PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (1987:215) om särskild uppbörd av viss vägtrafikskatt 

1 § Vid ändringarna av skattesatser m. m. för fordonsskatt som enligt
lagen (1987:213) om ändringar i vägtrafikskattelagen (1973:601) träder i
kraft den 1 januari 1988 gäller följande.

2 § Bestämmelserna i vägtrafikskatteförordningen (1973:776) tillämpas
vid uppbörd enligt denna förordning, om inte annat följer av 3--7 §§.

3 § Har före den 1 januari 1988 fordonsskatt påförts för tiden därefter
enligt de äldre skattesatserna skall tillkommande skattebelopp betalas
för tiden från och med den 1 januari 1988 till utgången av skatteåret.

4 § Tillkommande skatt som avses i 3 § förfaller till betalning den 22
februari 1988. Avser sådan skatt endast januari månad 1988, uppbärs den
i samband med ordinarie uppbörd av fordonsskatt.

5 § Den som vid ingången av januari 1988 är skattskyldig för ett visst
fordon är skyldig att betala tillkommande skatt enligt 3 §.

6 § Trafiksäkerhetsverket skall till den skattskyldige sända en avi med
inbetalningskort på den tillkommande skatten. Om den skattskyldige inte
har fått någon sådan avi, skall han senast den 15 februari 1988 anmäla
detta till länsstyrelsen.

Vad som sägs i första stycket gäller inte om den tillkommande
skatten endast avser januari månad 1988.

7 § Om fordonsskatt till följd av ändringarna i vägtrafikskattelagen
skall påföras för skatteår och inte längre för skatteperiod, skall
första ordinarie uppbörd efter den 1 juni 1987 göras under den månad som
enligt de äldre reglerna skulle ha utgjort uppbördsmånad för
nästkommande skatteperiod. Uppbörden skall avse tiden till utgången av
skatteåret.

Övergångsbestämmelser

2000:1446

Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om förhållanden
som hänför sig till tiden före den 1 januari 2001.
Förordning (1987:220) om tillsättande av tjänster som försäkringssekreterare vid Stockholms läns allmänna försäkringskassa

1 § Denna förordning gäller tillsättandet av nyinrättade tjänster som
försäkringssekreterare vid Stockholms läns allmänna försäkringskassa.
Föreskrifterna gäller bara när tjänsterna tillsätts första gången.

2 § En tjänst får, utan att kungöras ledig till ansökan, tillsättas med
en tjänsteman som vid utgången av år 1986 innehade tjänst som assistent,
biträdande assistent eller expeditör vid lokalkontor hos
försäkringskassan, om tjänsten var tillsatt med förordnande tills vidare
utan tidsbegränsning.

3 § Vad som föreskrivs om tillsättande av tjänst utan ledigkungörande
skall också tillämpas på långtidsvikariat på tjänst som
försäkringssekreterare.
Lag (1987:24) om kommunal parkeringsövervakning m.m.

Inledande bestämmelse

1 § Med parkeringsövervakning avses i denna lag övervakning av
efterlevnaden av sådana föreskrifter om parkering eller stannande av
fordon som omfattas av ett förordnande enligt 1 § lagen (1976:206) om
felparkeringsavgift.

Beslut om kommunal parkeringsövervakning

2 § Om det för parkeringsövervakningen i en kommun behövs
parkeringsvakter, får kommunen besluta att den själv skall svara för
övervakningen.

I beslutet skall anges det område som parkeringsövervakningen skall
omfatta och det minsta antal parkeringsvakter som behövs där.

3 § Kommunen ska underrätta Polismyndigheten om beslut enligt
2 § och om ändringar i sådana beslut. Lag (2014:724).

Samråd

4 § Kommunen ska samråda med Polismyndigheten om den allmänna
inriktningen och omfattningen av parkeringsövervakningen.

Samråd ska också ske, om Polismyndigheten begär det med
anledning av en händelse som beräknas kräva särskilda
insatser i fråga om parkeringsövervakning. Lag (2014:724).

Personal

5 § Parkeringsövervakningen skall fullgöras av parkeringsvakter
som har genomgått lämplig utbildning för uppgiften.

Föreskrifter om personalens utbildning och utrustning meddelas av
regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer.

6 § Parkeringsvakter förordnas av kommunen.

Till parkeringsvakter får förordnas arbetstagare hos

1. kommunen,

2. andra kommuner,

3. kommunala parkeringsaktiebolag,

4. sådana kommunala trafikaktiebolag som inom kommunen
bedriver linjetrafik enligt yrkestrafiklagen (2012:210),

5. sådana bevakningsföretag som omfattas av lagen (1974:191)
om bevakningsföretag.

Som ett förordnande enligt första stycket ska också anses ett
beslut av kommunen om anställning som parkeringsvakt eller
motsvarande. Lag (2012:213).

