Säkerhetsskyddslag (2018:585)

1 kap. Lagens tillämpningsområde

Lagen gäller för utövare av säkerhetskänslig verksamhet

1 § Denna lag gäller för den som till någon del bedriver 
verksamhet som är av betydelse för Sveriges säkerhet eller som 
omfattas av ett för Sverige förpliktande internationellt 
åtagande om säkerhetsskydd (säkerhetskänslig verksamhet). 

I lagen finns också bestämmelser som gäller den som avser att 
överlåta aktier eller andelar i säkerhetskänslig verksamhet 
och om internationell samverkan på säkerhetsskyddsområdet.
Lag (2020:1007).

Vad som avses med säkerhetsskydd

2 § Med säkerhetsskydd avses skydd av säkerhetskänslig 
verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra 
brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av 
säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. 

Med säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter avses uppgifter 
som rör säkerhetskänslig verksamhet och som därför omfattas 
av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen 
(2009:400) eller som skulle ha omfattats av sekretess enligt 
den lagen, om den hade varit tillämplig.

Undantag från bestämmelserna om säkerhetsskydd

3 § För riksdagen och dess myndigheter gäller endast 
bestämmelserna om säkerhetsskyddsklasser i 2 kap. 5 §, 
säkerhetsprövning i 3 kap. och säkerhetsintyg i 5 kap. I 
övrigt gäller lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i riksdagen 
och dess myndigheter.

Regeringen får i fråga om Regeringskansliet, 
utlandsmyndigheterna och kommittéväsendet meddela föreskrifter 
om undantag från andra bestämmelser i lagen än de som anges i 
första stycket. Lag (2021:952).

Särskilda bestämmelser om statsministerns tjänstebostäder och 
skyddsobjekt

4 § I lagen (2014:514) om ansvar för vissa säkerhetsfrågor 
vid statsministerns tjänstebostäder finns bestämmelser om 
ansvar för fysisk säkerhet och om samrådsskyldighet inför att 
säkerhetsskyddsavtal ska träffas och inför beslut om 
placering i säkerhetsklass.

5 § I skyddslagen (2010:305) finns bestämmelser om förbud 
mot tillträde till vissa byggnader, andra anläggningar, 
områden och andra objekt.

2 kap. Grundläggande bestämmelser om säkerhetsskydd

Skyldigheter för den som bedriver säkerhetskänslig 
verksamhet

1 § Den som till någon del bedriver säkerhetskänslig 
verksamhet (verksamhetsutövare) ska utreda behovet av 
säkerhetsskydd (säkerhetsskyddsanalys). 
Säkerhetsskyddsanalysen ska dokumenteras.

Med utgångspunkt i analysen ska verksamhetsutövaren planera 
och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs med hänsyn 
till verksamhetens art och omfattning, förekomst av 
säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och övriga 
omständigheter.

Verksamhetsutövaren ska även kontrollera säkerhetsskyddet i 
den egna verksamheten, anmäla och rapportera sådant som är av 
vikt för säkerhetsskyddet och i övrigt vidta de åtgärder som 
krävs enligt denna lag.

Så långt det är möjligt ska säkerhetsskyddsåtgärderna utformas 
så att de inte medför någon skada eller annan olägenhet för 
andra allmänna eller enskilda intressen. Lag (2021:952).

Säkerhetsskyddsåtgärder

2 § Informationssäkerhet ska 

1. förebygga att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter 
obehörigen röjs, ändras, görs otillgängliga eller förstörs, 
och 

2. förebygga skadlig inverkan i övrigt på uppgifter och 
informationssystem som gäller säkerhetskänslig verksamhet.

3 § Fysisk säkerhet ska 

1. förebygga att obehöriga får tillträde till områden, 
byggnader och andra anläggningar eller objekt där de kan få 
tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller 
där säkerhetskänslig verksamhet i övrigt bedrivs, och 

2. förebygga skadlig inverkan på sådana områden, byggnader, 
anläggningar eller objekt som avses i 1.

4 § Personalsäkerhet ska 

1. förebygga att personer som inte är pålitliga från 
säkerhetssynpunkt deltar i en verksamhet där de kan få 
tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller i 
en verksamhet som av någon annan anledning är 
säkerhetskänslig, och 

2. säkerställa att de som deltar i säkerhetskänslig 
verksamhet har tillräcklig kunskap om säkerhetsskydd.

Säkerhetsskyddsklassificering

5 § Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska delas in i 
säkerhetsskyddsklasser utifrån den skada som ett röjande av 
uppgiften kan medföra för Sveriges säkerhet. Indelningen i 
säkerhetsskyddsklasser ska göras enligt följande: 

1. kvalificerat hemlig vid en synnerligen allvarlig skada, 

2. hemlig vid en allvarlig skada, 

3. konfidentiell vid en inte obetydlig skada, eller 

4. begränsat hemlig vid endast ringa skada.

Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som omfattas av ett 
internationellt åtagande om säkerhetsskydd ska på 
motsvarande sätt delas in i säkerhetsskyddsklass, om de inte 
redan har klassificerats av en annan stat eller en 
mellanfolklig organisation. Indelningen i 
säkerhetsskyddsklass ska i sådant fall göras utifrån den 
skada som ett röjande av uppgiften kan medföra för Sveriges 
förhållande till annan stat eller mellanfolklig 
organisation.

