

International Baccalaureate

17 § En elevs hemkommun är skyldig att betala ersättning för
kostnader för elevens utbildning till anordnare av utbildning
som leder fram till International Baccalaureate (IB).
Skyldigheten gäller dock endast utbildning för sådana elever
som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning
vid den tidpunkt då IB-utbildningen påbörjades och endast om
utbildningsanordnarens avgifter till International
Baccalaureate Office betalas av staten.

Om parterna inte kommer överens om annat ska ersättning
betalas med ett belopp som Statens skolverk beslutar.

Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs
utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk.

Första och andra styckena gäller inte utbildning som anordnas
av internationella skolor på gymnasienivå vars huvudmän har
förklarats berättigade till bidrag enligt 24 kap. 6 §. För
sådana skolor finns särskilda bestämmelser om bidrag för
IB-utbildning i 24 kap. 6 a §. Lag (2015:802).

Överlämnande av betygshandlingar

18 § Huvudmannen för en fristående skola där betyg sätts ska
lämna över elevernas slutbetyg eller de betygsdokument som
eleven får efter fullföljd gymnasieutbildning till den kommun
där skolan är belägen.

Informationsskyldighet

19 § Kommunen ska informera vårdnadshavare och elever om 
utbildning i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, 
anpassade grundskolor, fritidshem, gymnasieskolor och 
anpassade gymnasieskolor och om sådan pedagogisk verksamhet 
som avses i 25 kap. och som erbjuds i eller av kommunen. 
Kommunen ska också informera om sådana riksrekryterande 
utbildningar som avses i 16 kap. 45 § och 19 kap. 37 § och om 
motsvarande utbildningar vid fristående skolor. Informationen 
ska utformas enligt 8 kap. 18 § andra stycket kommunallagen 
(2017:725).

Kommunen ska även informera om möjligheten för enskilda att 
bedriva förskola, fritidshem eller sådan pedagogisk verksamhet 
som avses i 25 kap. med bidrag från hemkommunen enligt 8 kap. 
21 §, 14 kap. 15 § samt 25 kap. 11 och 15 §§. Lag (2022:1315).

Uppgiftsskyldighet

19 a § En huvudman för förskoleklass, grundskola, anpassad 
grundskola, gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola ska 
till Statens skolverk lämna sådana uppgifter om verksamhetens 
organisation och ekonomiska förhållanden som behövs för 
allmänhetens insyn.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas.
Lag (2022:1315).

19 b § /Träder i kraft I:2025-04-01/
I lagen (2025:170) om skyldighet att lämna uppgifter 
till de brottsbekämpande myndigheterna finns bestämmelser om 
skyldighet att i vissa fall lämna uppgifter till 
brottsbekämpande myndigheter. Lag (2025:182).

Övriga bemyndiganden

20 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om att ledamöter eller andra
företrädare i organ för samverkan eller annan liknande
verksamhet inom skolväsendet utses och entledigas av
enskilda.

21 § Regeringen får meddela föreskrifter om möjlighet att låta 
enskilda och andra svara för enstaka inslag i verksamhet med 
offentlig huvudman inom skolväsendet.

När det gäller utbildning i form av ett introduktionsprogram 
inom gymnasieskolan och ett individuellt program inom 
anpassade gymnasieskolan får regeringen meddela föreskrifter 
om att enskilda och andra får anordna mer av utbildningen än 
som följer av första stycket.

För medverkan av någon annan än en huvudman inom skolväsendet 
får föreskrifter som meddelats enligt första och andra 
styckena avvika från bestämmelserna i 2 kap. 15-22 och 30 §§ 
och 34 § första stycket. Lag (2022:1315).

22 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om möjligheter att inom skolväsendet
bedriva utbildning, som bygger på samverkan mellan olika
skolformer inom skolväsendet eller mellan en sådan skolform
och någon annan utbildningsform. I sådana föreskrifter får
undantag göras från organisatoriska bestämmelser i denna lag.

22 a § Har upphävts genom lag (2020:605).

23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om försöksverksamhet inom
skolväsendet. I sådana föreskrifter får undantag göras från
organisatoriska bestämmelser i denna lag.

Undantag får göras även från andra bestämmelser i denna lag
för att möjliggöra en försöksverksamhet med sådan utbildning
i gymnasieskolan som inte utgörs av utbildning på nationella
program eller introduktionsprogram.

24 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får, utöver vad som i övrigt följer av denna lag, meddela
föreskrifter om

1. att enskilda får sätta betyg, anordna prövning samt utfärda
betyg, gymnasieexamen och intyg enligt de bestämmelser som
gäller för skolväsendet,

2. att en myndighet i enskilda fall får besluta i sådana frågor
som avses i 1, och

3. ytterligare villkor för att enskilda i sådana fall som avses
i 1 och 2 ska få sätta betyg, anordna prövning samt utfärda
betyg, gymnasieexamen och intyg. Lag (2012:109).

25 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om skyldighet för en enskild
huvudman att lämna uppgifter om kommande verksamhet och
ekonomisk redovisning över verksamheten.