Anmälningsplikt

6 § En verksamhetsutövare ska utan dröjsmål anmäla att den 
bedriver säkerhetskänslig verksamhet till tillsynsmyndigheten. 

När den säkerhetskänsliga verksamheten har upphört ska 
verksamhetsutövaren utan dröjsmål anmäla detta till 
tillsynsmyndigheten. Lag (2021:952).

Säkerhetsskyddschef

7 § Vid verksamhet som omfattas av denna lag ska det finnas en 
säkerhetsskyddschef, om det inte är uppenbart obehövligt. 

Säkerhetsskyddschefen ska leda och samordna 
säkerhetsskyddsarbetet samt kontrollera att verksamheten 
bedrivs enligt lagen och de föreskrifter som har meddelats i 
anslutning till lagen. Detta ansvar kan inte delegeras. 

Säkerhetsskyddschefen ska vara direkt underställd chefen för 
verksamhetsutövarens verksamhet, om en sådan chef finns, och 
annars verksamhetsutövarens ledning. Lag (2021:952).

Bemyndigande

8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela ytterligare föreskrifter om säkerhetsskyddsanalys 
samt anmälnings- och rapporteringsskyldighet enligt 1 §, 
säkerhetsskyddsåtgärder enligt 2-4 §§ och 
säkerhetsskyddsklassificering enligt 5 §. Lag (2021:952).

9 § Har upphävts genom lag (2021:952).

10 § Har upphävts genom lag (2021:952).

11 § Har upphävts genom lag (2021:952).

12 § Har upphävts genom lag (2021:952).

13 § Har upphävts genom lag (2021:952).

14 § Har upphävts genom lag (2021:952).

15 § Har betecknats 2 kap. 8 § genom lag (2021:952).

16 § Har upphävts genom lag (2021:952).

3 kap. Säkerhetsprövning

Vem som ska säkerhetsprövas

1 § Den som genom en anställning eller på något annat sätt ska 
delta i säkerhetskänslig verksamhet ska säkerhetsprövas. 
Säkerhetsprövning ska dock inte göras när det gäller

1. uppdrag som statsråd, ledamot av Europaparlamentet, 
riksdagen eller kommun- och regionfullmäktige, eller

2. annat uppdrag som offentlig försvarare eller ombud inför 
domstol än sådant som avser offentligt ombud enligt 27 kap. 
27 § rättegångsbalken eller integritetsskyddsombud enligt 6 § 
lagen (2009:966) om Försvarsunderrättelsedomstol.
Lag (2019:985).

Säkerhetsprövningens syfte och innehåll

2 § Säkerhetsprövningen syftar till att klarlägga om en 
person kan antas vara lojal mot de intressen som skyddas i 
denna lag och i övrigt pålitlig från säkerhetssynpunkt. Vid 
säkerhetsprövningen ska sådana omständigheter beaktas som kan 
antas innebära sårbarheter i säkerhetshänseende.

3 § Säkerhetsprövningen ska göras innan deltagandet i den 
säkerhetskänsliga verksamheten påbörjas och ska innefatta en 
grundutredning samt registerkontroll och särskild 
personutredning i den omfattning som anges i 13, 14 och 17 
§§. Om det finns särskilda skäl får säkerhetsprövningen göras 
mindre omfattande. 

Säkerhetsprövningen ska följas upp under den tid som 
deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår.

3 a § En totalförsvarspliktig som efter avslutad 
grundutbildning med värnplikt har krigsplacerats enligt 3 kap. 
12 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt i en befattning 
placerad i säkerhetsklass i Försvarsmaktens verksamhet ska 
anses delta i säkerhetskänslig verksamhet under den tid som 
beslutet om krigsplacering kvarstår. Lag (2023:390).

Ansvar för säkerhetsprövningen

4 § Säkerhetsprövningen ska utgå från uppgifter som kommit 
fram när grundutredningen gjordes och den kännedom som i 
övrigt finns om den som ska prövas, uppgifter som har lämnats 
ut efter registerkontroll och särskild personutredning, arten 
av den verksamhet som prövningen gäller samt omständigheterna 
i övrigt.

Bedömningen görs av den som beslutar om anställning eller 
annat deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten, om inte 
annat följer av tredje stycket, 4 a, 4 b, 4 c eller 4 d §.

Om en myndighet har det bestämmande inflytandet över den 
prövades lämplighet att delta i säkerhetskänslig verksamhet 
hos en enskild verksamhetsutövare, är det i stället 
myndigheten som gör den slutliga bedömningen.

Om det finns anledning till det, ska en tidigare gjord 
bedömning av en persons lämplighet att delta i den 
säkerhetskänsliga verksamheten omprövas. Lag (2023:390).

4 a § Bedömningen enligt 4 § görs av Domarnämnden när det 
gäller den som är chef för 

1. en allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol, 

2. Arbetsdomstolen, eller 

3. hyres- och arrendenämnderna i Stockholm, Göteborg eller 
Malmö.

För övriga ordinarie domare i allmänna domstolar, allmänna 
förvaltningsdomstolar och Arbetsdomstolen och hyresråd i 
hyres- och arrendenämnder görs bedömningen av respektive 
domstol eller nämnd. Lag (2021:76).

4 b § Den slutliga bedömningen enligt 4 § görs av 
Transportstyrelsen när det gäller den som ska genomgå 
säkerhetsprövning till följd av ett internationellt 
säkerhetsskyddsåtagande på området luftfartsskydd.
Lag (2021:952).

4 c § Den slutliga bedömningen enligt 4 § görs av 
Riksdagsförvaltningen när det gäller anställda vid sådana 
kanslier som avses i 3 kap. 6 § lagen (2016:1109) om stöd till 
partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i riksdagen som 
har placerats i säkerhetsklass för deltagande i riksdagens 
eller Riksdagsförvaltningens verksamhet. Lag (2022:443).

4 d § Bedömningen enligt 4 § görs av Försvarsmakten när det 
gäller totalförsvarspliktiga inför inskrivning för värnplikt 
och totalförsvarspliktiga som efter avslutad grundutbildning 
med värnplikt har krigsplacerats enligt 3 kap. 12 § lagen 
(1994:1809) om totalförsvarsplikt i en befattning placerad i 
säkerhetsklass i Försvarsmaktens verksamhet. Lag (2023:390).

Placering i säkerhetsklass

5 § En anställning eller något annat deltagande i 
säkerhetskänslig verksamhet ska placeras i säkerhetsklass i 
den utsträckning som följer av 6–10 §§.

6 § En anställning eller något annat deltagande i 
säkerhetskänslig verksamhet ska placeras i säkerhetsklass 1, 
om den anställde eller den som på annat sätt deltar i 
verksamheten 

1. i en omfattning som inte är ringa får del av uppgifter i 
säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig, eller 

2. till följd av sitt deltagande i verksamheten har möjlighet 
att orsaka synnerligen allvarlig skada för Sveriges 
säkerhet.

7 § En anställning eller något annat deltagande i 
säkerhetskänslig verksamhet ska placeras i säkerhetsklass 2, 
om den anställde eller den som på annat sätt deltar i 
verksamheten 

1. i en omfattning som inte är ringa får del av uppgifter i 
säkerhetsskyddsklassen hemlig, 

2. i ringa omfattning får del av uppgifter i 
säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig, eller 

3. till följd av sitt deltagande i verksamheten har möjlighet 
att orsaka allvarlig skada för Sveriges säkerhet.

8 § En anställning eller något annat deltagande i 
säkerhetskänslig verksamhet ska placeras i säkerhetsklass 3, 
om den anställde eller den som på annat sätt deltar i 
verksamheten 

1. får del av uppgifter i säkerhetsskyddsklassen 
konfidentiell, 

2. i ringa omfattning får del av uppgifter i 
säkerhetsskyddsklassen hemlig, eller 

3. till följd av sitt deltagande i verksamheten har möjlighet 
att orsaka en inte obetydlig skada för Sveriges säkerhet.

9 § En anställning eller något annat deltagande i 
säkerhetskänslig verksamhet ska också i andra fall än sådana 
som följer av 6–8 §§ placeras i en säkerhetsklass som 
motsvarar de krav på säkerhetsprövning som följer av ett 
internationellt åtagande om säkerhetsskydd.

10 § En anställning eller något annat deltagande får 
placeras i säkerhetsklass endast om behovet av 
säkerhetsskydd inte kan tillgodoses på något annat sätt.

11 § En anställning i staten, en kommun eller en region som är 
placerad i säkerhetsklass 1 eller 2 får endast innehas av den 
som är svensk medborgare.

Om det finns särskilda skäl får regeringen i enskilda fall 
medge undantag från kravet på svenskt medborgarskap.
Lag (2019:985).

Beslut om placering i säkerhetsklass

12 § Riksdagen och dess myndigheter beslutar om placering 
i säkerhetsklass när det gäller riksdagens 
förvaltningsområde. 

I övrigt beslutar regeringen om placering i säkerhetsklass. 
Regeringen får meddela föreskrifter om att myndigheter och 
andra får besluta om placering i säkerhetsklass. Sådan 
beslutanderätt får överlåtas till enskilda endast om det 
finns särskilda skäl.

Registerkontroll

13 § Med registerkontroll avses att uppgifter hämtas från ett 
register som omfattas av lagen (1998:620) om 
belastningsregister eller lagen (1998:621) om 
misstankeregister. Med registerkontroll avses också att 
uppgifter hämtas som behandlas med stöd av 

1. lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter 
inom brottsdatalagens område, eller

2. lagen (2019:1182) om Säkerhetspolisens behandling av 
personuppgifter. Lag (2019:1187).

14 § Registerkontroll ska göras om anställningen eller 
deltagandet i verksamheten har placerats i säkerhetsklass. 
Uppgifter ska löpande hämtas under den tid deltagandet i den 
säkerhetskänsliga verksamheten pågår.

För säkerhetsklass 1 eller 2 får uppgifter om den 
kontrollerade som finns i belastningsregistret eller 
misstankeregistret eller som behandlas med stöd av lagen 
(2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom 
brottsdatalagens område eller lagen (2019:1182) om 
Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter hämtas. 
Motsvarande uppgifter får även hämtas om den kontrollerades 
make eller sambo.