26 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om 
bestämmandet av det bidrag i form av grundbelopp samt 
tilläggsbelopp för modersmålsundervisning och lovskola som 
kommunerna är skyldiga att lämna till fristående förskolor, 
fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg 
enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 och 39 §§, 11 kap. 
36 och 38 §§, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 och 54 §§, 19 kap. 
45 och 47 §§ och 25 kap. 11 §.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag 
i form av tilläggsbelopp för barn och elever som har ett 
omfattande behov av särskilt stöd som kommunerna är skyldiga 
att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och 
enskilt bedriven pedagogisk omsorg enligt 8 kap. 21 och 23 §§, 
9 kap. 19 och 21 §§, 10 kap. 37 och 39 §§, 11 kap. 36 och 
38 §§, 14 kap. 15 och 17 §§, 16 kap. 52 och 54 §§, 19 kap. 
45 och 47 §§ och 25 kap. 11 och 13 §§.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun eller en 
region att lämna uppgifter om verksamheten som behövs för 
beslut om bidrag till fristående förskolor och fristående 
skolor samt hur bidrag till en fristående förskola eller 
fristående skola eller annan enskild verksamhet har beräknats.
Lag (2022:724).

27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får meddela föreskrifter om det belopp som kommunen 
ska betala i stället för vad som anges i 8 kap. 21–23 §§, 
9 kap. 19–21 §§, 10 kap. 37–39 §§, 11 kap. 36–38 §§, 16 kap. 
52–55 §§ och 19 kap. 45–47 §§, när bidraget avser ett barn 
eller en elev som ges utbildning till följd av 2 och 3 §§ 
eller med stöd av föreskrifter som har meddelats med stöd av 
5 §. Lag (2018:749).

28 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella
prov.

28 a § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att 
använda nationella kartläggningsmaterial i förskoleklassen och 
nationella bedömningsstöd i årskurs 1 i grundskolan, 
specialskolan, sameskolan och i årskurs 1 och 3 för elever som 
läser enligt anpassade grundskolans kursplaner. 
Lag (2022:1315).

29 § Vid extraordinära händelser i fredstid som har betydande
inverkan på möjligheterna att under viss tid erbjuda
utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag, får
regeringen meddela de föreskrifter som behövs för att
tillförsäkra barn och elever den utbildning och annan
verksamhet de har rätt till enligt denna lag. I sådana
föreskrifter får undantag göras från bestämmelser om
utbildningens utformning, omfattning och förläggning.
Föreskrifterna ska vara tidsbegränsade.


Övergångsbestämmelser

2010:800

Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen
(2010:801) om införande av skollagen (2010:800).

2010:877

Denna lag träder i kraft den 1 december 2010 och ska
tillämpas på ut- bildning från och med den 1 juli 2012.

2010:1997

Denna lag träder i kraft den 1 februari 2011. Bestämmelserna i
15 kap.  22 § första stycket tillämpas på utbildning som
påbörjas efter den 1 juli 2011.

2010:2022

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2011 och tillämpas första
gången på utbildning från och med höstterminen 2012.

2011:189

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2011. Lag (2012:493).

2. Bestämmelserna i 2 kap. 17, 18 och 22 §§ i sina nya
lydelser tillämpas från och med den 1 juli 2012. För tid
dessförinnan gäller dessa bestämmelser i deras äldre lydelse.
Lag (2012:493).

3. Bestämmelserna i 2 kap. 13, 15 och 20 §§ samt 3 kap. 16 § i
sina nya lydelser tillämpas från och med den 1 december 2013.
För tid dessförinnan gäller dessa bestämmelser i deras äldre
lydelse. Lag (2012:493).

4. Bestämmelserna i 2 kap. 15 § i den äldre lydelse som enligt
3 gäller till och med den 30 november 2013 är dock tillämpliga
endast om ansökan om behörighetsbeviset har kommit in till
Högskoleverket före den 1 juli 2011. Lag (2012:493).

5. Trots vad som anges i 3 gäller 2 kap. 15 § i sin äldre
lydelse även för tid efter den 30 november 2013 för
handläggning av ärenden som avses i 4. Efter den 31 december
2012 handläggs sådana ärenden av Universitets- och
högskolerådet. Lag (2012:919).

6. Bestämmelsen i 2 kap. 16 § i sin äldre lydelse gäller
fortfarande till dess att ärenden som avses i 4 har avgjorts.
Lag (2012:493).

7. Bestämmelsen i 28 kap. 4 § i sin äldre lydelse gäller
fortfarande för överklagande av beslut i ärenden som avses i
4. Lag (2012:493).

8. Vid tillämpningen av 2 kap. 20 § i sin äldre lydelse
jämställs legitimation med behörighetsbevis. Lag (2012:493).

9. Trots vad som anges i 2 kap. 20 § i sin äldre lydelse får
den som inte uppfyller kraven i första stycket samma paragraf
anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om
han eller hon ska undervisa på individuella kurser eller
orienteringskurser i kommunal vuxenutbildning. Detta gäller
dock bara om

a) det saknas sökande som har utbildning som är avsedd för
undervisning på den aktuella kursen,

b) den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa på
den aktuella kursen, och

c) det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att
bedriva undervisningen. Lag (2012:493).

2011:876

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2011.

2. Bestämmelsen i 11 kap. 23 a § ska tillämpas vid
betygssättning i årskurs 8 från och med höstterminen 2011 och
i övrigt från och med höstterminen 2012.