För säkerhetsklass 3 får sådana uppgifter om den kontrollerade 
som finns i belastningsregistret eller misstankeregistret 
eller som behandlas hos Säkerhetspolisen med stöd av lagen om 
polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens 
område eller lagen om Säkerhetspolisens behandling av 
personuppgifter hämtas.

Om det finns synnerliga skäl får även andra uppgifter än 
sådana som anges i andra och tredje styckena hämtas.
Lag (2019:1187).

15 § Om det finns särskilda skäl, får registerkontroll av 
någon som ska delta i säkerhetskänslig verksamhet göras utan 
föregående placering i säkerhetsklass. Vid en sådan kontroll 
får de uppgifter om den kontrollerade som anges i 14 § tredje 
stycket hämtas. 

Regeringen får meddela föreskrifter om sådan registerkontroll 
som avses i första stycket. Föreskrifterna får dock inte 
gälla för riksdagen och dess myndigheter.

16 § Bestämmelser om registerkontroll finns också i 5 kap. om 
internationell säkerhetsskyddssamverkan och säkerhetsintyg.
Lag (2021:952).

Särskild personutredning

17 § En särskild personutredning ska göras vid en 
registerkontroll som avser sådan anställning eller annat 
deltagande i verksamhet som har placerats i säkerhetsklass 1 
eller 2. Utredningen ska omfatta en undersökning av den 
kontrollerades ekonomiska förhållanden. I övrigt ska 
utredningen ha den omfattning som behövs.

Krav på samtycke

18 § Registerkontroll och särskild personutredning får 
göras endast om den som säkerhetsprövningen gäller har lämnat 
sitt samtycke. Samtycket ska anses gälla också kontroller och 
utredningar under den tid som deltagandet i den 
säkerhetskänsliga verksamheten pågår.

18 a § Kravet på samtycke till registerkontroll i 18 § gäller 
inte en totalförsvarspliktig som skrivs in för värnplikt 
enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Kravet gäller 
inte heller en totalförsvarspliktig som efter avslutad 
grundutbildning med värnplikt har krigsplacerats enligt den 
lagen. 

Undantaget från kravet på samtycke gäller under den tid som 
deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår.

Undantaget gäller endast för sådan registerkontroll som ska 
göras för placering i säkerhetsklass 3. Lag (2023:390).

Utlämnande av uppgifter för säkerhetsprövning

19 § En uppgift som har kommit fram vid en 
registerkontroll eller särskild personutredning får lämnas ut 
för säkerhetsprövning endast om uppgiften i det enskilda 
fallet kan antas ha betydelse för prövningen enligt 3 kap. 
2 §. För att en uppgift som gäller den kontrollerades make 
eller sambo ska lämnas ut krävs därutöver att utlämnandet är 
absolut nödvändigt. 

Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden beslutar om huruvida 
uppgifter som kommit fram vid en registerkontroll och 
särskild personutredning ska lämnas ut för 
säkerhetsprövning.

20 § Innan en uppgift lämnas ut för säkerhetsprövning ska 
den som uppgiften gäller ges tillfälle att yttra sig över 
uppgiften. Detta gäller dock inte om uppgiften omfattas av 
sekretess i förhållande till den enskilde enligt någon annan 
bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) än 
35 kap. 3 §. 

Även om uppgiften omfattas av sådan sekretess ska den som 
uppgiften gäller ges tillfälle att yttra sig innan uppgiften 
lämnas ut, om hans eller hennes intresse av att få yttra sig 
skäligen bör ha företräde framför det intresse som 
sekretessen ska skydda.

21 § Sedan ett beslut har fattats med anledning av en 
säkerhetsprövning ska de handlingar som överlämnats snarast 
återställas till den överlämnande myndigheten, om inte den 
har beslutat något annat.

4 kap. Skyldigheter när en annan aktör kan få tillgång till 
säkerhetskänslig verksamhet

Säkerhetsskyddsavtal

1 § En verksamhetsutövare som avser att genomföra en 
upphandling, ingå ett avtal eller inleda en samverkan eller 
ett samarbete med en annan aktör ska ingå ett 
säkerhetsskyddsavtal med aktören, om aktören genom förfarandet 
kan få tillgång till  

1. säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i 
säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller 

2. annan säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse 
för Sveriges säkerhet. 

Verksamhetsutövaren ska även ingå ett säkerhetsskyddsavtal med 
en underleverantör som anlitas för att fullgöra den andra 
aktörens förpliktelse, om underleverantören genom sitt uppdrag 
kan få en sådan tillgång till den säkerhetskänsliga 
verksamheten som anges i första stycket. 

Ett säkerhetsskyddsavtal ska ingås innan motparten kan få 
tillgång till den säkerhetskänsliga verksamheten. 
Lag (2021:952).

2 § Mellan statliga myndigheter gäller kravet på 
säkerhetsskyddsavtal enligt 1 § endast vid anskaffning av en 
vara, tjänst eller byggentreprenad. Lag (2021:952).

3 § Ett säkerhetsskyddsavtal ska innehålla de krav på 
motparten som behövs för att kraven på säkerhetsskydd enligt 
2 kap. 1 § ska kunna tillgodoses. 