3. Bestämmelserna i 10 kap. 21 §, 12 kap. 21 § och 13 kap.
21 a § ska tilllämpas från och med höstterminen 2012.

2012:109

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2012 och tillämpas på
utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013.

2. De nya bestämmelserna i 29 kap. 24 § tillämpas dock för tid
från och med den 1 juli 2011. De nya bestämmelserna i 20 kap.
6, 27, 28 och 30 §§ samt 22 kap. 21, 22 och 24 §§ ska dock
tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2012.

3. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande för utbildning
som har påbörjats före den 1 juli 2011 i fråga om 29 kap. 24 §
och före den 1 juli 2012 i fråga om 20 kap. 6, 27, 28 och 30 §§
samt 22 kap. 21, 22 och 24 §§ och i övrigt för utbildning som
har påbörjats före den 1 juli 2013, om inte annat följer av 4
eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av 5.

4. För utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2013 ska
dock de nya bestämmelserna i 18 kap. 32 § tillämpas från och
med den 1 juli 2013.

5. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om att elever som har påbörjat sin
utbildning före den 1 juli 2013 och som fullföljer denna senare
än fem år från det att den påbörjades, ska fullfölja
utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning
som har påbörjats efter den 30 juni 2013.

2012:493

Denna lag träder i kraft den 1 december 2013 i fråga om 3 kap.
16 § och i övrigt den 30 juni 2012.

2013:248

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2013 och tillämpas
första gången höstterminen 2013 för elever som påbörjar
årskurs 1 i grundskolan, grundsärskolan, specialskolan och
sameskolan.

2. För elever i grundskolan som höstterminen 2013 påbörjar
årskurs 2 respektive årskurs 3 gäller följande:

– den totala undervisningstiden ska vara minst 6 745 timmar
respektive 6 705 timmar,

– undervisningstiden i matematik ska vara minst 980 timmar
respektive 940 timmar, och

– undervisningstiden i matematik samt antalet timmar i
timplanen för svenska eller svenska som andraspråk och
engelska får inte minskas vid skolans val.

3. För elever i grundsärskolan som höstterminen 2013 påbörjar
årskurs 2 respektive 3 ska den totala undervisningstiden vara
minst 6 745 timmar respektive 6 705 timmar. Detta gäller inte
elever i träningsskolan.

4. För elever i specialskolan som höstterminen 2013 påbörjar
årskurs 2, 3 respektive 4 ska den totala undervisningstiden
vara minst 7 935 timmar, 7 905 timmar respektive 7 875
timmar.

5. För elever i sameskolan som höstterminen 2013 påbörjar
årskurs 2 respektive 3 ska den totala undervisningstiden vara
minst 4 280 timmar respektive 4 240 timmar.

6. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för elever som
höstterminen 2013 påbörjar årskurs 4 eller en högre årskurs i
grundskolan, grundsärskolan eller sameskolan eller årskurs 5
eller en högre årskurs i specialskolan.

2013:298

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2013.

2. Bestämmelserna i 28 kap. 8 och 15 §§ i sina nya lydelser
tillämpas för tid från och med den 1 juli 2011.

2013:530

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2013.

2. De upphävda bestämmelserna i 2 kap. 24 § första, andra och
fjärde styckena gäller fortfarande för ansökningar som har
getts in till Statens skolverk före ikraftträdandet.

3. Bestämmelsen i 28 kap. 3 § i sin äldre lydelse gäller
fortfarande för ansökningar som har getts in till Statens
skolverk före ikraftträdandet.

2013:823

Denna lag träder i kraft den 1 december 2013 i fråga om 2
kap. 13, 15, 16, 16 b, 17 och 20 §§ och 28 kap. 3 § samt i
övrigt den 2 december 2013.

2014:458

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2014 i fråga om 2 kap. 1,
8 a, 10, 17 och 20 §§, 3 kap. 3 §, 10 kap. 16 och 34 §§, 11
kap. 19 och 33 §§, 12 kap. 16 § samt 13 kap. 17 § och i
övrigt den 1 juli 2015.

2014:530

1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2014.

2. Lagen tillämpas på utbildning som påbörjats efter den 1 juli
2015.

2014:903

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2015 i fråga om 29
kap. 19 § och i övrigt den 1 januari 2015.

2. Bestämmelserna i 2 kap. 5 a § och 26 kap. 13 § ska
tillämpas på huvudmän som har ansökt om godkännande efter den
1 oktober 2014.

3. Bestämmelserna i 29 kap. 19 § ska tillämpas på
utbildningar som påbörjas efter utgången av juni 2015.

2014:1002

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2015.

2. Kommunernas ansvar enligt 29 kap. 9 § gäller inte ungdomar
som genomför eller har fullföljt utbildning på ett
specialutformat program i gymnasiesärskola, som har påbörjats
före den 1 juli 2013.

2015:73

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2016 i fråga om 29
kap. 1, 15 och 16 §§ och i övrigt den 1 juli 2015.

2015:482

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2016.

2. Lagen tillämpas från och med den 1 juli 2016.

3. Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla till utgången
av juni 2016.