Ett säkerhetsskyddsavtal ska även reglera hur 
verksamhetsutövaren ska få kontrollera att motparten följer 
säkerhetsskyddsavtalet och att verksamhetsutövaren har rätt 
att revidera avtalet om det krävs på grund av ändrade 
förhållanden. Lag (2021:952).

4 § Vid säkerhetsprövning enligt ett säkerhetsskyddsavtal 
tillämpas bestämmelserna i 3 kap. och föreskrifter som har 
meddelats i anslutning till de bestämmelserna. Lag (2021:952).

5 § Verksamhetsutövaren ska kontrollera att motparten följer 
säkerhetsskyddsavtalet och revidera avtalet om det krävs på 
grund av ändrade förhållanden. 

Om motparten inte följer säkerhetsskyddsavtalet, ska 
verksamhetsutövaren vidta de åtgärder som behövs för att 
tillgodose kraven på säkerhetsskydd. Lag (2021:952).

6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela ytterligare föreskrifter om säkerhetsskyddsavtal 
enligt 1 och 3-5 §§.

Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från 
skyldigheten att ingå säkerhetsskyddsavtal. Om det finns 
särskilda skäl får regeringen också besluta om sådana undantag 
i enskilda fall. Lag (2021:952).

Skyldigheter inför förfaranden som kräver säkerhetsskyddsavtal

7 § En verksamhetsutövare som avser att genomföra ett 
förfarande som innebär ett krav på säkerhetsskyddsavtal enligt 
1 § första stycket ska göra en särskild 
säkerhetsskyddsbedömning och lämplighetsprövning enligt 8 §. 
Verksamhetsutövaren ska också samråda enligt 9 §. 

Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från första 
stycket. Om det finns särskilda skäl får regeringen också 
besluta om sådana undantag i enskilda fall. 

För överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet och viss 
egendom gäller i stället 13-20 §§. Lag (2021:952).

8 § Innan ett sådant förfarande som avses i 1 § första stycket 
inleds ska verksamhetsutövaren genom en särskild 
säkerhetsskyddsbedömning identifiera vilka 
säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller vilken 
säkerhetskänslig verksamhet i övrigt som den andra aktören kan 
få tillgång till och som kräver säkerhetsskydd. 

Med utgångspunkt i den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen 
och övriga omständigheter ska verksamhetsutövaren pröva om det 
planerade förfarandet är lämpligt från 
säkerhetsskyddssynpunkt. 

Den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen och 
lämplighetsprövningen ska dokumenteras. 

Om lämplighetsprövningen leder till bedömningen att det 
planerade förfarandet är olämpligt från 
säkerhetsskyddssynpunkt, får det inte inledas. Lag (2021:952).

9 § Om lämplighetsprövningen enligt 8 § leder till bedömningen 
att det planerade förfarandet inte är olämpligt från 
säkerhetsskyddssynpunkt, ska verksamhetsutövaren innan den 
inleder förfarandet samråda med tillsynsmyndigheten, om det 
planerade förfarandet innebär att den andra aktören kan få 
tillgång till 

1. säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i 
säkerhetsskyddsklassen hemlig eller högre, eller 

2. annan säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse 
för Sveriges säkerhet. 

Tillsynsmyndigheten får besluta att förelägga 
verksamhetsutövaren att vidta åtgärder enligt denna lag och 
föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. 
Lag (2021:952).

10 § Om verksamhetsutövaren inte samråder med 
tillsynsmyndigheten trots att det finns en skyldighet att göra 
det, får tillsynsmyndigheten inleda samrådet. Lag (2021:952).

11 § Om ett beslut om föreläggande enligt 9 § inte följs eller 
om det planerade förfarandet är olämpligt från 
säkerhetsskyddssynpunkt även om ytterligare åtgärder vidtas, 
får tillsynsmyndigheten besluta att det planerade förfarandet 
inte får genomföras (förbud). Lag (2021:952).

12 § Om ett pågående förfarande som omfattas av ett krav på 
säkerhetsskyddsavtal enligt 1 § är olämpligt från 
säkerhetsskyddssynpunkt, får tillsynsmyndigheten besluta om de 
förelägganden mot verksamhetsutövaren och den andra aktören i 
förfarandet som behövs för att förhindra skada för Sveriges 
säkerhet. Ett sådant beslut om föreläggande får förenas med 
vite. Lag (2021:952).

Skyldigheter inför överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet 
och viss egendom

13 § En verksamhetsutövare ska göra en särskild 
säkerhetsskyddsbedömning och lämplighetsprövning enligt 14 § 
och samråda enligt 15 §, om verksamhetsutövaren avser att 
överlåta 

1. hela eller någon del av den säkerhetskänsliga verksamheten, 
eller 

2. egendom som har betydelse för Sveriges säkerhet eller ett 
för Sverige förpliktande internationellt åtagande om 
säkerhetsskydd. 

Första stycket gäller inte för överlåtelser av fast egendom. 

Regeringen får meddela föreskrifter om ytterligare undantag 
från första stycket. Om det finns särskilda skäl får 
regeringen också besluta om sådana undantag i enskilda fall. 
Lag (2021:952).