4. Den som mottagits till utbildning i svenska för invandrare
enligt äldre bestämmelser ska anses mottagen till kommunal
vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt de nya
bestämmelserna.

2015:802

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2016.

2. Ett godkännande av en internationell skola på
grundskolenivå enligt 24 kap. 2 § andra stycket i den äldre
lydelsen ska, om det gäller vid utgången av december 2015,
anses som ett godkännande som huvudman för en sådan skola
enligt 24 kap. 3 a §, om huvudmannen har förklarats
berättigad till sådant bidrag som avses i 24 kap. 4 § i den
äldre lydelsen. I annat fall ska godkännandet upphöra att
gälla den 1 januari 2016.

3. En elev som har skolplikt och som före ikraftträdandet har
påbörjat utbildning i en godkänd internationell skola på
grundskolenivå eller fått ett beslut om att han eller hon
kommer att tas emot i en sådan skola får fullgöra skolplikten
i en internationell skola på grundskolenivå vars huvudman har
fått ett godkännande enligt 24 kap. 3 a § eller ett
medgivande enligt 24 kap. 4 a §.

4. Ett beslut av regeringen enligt 24 kap. 2 § tredje stycket
i den äldre lydelsen ska gälla som ett beslut enligt 24 kap.
3 § andra stycket i den nya lydelsen.

5. En förklaring om rätt till bidrag enligt 24 kap. 5 § i den
äldre lydelsen ska, om den gäller vid utgången av december
2015, fortsätta att gälla som en förklaring om rätt till
bidrag enligt 24 kap. 6 § i den nya lydelsen.

2016:550

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016.

2. Bestämmelserna i 21 kap. 4 § i den nya lydelsen tillämpas 
första gången på utbildning som påbörjas efter 
ikraftträdandet.

3. För utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet 
gäller 21 kap. 4 § i den äldre lydelsen.

2016:553

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016.

2. Lagen tillämpas första gången höstterminen 2016 för elever 
som påbörjar årskurs 4 i grundskolan, sameskolan och 
grundsärskolan respektive årskurs 5 i specialskolan.

3. För elever i grundskolan som höstterminen 2016 påbörjar 
årskurs 5 respektive årskurs 6 gäller följande:

– den totala undervisningstiden ska vara minst 6 855 timmar 
respektive 6 820 timmar, och

– undervisningstiden i ämnet matematik ska vara minst 1 090 
timmar respektive 1 055 timmar.

4. För elever i grundsärskolan som höstterminen 2016 påbörjar 
årskurs 5 respektive 6 ska den totala undervisningstiden vara 
minst 6 855 timmar respektive 6 820 timmar. Detta gäller inte 
elever i träningsskolan.

5. För elever i specialskolan som höstterminen 2016 påbörjar 
årskurs 6 respektive 7 ska den totala undervisningstiden vara 
minst 8 035 timmar respektive 8 000 timmar.

6. För elever i sameskolan som höstterminen 2016 påbörjar 
årskurs 5 respektive 6 ska den totala undervisningstiden vara 
minst 4 390 timmar respektive 4 355 timmar.

7. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för elever som 
höstterminen 2016 

a) påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs i grundskolan 
eller grundsärskolan eller

b) årskurs 8 eller en högre årskurs i specialskolan.

2017:595

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande när en nyanländ 
invandrare har en etableringsplan enligt den upphävda lagen 
(2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända 
invandrare, så länge den planen gäller.

2017:620

1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2017 i fråga om 12 
kap. 5 § och i övrigt den 1 juli 2018.

2. Den upphävda bilagan gäller fortfarande för elever som 
höstterminen 2018 påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs i 
grundskolan.

2017:759

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för överklagande av 
beslut som har tillkännagetts före ikraftträdandet.

2017:1104

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018 i fråga om 2 kap. 
20 §, 15 kap. 32 §, 20 kap. 21 och 29 kap. 3 och 12 §§ och i 
övrigt den 29 juni 2018.

2017:1115

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018.

2. Lagen tillämpas på utbildning från och med höstterminen 
2018.

3. Om eleven börjat fullgöra skolplikten före höstterminen 
2018 gäller 7 kap. 12 § i den äldre lydelsen.

2018:105

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2018.

2. Bestämmelserna i 10 kap. 8 a § och 12 kap. 8 a § ska 
läsåret 2018/19 inte tillämpas för elever som höstterminen 
2018 påbörjar årskurs 9 i grundskolan eller årskurs 10 i 
specialskolan.

2018:608

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2018.

2. De nya bestämmelserna i 2 kap. 8 a § och bestämmelserna i 
26 kap. 17 § i den nya lydelsen tillämpas första gången för 
verksamhet som bedrivs efter utgången av 2018.

2018:749

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2018 i fråga om 3 kap. 
1, 3, 5 a, 8 och 12 g §§, 15 kap. 11, 16 och 33 §§, 16 kap. 
5, 20, 30, 31 och 33 §§, 17 kap. 2–4, 6, 8, 10, 13–17, 19–21, 
23–25, 26 a, 28–30 och 35 §§, 18 kap. 1, 14, 16, 22 och 
26 a §§, 19 kap. 2 och 21 §§, 28 kap. 5 § och 29 kap. 9, 26 
och 27 §§ och i övrigt den 1 juli 2019.

2. Bestämmelserna i 15 kap. 11 och 33 §§, 17 kap. 2–4, 8, 10, 
13, 14, 16, 17, 19–21, 23–25, 26 a, 28–30 och 35 §§, 28 kap. 
5 § och 29 kap. 26 och 27 §§ i den nya lydelsen och 
bestämmelserna i den nya 17 kap. 14 a § tillämpas på 
utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2019.

3. För utbildning som påbörjats före den 1 juli 2019 gäller 
15 kap. 11 och 33 §§, 17 kap. 2–4, 8, 10, 13, 14, 16, 17, 
19–21, 23–25, 26 a, 28–30 och 35 §§, 28 kap. 5 § och 29 kap. 
26 och 27 §§ i den äldre lydelsen.

4. De upphävda bestämmelserna i 17 kap. 5, 9, 22 och 31–34 §§ 
gäller fortfarande för utbildning som påbörjats före den 
1 juli 2019.

2018:1303
   
Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2018 i fråga om 3 kap. 
1, 12 b, 12 d och 12 g–12 j §§ och i övrigt den 1 juli 
2019.

2020:446

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2020. 

2. För kommunal vuxenutbildning som särskild utbildning 
tillämpas bestämmelserna i 20 kap. 40 § första gången i fråga 
om prövningar som genomförs efter utgången av juni 2021.

3. Bilaga 1 i den nya lydelsen tillämpas första gången på 
utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2022. 

4. För utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet 
gäller bilaga 1 i den äldre lydelsen. 

5. Den som enligt äldre bestämmelser har mottagits eller 
antagits till särskild utbildning för vuxna och bedriver 
studier efter utgången av juni 2020 ska i fortsättningen anses 
vara mottagen eller antagen till kommunal vuxenutbildning som 
särskild utbildning enligt de nya bestämmelserna. 

6. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § som avser handels- och administrationsprogrammet ska anses 
ha ett godkännande för försäljnings- och serviceprogrammet.

2020:447

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2022 i fråga om 20 
kap. 36 § och i övrigt den 1 juli 2021.

2. Bestämmelserna i 20 kap. 2 § i den nya lydelsen tillämpas 
första gången på utbildning som påbörjas efter utgången av 
juni 2021.

2020:605

1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2020.

2. Lagen tillämpas första gången på utbildning och annan 
verksamhet som påbörjas efter den 30 juni 2021.

3. För entreprenadavtal som ingåtts före den 1 juli 2021 
gäller 23 kap. i den äldre lydelsen, dock längst till dess att 
entreprenadavtalet löpt ut. 

2021:191

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2021 i fråga om 3 kap. 
13 a § och i övrigt den 1 april 2021. 

2. Bestämmelserna i 10 kap. 13 och 19 §§, 11 kap. 16, 19 och 
22 §§, 12 kap. 13 och 19 §§ och 13 kap. 13 och 20 §§ i den nya 
lydelsen samt bestämmelserna i de nya 10 kap. 16 §, 12 kap. 
16 § och 13 kap. 17 a § tillämpas första gången på utbildning 
från och med höstterminen 2021.

2021:452

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2021.

2. Bestämmelserna i 2 kap. 31 § i den nya lydelsen tillämpas 
inte för 

a) den som erbjuds eller tilldelas arbete inom gymnasieskolan 
eller gymnasiesärskolan genom sådan anställning som avses i 
2 kap. 31 § andra stycket 1 och som han eller hon hade före 
ikraftträdandet,

b) den som tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av 
utbildning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan genom 
sådan utbildning som avses i 2 kap. 31 § andra stycket 2 och 
som han eller hon antagits till före ikraftträdandet,

c) den som tilldelas plats för arbetspraktik eller annan 
programinsats inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan 
genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program som 
påbörjats före ikraftträdandet.

3. Den upphävda bestämmelsen i 2 kap. 33 § gäller dock 
fortfarande för registerutdrag som har lämnats före 
ikraftträdandet.

2022:115

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2022.

2. De nya bestämmelserna i 26 kap. 14 b § första-tredje 
styckena och 14 c § första och andra styckena tillämpas inte i 
fråga om ett godkännande av en enskild som huvudman eller ett 
beslut om rätt till bidrag för pedagogisk omsorg som erbjuds i 
stället för förskola eller fritidshem som har meddelats före 
ikraftträdandet. Statens skolinspektion eller den kommun som 
har meddelat ett sådant godkännande eller beslut om rätt till 
bidrag ska i stället återkalla godkännandet eller beslutet, om 
utbildningen eller verksamheten inte har startat senast två år 
efter det att lagen har trätt i kraft eller utbildningen eller 
verksamheten i annat fall inte har bedrivits under denna 
period. Detsamma gäller om huvudmannen startat eller 
återupptagit verksamheten efter ikraftträdandet av de nya 
bestämmelserna men därefter gjort ett uppehåll och inte 
bedrivit verksamheten under en sammanhängande tid av två år. 
Om det endast är en del av utbildningen vid en viss skolenhet 
som omfattas av ett godkännande och som inte har startat eller 
inte längre bedrivs, får återkallelsen av godkännandet avse 
denna del av utbildningen. Om det finns särskilda skäl får 
Skolinspektionen eller den kommun som har meddelat ett 
godkännande eller ett beslut om bidrag avstå från att 
återkalla godkännandet eller beslutet. Ett beslut om 
återkallelse får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. 
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande vid prövning i 
domstol av beslut meddelade före ikraftträdandet.