14 § Innan ett förfarande för sådan överlåtelse som avses i 
13 § inleds ska verksamhetsutövaren genom en särskild 
säkerhetsskyddsbedömning identifiera vilka 
säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller vilken 
säkerhetskänslig verksamhet i övrigt som förvärvaren kan få 
tillgång till och som kräver säkerhetsskydd. 

Med utgångspunkt i den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen 
och övriga omständigheter ska verksamhetsutövaren pröva om 
överlåtelsen är lämplig från säkerhetsskyddssynpunkt. 

Den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen och 
lämplighetsprövningen ska dokumenteras. 

Om lämplighetsprövningen leder till bedömningen att 
överlåtelsen är olämplig från säkerhetsskyddssynpunkt, får 
överlåtelsen inte genomföras. Lag (2021:952).

15 § Om lämplighetsprövningen enligt 14 § leder till 
bedömningen att överlåtelsen inte är olämplig från 
säkerhetsskyddssynpunkt, ska verksamhetsutövaren samråda med 
tillsynsmyndigheten. 

Tillsynsmyndigheten får besluta att förelägga 
verksamhetsutövaren att vidta åtgärder för att fullgöra sina 
skyldigheter enligt denna lag och föreskrifter som har 
meddelats i anslutning till lagen. 

Skyldigheten att samråda och det som anges i andra stycket om 
verksamhetsutövaren gäller även den som avser att överlåta 
aktier eller andelar i säkerhetskänslig verksamhet, dock inte 
aktier i aktiebolag som är publika enligt aktiebolagslagen 
(2005:551). Lag (2021:952).

16 § Om överlåtaren inte samråder med tillsynsmyndigheten 
trots att det finns en skyldighet att göra det, får 
tillsynsmyndigheten inleda samrådet. Lag (2021:952).

17 § Om ett beslut om föreläggande enligt 15 § inte följs 
eller om överlåtelsen är olämplig från säkerhetsskyddssynpunkt 
även om ytterligare åtgärder vidtas, får tillsynsmyndigheten 
besluta att överlåtelsen inte får genomföras (förbud). 
Lag (2021:952).

18 § En överlåtelse i strid med ett förbud enligt 17 § är 
ogiltig. 

Om en överlåtelse har genomförts utan samråd enligt 15 eller 
16 § och förutsättningarna för ett förbud enligt 17 § är 
uppfyllda, får tillsynsmyndigheten i efterhand besluta om ett 
sådant förbud. Överlåtelsen är då ogiltig. Lag (2021:952). 

19 § Om en överlåtelse är ogiltig enligt 18 § får 
tillsynsmyndigheten besluta om de förelägganden mot 
överlåtaren och förvärvaren som behövs för att förhindra skada 
för Sveriges säkerhet. Ett sådant beslut om föreläggande får 
förenas med vite. Lag (2021:952).

20 § En verksamhetsutövare som avser att överlåta hela eller 
någon del av den säkerhetskänsliga verksamheten ska upplysa 
förvärvaren om att denna lag gäller för verksamheten. En sådan 
upplysning ska innehålla information om de skyldigheter som 
enligt 2 kap. 1 § gäller för en verksamhetsutövare.
Lag (2021:952).

5 kap. Internationell säkerhetsskyddssamverkan och 
säkerhetsintyg

Säkerhetsintyg

1 § Ett säkerhetsintyg får utfärdas för personer som har 
hemvist i Sverige och leverantörer med säte i Sverige när en 
annan stat eller en mellanfolklig organisation har ansökt om 
ett sådant intyg, om 

1. behov av ett sådant intyg finns vid internationell 
samverkan om säkerhetskänslig verksamhet enligt denna lag, 
eller 

2. intyget, utöver vad som följer av 1, kan underlätta för en 
person eller för en leverantör att delta i en verksamhet som 
en annan stat eller en mellanfolklig organisation bedömer 
vara i behov av säkerhetsskydd. 

Ett intyg enligt första stycket får utfärdas endast om 
deltagandet avser verksamhet i eller för en stat eller en 
mellanfolklig organisation som omfattas av ett 
internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Om det finns 
särskilda skäl får regeringen besluta att ett intyg får 
utfärdas trots att det inte finns något internationellt 
åtagande om säkerhetsskydd. Lag (2021:952).

2 § Om det behövs för att ett säkerhetsintyg ska kunna 
utfärdas får det göras en säkerhetsprövning som innefattar 
registerkontroll enligt 3 kap. 13 §. Vid en sådan 
registerkontroll får också en särskild personutredning enligt 
3 kap. 17 § göras. Lag (2021:952).

3 § För ärenden om säkerhetsintyg gäller bestämmelserna om 
säkerhetsprövning i 3 kap. 2 §, 4 § första stycket, 13 §, 
14 § andra–fjärde styckena och 17–21 §§. Lag (2021:952).

Registerkontroll på ansökan av en annan stat eller en 
mellanfolklig organisation

4 § Registerkontroll enligt 3 kap. 13 § får göras när en 
annan stat eller en mellanfolklig organisation har ansökt om 
ett sådant underlag, om 

1. den person som ansökan gäller har eller har haft hemvist i 
Sverige, och 

2. personen genom anställning eller på annat sätt ska delta i 
en verksamhet där det för deltagandet ställs krav som 
motsvarar bestämmelserna i denna lag om registerkontroll vid 
säkerhetsprövning. 