2022:147

1. Denna lag träder i kraft den 15 juli 2022.

2. Lagen tillämpas första gången i fråga om utbildning som 
påbörjas efter den 30 juni 2025.

3. För utbildning i gymnasieskolan och anpassade 
gymnasieskolan ska äldre bestämmelser fortfarande gälla i 
fråga om utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025. 
För kommunal vuxenutbildning ska äldre bestämmelser 
fortfarande gälla i fråga om kurser och sammanhållna 
yrkesutbildningar som har påbörjats före den 1 juli 2025.
Lag (2022:1319).

4. Utbildning inom gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan, 
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och kommunal 
vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå som 
har påbörjats före den 1 juli 2025 ska dock efter den 30 juni 
2030 fullföljas enligt de bestämmelser som gäller för 
utbildning som har påbörjats efter den 30 juni 2025.
Lag (2022:1317).

5. Den som har påbörjat utbildning inom gymnasieskolan, 
anpassade gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning på 
gymnasial nivå eller kommunal vuxenutbildning som anpassad 
utbildning på gymnasial nivå före den 1 juli 2025 får senast 
den 30 juni 2030 genomgå prövning inom kommunal 
vuxenutbildning enligt bestämmelserna i 20 kap. 40 § i den 
äldre lydelsen. Prövning i en kurs får då göras bara hos en 
huvudman som erbjuder utbildning i ett ämne på en nivå som 
motsvarar den kurs som prövningen gäller. Lag (2022:1317).

6. En gymnasieexamen enligt 16 kap. 26-28 §§ och en 
gymnasieingenjörsexamen enligt 17 a kap. 15 § som utfärdas 
efter den 30 juni 2025 får, utöver betyg i ämnen, innehålla 
betyg som satts på kurser enligt de äldre bestämmelserna. 

7. Om en elev har fått ett godkänt betyg på en kurs i ett ämne 
inom gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan, kommunal 
vuxenutbildning på gymnasial nivå eller kommunal 
vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå 
enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som 
eleven får på en nivå i samma ämne före den 1 juli 2030 
omfatta bara lägre nivåer i ämnet som inte motsvaras av den 
kurs som eleven har fått godkänt betyg på. Lag (2022:1317).

8. Om en elev har fått betyg på en kurs i ett ämne inom 
gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan, kommunal 
vuxenutbildning på gymnasial nivå eller kommunal 
vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå 
enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som 
eleven får på en nivå i samma ämne efter den 30 juni 2030 
ersätta betyget på kursen. Detta gäller dock endast om den 
aktuella kursen motsvarar någon eller några av de nivåer som 
omfattas av betyget i ämnet. Lag (2022:1317).

2022:241

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2023.

2. De nya bestämmelserna i 25 kap. 2 a § tillämpas inte på den 
som vid ikraftträdandet är folkbokförd där det redan bedrivs 
sådan pedagogisk omsorg som avses i 25 kap. 2 §.

3. En enskild som vid ikraftträdandet är huvudman för en 
befintlig pedagogisk omsorg och enligt beslut av kommunen har 
rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 § i den äldre lydelsen ska 
anses vara godkänd som huvudman enligt 25 kap. 10 § i den nya 
lydelsen.

2022:275

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2023. 

2. Lagen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas 
höstterminen 2023. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
påbörjats före höstterminen 2023. 

2022:724

1. Denna lag träder i kraft den 2 juli 2022.

2. De nya bestämmelserna i 10 kap. 31 a och 31 b §§ och 
11 kap. 30 a och 30 b §§ och bestämmelserna i 3 kap. 7 §, 
9 kap. 17 §, 10 kap. 35 §, 11 kap. 34 §, 15 kap. 33 § och 
28 kap. 12 § i den nya lydelsen tillämpas första gången för 
utbildning som bedrivs efter den 1 juli 2023.

2022:833

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2022.

2. Lagen tillämpas första gången i fråga om utbildning som 
påbörjas efter den 1 juli 2023. 

2022:940

1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2022. 

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av 
beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

2022:1088

1. Denna lag träder i kraft den 2 januari 2023.

2. För en enskild som före ikraftträdandet har fått ett 
godkännande som huvudman för förskola, förskoleklass, 
grundskola, grundsärskola, fritidshem, gymnasieskola eller 
gymnasiesärskola gäller föreskrifterna i 1 kap. 7 § andra 
stycket första meningen och 2 kap. 5 § femte stycket i den 
äldre lydelsen i stället för föreskrifterna i 1 kap. 7 a § och 
2 kap. 5 § femte stycket i den nya lydelsen, om huvudmannen 
senast den 1 juli 2023 anmäler till tillsynsmyndigheten att 
verksamheten ska ha en konfessionell inriktning. Huvudmannen 
behöver inte ange vilken konfessionell inriktning det är fråga 
om. Från och med att en sådan anmälan har inkommit till 
tillsynsmyndigheten ska bestämmelserna i 1 kap. 7 b-7 d §§ 
tillämpas på verksamheten.

2022:1089

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2023.

2. Lagen tillämpas första gången i fråga om utbildning som 
påbörjas efter den 31 december 2024 när det gäller kommunal 
vuxenutbildning och i fråga om utbildning som påbörjas efter 
den 30 juni 2025 när det gäller gymnasieskolan. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
har påbörjats före den 1 januari 2025 när det gäller kommunal 
vuxenutbildning och för utbildning som har påbörjats före den 
1 juli 2025 när det gäller gymnasieskolan.

2022:1104

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2023.

2. Bestämmelserna om urval i 9 kap. 17 §, 10 kap. 35 § och 
11 kap. 34 § tillämpas första gången i fråga om utbildning som 
påbörjas höstterminen 2024. 

2022:1315

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2023 i fråga om 7 kap. 
11 c § och 28 kap. 16 §, den 1 juli 2024 i fråga om 3 kap. 4 
och 4 b §§ och 29 kap. 28 a § och i övrigt den 2 juli 2023.

2022:1318

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2025.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för sammanhållna 
yrkesutbildningar som har påbörjats före ikraftträdandet.

2023:354

1. Denna lag träder i kraft den 15 juli 2023.

2. Lagen tillämpas första gången i fråga om utbildning som 
påbörjas efter den 30 juni 2025.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
har påbörjats före den 1 juli 2025.

4. Utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025 ska dock 
efter den 30 juni 2030 fullföljas enligt de bestämmelser som 
gäller för utbildning som har påbörjats efter den 30 juni 
2025.

5. En elev som har påbörjat sin utbildning på 
hantverksprogrammet före den 1 juli 2025 ska, i stället för 
rätten att fullfölja utbildningen enligt 16 kap. 40 §, ha rätt 
att fullfölja utbildningen på motsvarande nya studieväg hos 
den huvudman där eleven påbörjade utbildningen. Om den nya 
motsvarande studievägen inte anordnas hos den huvudman där 
eleven påbörjade utbildningen, har eleven rätt att efter eget 
val fullfölja den motsvarande nya studievägen hos en annan 
huvudman som anordnar utbildningen.

6. Ett godkännande enligt 2 kap. 5 § som avser 
hantverksprogrammet i gymnasieskolan ska upphöra att gälla för 
utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. För utbildning 
som påbörjats före den 1 juli 2025 ska godkännandet upphöra 
att gälla senast den 30 juni 2030. 

Regeringen får meddela föreskrifter om att en enskild 
huvudman, vars godkännande upphör att gälla enligt denna 
punkt, efter anmälan till Statens skolinspektion ska anses ha 
ett godkännande för viss inriktning inom frisör- och 
stylistprogrammet. 

Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från avgifter 
enligt 2 kap. 5 d §. Sådana föreskrifter får avse undantag 
från avgiften för enskilda huvudmän vars godkännande upphör 
att gälla enligt denna punkt och som behöver ansöka om ett 
nytt godkännande som huvudman för att kunna fortsätta bedriva 
motsvarande utbildning. 

7. För utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025 ska en 
enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 5 § 
avseende programmet för administration, handel och 
varuhantering i anpassade gymnasieskolan i stället anses ha 
ett godkännande för programmet för handel och service.

8. För utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025 ska en 
enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 5 § 
avseende programmet för fastighet, anläggning och byggnation i 
anpassade gymnasieskolan i stället anses ha ett godkännande 
för programmet för fastighet och byggnation.

2023:689

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2024.

2. Bestämmelserna i 15 kap. 19 § och 18 kap. 19 § i den nya 
lydelsen tillämpas första gången i fråga om utbildning som 
påbörjas efter den 30 juni 2025.

3. För utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025 
gäller 15 kap. 19 § och 18 kap. 19 § i den äldre lydelsen.

2023:943

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2024.

2. Lagen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas 
höstterminen 2024.

2024:411

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2025. 

2. För utbildning i gymnasieskolan och anpassade 
gymnasieskolan som har påbörjats före ikraftträdandet samt för 
kurser och sammanhållna yrkesutbildningar inom kommunal 
vuxenutbildning som har påbörjats före detta datum gäller 
20 kap. 36 § och 21 kap. 9 § i den äldre lydelsen. 

3. Utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet ska dock 
efter den 30 juni 2030 fullföljas enligt de bestämmelser som 
gäller för utbildning som har påbörjats efter ikraftträdandet.


Bilaga 1 

Nationella program

Yrkesprogram

Barn- och fritidsprogrammet

Bygg- och anläggningsprogrammet

El- och energiprogrammet

Fordons- och transportprogrammet

Frisör- och stylistprogrammet

Försäljnings- och serviceprogrammet

Hotell- och turismprogrammet

Industritekniska programmet

Naturbruksprogrammet

Restaurang- och livsmedelsprogrammet

VVS- och fastighetsprogrammet

Vård- och omsorgsprogrammet

Högskoleförberedande program

Ekonomiprogrammet

Estetiska programmet

Humanistiska programmet

Naturvetenskapsprogrammet

Samhällsvetenskapsprogrammet

Teknikprogrammet
Lag (2023:354).