Vid registerkontroll enligt första stycket får också en 
särskild personutredning enligt 3 kap. 17 § göras. 
Lag (2021:952).

5 § Vid ärenden enligt 4 § gäller bestämmelserna om 
registerkontroll, särskild personutredning och samtycke i 
3 kap. 13 §, 14 § andra–fjärde styckena och 17–21 §§.
Lag (2021:952).

Vem som beslutar om registerkontroll och utfärdar intyg

6 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen 
meddela föreskrifter om vilken myndighet som beslutar om 
registerkontroll enligt 2 och 4 §§, utfärdar intyg enligt 1 § 
och lämnar underlag enligt 4 §. Lag (2021:952).

6 kap. Tillsyn

Tillsynsmyndighetens uppdrag 

1 § Den myndighet som regeringen bestämmer ska vara 
tillsynsmyndighet. 

Tillsynsmyndigheten ska utöva tillsyn över att 
verksamhetsutövare följer lagen och de föreskrifter som har 
meddelats i anslutning till lagen. I det syftet får 
tillsynsmyndigheten även utöva tillsyn hos de aktörer som 
verksamhetsutövare har ingått säkerhetsskyddsavtal med.
Lag (2021:952).

Tillsynsmyndighetens undersökningsbefogenheter 

2 § Den som står under tillsyn ska på begäran tillhandahålla 
tillsynsmyndigheten den information som behövs för tillsynen.
Lag (2021:952).

3 § Tillsynsmyndigheten har i den omfattning som det behövs 
för tillsynen rätt att få tillträde till områden, lokaler och 
andra utrymmen, dock inte bostäder, som används i verksamhet 
som omfattas av tillsyn. Lag (2021:952).

4 § Tillsynsmyndigheten får besluta att förelägga den som står 
under tillsyn att tillhandahålla information och ge tillträde 
enligt 2 och 3 §§. Ett sådant beslut om föreläggande får 
förenas med vite. Lag (2021:952).

5 § Tillsynsmyndigheten får begära handräckning av 
Kronofogdemyndigheten för att genomföra de åtgärder som avses 
i 2 och 3 §§. Vid handräckning gäller bestämmelserna i 
utsökningsbalken om verkställighet av förpliktelser som inte 
avser betalningsskyldighet, avhysning eller avlägsnande.
Lag (2021:952).

Åtgärdsförelägganden

6 § Tillsynsmyndigheten får besluta att förelägga en 
verksamhetsutövare att vidta åtgärder för att fullgöra sina 
skyldigheter enligt denna lag och föreskrifter som har 
meddelats i anslutning till lagen. Ett sådant beslut om 
föreläggande får förenas med vite. Lag (2021:952).

7 kap. Administrativa sanktionsavgifter

Överträdelser som kan leda till sanktionsavgift

1 § Tillsynsmyndigheten får besluta att ta ut en 
sanktionsavgift av en verksamhetsutövare som 

1. har åsidosatt sina skyldigheter enligt någon av 

a) 2 kap. 1 § första eller andra stycket, 5 §, 6 § första 
stycket eller 7 § eller föreskrifter som har meddelats i 
anslutning till de bestämmelserna, 

b) 3 kap. 1-4 eller 6-9 §§ eller 11 § första stycket eller 
föreskrifter som har meddelats i anslutning till de 
bestämmelserna, 

c) 4 kap. 1 eller 3 §, 9 § första stycket eller 15 § första 
stycket eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till 
de bestämmelserna,  

2. inte har kontrollerat säkerhetsskyddet i den egna 
verksamheten enligt 2 kap. 1 § tredje stycket eller 
föreskrifter som har meddelats i anslutning till den 
bestämmelsen, 

3. inte har kontrollerat att motparten följer 
säkerhetsskyddsavtalet enligt 4 kap. 5 § första stycket eller 
föreskrifter som har meddelats i anslutning till den 
bestämmelsen, 

4. har inlett ett förfarande i strid med ett förbud som har 
meddelats med stöd av 4 kap. 11 § eller har genomfört en 
överlåtelse i strid med ett förbud som har meddelats med stöd 
av 4 kap. 17 §, eller 

5. har lämnat oriktiga uppgifter i samband med samråd enligt 
4 kap. 9 eller 15 § eller tillsyn. Lag (2021:952).

2 § Tillsynsmyndigheten får besluta att ta ut en 
sanktionsavgift av en aktie- eller andelsägare som 

1. inte har samrått enligt 4 kap. 15 § eller föreskrifter som 
har meddelats i anslutning till den bestämmelsen, 

2. har genomfört en överlåtelse i strid med ett förbud som har 
meddelats med stöd av 4 kap. 17 §, eller 

3. har lämnat oriktiga uppgifter i samband med samråd enligt 
4 kap. 15 §. Lag (2021:952).

När sanktionsavgift ska tas ut

3 § Vid bedömningen av om en sanktionsavgift ska tas ut ska 
särskild hänsyn tas till 

1. den skada eller sårbarhet för Sveriges säkerhet som 
uppstått till följd av överträdelsen, 

2. om överträdelsen har varit uppsåtlig eller berott på 
oaktsamhet, 

3. vad verksamhetsutövaren eller aktie- eller andelsägaren har 
gjort för att överträdelsen ska upphöra och för att begränsa 
dess verkningar, och 

4. om verksamhetsutövaren eller aktie- eller andelsägaren 
tidigare har begått en överträdelse. Lag (2021:952).