Bilaga 2 

Poängplan för nationella program i gymnasieskolan

Ämne			                        Gymnasiepoäng	

Gymnasiegemensamma ämnen

Följande ämnen ska ingå i de nationella programmen med minst 
det antal gymnasiepoäng som anges här.

Yrkesprogram

Svenska eller svenska
som andraspråk                                  300(1.)

Engelska			                200(2.)

Matematik				        100

Idrott och hälsa			        100

Historia				        50

Samhällskunskap			                50

Religionskunskap		                50

Naturkunskap				        50

Högskoleförberedande program

Svenska eller svenska som andraspråk		300

Engelska				        200

Matematik				        100/200(3.)

Idrott och hälsa			        100

Historia				        50/100/200(4.)

Samhällskunskap			                100/200(5.)

Religionskunskap			        50

Naturkunskap			        	50/100(6.)

Karaktärsämnen

Ämnen som ger de nationella programmen deras karaktär ska ingå 
i dessa program med minst det antal gymnasiepoäng som anges 
här.

Yrkesprogram			                1 500/1 600(7.)

Högskoleförberedande program		        950/1 050/1 150(8.)

Individuellt val och gymnasiearbete

Individuellt val och gymnasiearbete ska ingå i de nationella 
programmen med minst det antal gymnasiepoäng som anges här.

Individuellt val			        200

Gymnasiearbete			                100

Summa gymnasiepoäng	                        2 500/2 700/2 800(9.)

1. Elever på barn- och fritidsprogrammet och vård- och 
omsorgsprogrammet får välja bort 100 gymnasiepoäng. På övriga 
program får eleverna välja bort 200 gymnasiepoäng.

2. Elever på alla program, utom hotell- och turismprogrammet, 
får välja bort 100 gymnasiepoäng.

3. I estetiska programmet och humanistiska programmet ingår 
100 gymnasiepoäng och i ekonomiprogrammet, 
naturvetenskapsprogrammet, samhällsvetenskapsprogrammet och 
teknikprogrammet ingår 200 gymnasiepoäng. I 
naturvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet ingår också som 
karaktärsämne 100 gymnasiepoäng i ämnet matematik - 
fortsättning.

4. I teknikprogrammet ingår 50 gymnasiepoäng, i 
ekonomiprogrammet, samhällsvetenskapsprogrammet och 
naturvetenskapsprogrammet ingår 100 gymnasiepoäng och i 
estetiska programmet och humanistiska programmet ingår 
200 gymnasiepoäng.

5. I ekonomiprogrammet ingår 200 gymnasiepoäng och i övriga 
program ingår 100 gymnasiepoäng.

6. I teknikprogrammet ingår 50 gymnasiepoäng och i 
ekonomiprogrammet, estetiska programmet, humanistiska 
programmet och samhällsvetenskapsprogrammet ingår 
100 gymnasiepoäng. Ämnet naturkunskap ingår inte i 
naturvetenskapsprogrammet. I stället ingår som karaktärsämnen 
biologi, fysik och kemi i naturvetenskapsprogrammet. 

7. I barn- och fritidsprogrammet, hotell- och turismprogrammet 
och vård- och omsorgsprogrammet ingår 1 500 gymnasiepoäng och 
i övriga yrkesprogram ingår 1 600 gymnasiepoäng.

8. I ekonomiprogrammet ingår 950 gymnasiepoäng, i estetiska 
programmet, humanistiska programmet och 
samhällsvetenskapsprogrammet ingår 1 050 gymnasiepoäng och i 
naturvetenskapsprogrammet och teknik programmet ingår 
1 150 gymnasiepoäng.

9. Högskoleförberedande program omfattar 2 500 gymnasiepoäng, 
barn- och fritidsprogrammet, hotell- och turismprogrammet och 
vård- och omsorgsprogrammet omfattar 2 700 gymnasiepoäng och 
övriga yrkesprogram omfattar 2 800 gymnasiepoäng.
Lag (2023:354).

Bilaga 3 

Nationella program i anpassade gymnasieskolan

De nationella programmen i anpassade gymnasieskolan är

- Programmet för estetiska verksamheter,

- Programmet för fastighet och byggnation,

- Programmet för fordonsvård och godshantering,

- Programmet för handel och service,

- Programmet för hantverk och produktion,

- Programmet för hotell, restaurang och bageri,

- Programmet för hälsa, vård och omsorg,

- Programmet för samhälle, natur och språk, och

- Programmet för skog, mark och djur.
Lag (2023:354).

Bilaga 4 

Poängplan för nationella program i anpassade gymnasieskolan

Ämne	                                Gymnasiepoäng i 
                                        anpassad gymnasieskola

Fördelning på olika ämnen av gymnasiepoäng i anpassad 
gymnasieskola som i minst angiven omfattning ska ingå i de 
nationella programmen.

Svenska eller svenska som andraspråk            200

Engelska	                                100

Matematik	                                100

Idrott och hälsa	                        200

Estetisk verksamhet	                        100

Historia	                                50

Samhällskunskap	                                50

Religionskunskap	                        50

Naturkunskap	                                50

Ämnen som ger programmet dess karaktär          1 300

Individuellt val	                        200

Gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola	        100

Summa gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola    2 500
Lag (2022:1315).

Bilaga 5 Har upphävts genom lag (2017:620).