Hur sanktionsavgiften ska bestämmas

4 § En sanktionsavgift ska bestämmas till lägst 25 000 kronor 
och högst 50 000 000 kronor. Sanktionsavgiften för en statlig 
myndighet, kommun eller region ska dock bestämmas till högst 
10 000 000 kronor. Lag (2021:952).

5 § När sanktionsavgiftens storlek bestäms ska särskild hänsyn 
tas till de omständigheter som anges i 3 § och till den vinst 
som den avgiftsskyldige gjort till följd av överträdelsen.
Lag (2021:952).

6 § En sanktionsavgift får efterges helt eller delvis om 
överträdelsen är ringa eller ursäktlig eller om det annars med 
hänsyn till omständigheterna skulle vara oskäligt att ta ut 
avgiften. Lag (2021:952).

Beslut om sanktionsavgift

7 § En sanktionsavgift får inte beslutas om överträdelsen 
omfattas av ett föreläggande om vite och överträdelsen ligger 
till grund för en ansökan om utdömande av vitet. 
Lag (2021:952).

8 § En sanktionsavgift får endast beslutas om den som avgiften 
ska tas ut av har fått tillfälle att yttra sig inom två år 
från det att överträdelsen ägde rum. 

Ett beslut om sanktionsavgift ska delges. Lag (2021:952).

Betalning av sanktionsavgift

9 § En sanktionsavgift ska betalas till tillsynsmyndigheten 
inom 30 dagar från det att beslutet om att ta ut avgiften har 
fått laga kraft eller inom den längre tid som anges i 
beslutet. 

Om sanktionsavgiften inte betalas inom den tid som anges i 
första stycket, ska myndigheten lämna den obetalda avgiften 
för indrivning. Bestämmelser om indrivning finns i lagen 
(1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid 
indrivning får verkställighet ske enligt utsökningsbalken. 

En sanktionsavgift tillfaller staten. Lag (2021:952).

10 § En beslutad sanktionsavgift faller bort till den del 
beslutet om avgiften inte har verkställts inom fem år från det 
att beslutet fick laga kraft. Lag (2021:952).

8 kap. Övriga bestämmelser

Tystnadsplikt

1 § Den som med stöd av denna lag har fått del av 
uppgifter som förekommer i angelägenhet som avser 
säkerhetsprövning får inte obehörigen röja eller utnyttja 
dessa uppgifter. 

I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna 
i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Lag (2021:952).

2 § Den som på grund av anställning eller på annat sätt 
deltar eller har deltagit i säkerhetskänslig verksamhet får 
inte obehörigen röja eller utnyttja 
säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. 

I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna 
i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Lag (2021:952).

Sekretessbrytande bestämmelse

3 § Sekretess hindrar inte att den myndighet som avses i 
5 kap. 6 § i ett ärende om underlag för säkerhetsprövning 
enligt 5 kap. 4 § lämnar ut en uppgift som har kommit fram vid 
registerkontroll eller särskild personutredning till en 
utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation, om det 
står klart att ett sådant utlämnande är förenligt med svenska 
intressen. Lag (2021:952).

Överklagande

4 § Beslut om föreläggande enligt 4 kap. 9 och 15 §§ och 
6 kap. 4 och 6 §§ eller sanktionsavgift enligt 7 kap. får 
överklagas till Förvaltningsrätten i Stockholm. När ett sådant 
beslut överklagas är tillsynsmyndigheten motpart. 
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 

Beslut om förbud enligt 4 kap. 11, 17 och 18 §§ och 
föreläggande enligt 4 kap. 12 och 19 §§ får överklagas till 
regeringen. 

Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas.
Lag (2021:952).


Övergångsbestämmelser

2018:585

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2019.

2. Genom lagen upphävs säkerhetsskyddslagen (1996:627).

3. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för beslut om 
placering i säkerhetsklass som har meddelats före 
ikraftträdandet, dock längst till dess att ett motsvarande 
beslut om placering i säkerhetsklass meddelas enligt denna 
lag. Ett sådant beslut ska meddelas senast vid utgången av 
2024.

4. Beslut om registerkontroll enligt 14 § i den upphävda 
lagen ska i den utsträckning som regeringen föreskriver 
motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3 enligt 
denna lag, dock längst till dess att ett nytt beslut om 
säkerhetsklass meddelas enligt denna lag. Ett sådant beslut 
ska meddelas senast vid utgången av 2024.

5. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för uppgifter som 
hämtas från Säkerhetspolisen och som behandlas med stöd av 
polisdatalagen (2010:361). Lag (2018:1715).

2021:952

1. Denna lag träder i kraft den 1 december 2021.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ärenden om samråd 
som har inletts före ikraftträdandet.

3. Den upphävda 2 kap. 6 § gäller för säkerhetsskyddsavtal som 
har ingåtts före ikraftträdandet. 

4. En sanktionsavgift enligt 7 kap. får beslutas endast för 
överträdelser som skett efter ikraftträdandet.