Beslut om utvidgade uppgifter för parkeringsvakter

7 § Kommunen kan efter samråd med Polismyndigheten besluta
att parkeringsvakter får tas i anspråk för att biträda
polismän vid fullgörande av trafikövervakningsuppgifter.
Lag (2014:724).

8 § Har upphävts genom lag (2004:1168).

Övergångsbestämmelser

2004:1168

Ett förordnande som avses i 8 § och som gäller vid utgången av
juni 2005 upphör att gälla senast vid utgången av juni 2010.
Lag (1987:240) om minnesmynt på ettusen och etthundra kronor

1 § Med anledning av att det 1988 är 350 år sedan kolonien Nya Sverige 
Delaware grundades får minnesmynt med namnvärden av ettusen och etthundra 
kronor ges ut.

2 § Minnesmyntet med ett namnvärde av ettusen kronor skall tillverkas av 
en legering som består av 900 tusendelar guld och 100 tusendelar koppar 
samt ha en vikt av 5,8 gram och en diameter av 21 millimeter. Avvikelsen 
från den nominella vikten får vid uppvägning av ett hundra mynt vara 
högst 6 gram.

3 § Minnesmyntet med ett namnvärde av ettusen kronor skall ha följande 
prägel.

På framsidan Konung Carl XVI Gustafs bild i profil med omskriften "CARL 
XVI GUSTAF SVERIGES KONUNG". Nedtill på höger sida om bilden konstnärens 
signatur "BT".

På frånsidan en beskuren bild av Calmare Nyckel, ett av de skepp varmed 
koloniens grundläggare färdades. Såsom omskrift upptill "NYA SVERIGE 
DELAWARE 1638 1988" och nedtill valörbeteckningen "1000 KR" omgiven av 
bokstäverna "E", som anger myntningsorten, och "D", som är 
begynnelsebokstaven i riksbankschefens efternamn.

Randen skall vara slät.

4 § Minnesmyntet med ett namnvärde av etthundra kronor skall tillverkas 
av en legering som består av 925 tusendelar silver och 75 tusendelar 
koppar samt ha en vikt av 16,0 gram och en diameter av 32 millimeter. 
Avvikelsen från den nominella vikten får vid uppvägning av ett hundra 
mynt vara högst 16 gram.

5 § Minnesmyntet med ett namnvärde av etthundra kronor skall ha följande 
prägel.

På framsidan Konung Carl XVI Gustafs bild i profil med omskriften "CARL 
XVI GUSTAF SVERIGES KONUNG". Nedtill på höger sida om bilden konstnärens 
signatur "BT".

På frånsidan en bild av Calmare Nyckel, ett av de skepp varmed koloniens 
grundläggare färdades, och av en kartbild över kolonien Nya Sverige 
Delaware med fortet Christina utmärkt. Upptill till vänster tre kronor 
tillsammans med bokstäverna "CRS" (Christina Regina Sueciae). Såsom 
omskrift upptill "NYA SVERIGE DELAWARE 1638 1988" och nedtill 
valörbeteckningen "100 KR" omgiven av bokstäverna "E", som anger 
myntningsorten, och "D", som är begynnelsebokstaven i riksbankschefens 
efternamn. 

Randen skall vara slät.
Förordning (1987:252) om ändring av  vissa räntesatser för beräkning av räntebidrag  och räntelån för hyreshus 

Regeringen föreskriver att följande räntesatser och procenttal skall
ändras den 1 juli 1987, nämligen

1. den garanterade räntesatsen enligt 38 §
bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) eller punkt 8 eller 9 i
övergångsbestämmelserna till förordningen, om låntagaren är en sådan
juridisk eller enskild person som avses i 2 b eller 2 c i
sammanställningen i 38 § andra stycket förordningen,

2. procenttalet för annuitet enligt 33 § bostadslånekungörelsen (1967:
552), om låntagaren är en sådan juridisk eller enskild person som avses
i 1, och

3. procenttalet för basränta enligt 14 § räntelånekungörelsen (1967:
553), om låntagaren är en sådan juridisk eller enskild person som avses
i 1.

Räntesatserna och procenttalen skall ändras på det sätt som anges i
följande sammanställning.

År för husets           Sänkning (--) eller höjning (+) den 1 juli
färdigställande         1987 av garanterad räntesats m. m.,
                        procentenheter. Låntagaren är en


                        juridisk person         enskild person


1958--1960              --0,95                  --0,10
1961--1965              --0,75                  --0,10
1966--1970              --0,70                  --0,05
1971--1975              --0,60
1976--1978              --0,45
1979--1980                                      +0,40
1981--1983                                      +0,25
1984--1986                                      +0,20
Första halvåret 1987                            +0,20
Förordning (1987:26) om parkeringsvakter i kommuner

Förordningens tillämpningsområde

1 § Denna förordning gäller sådana parkeringsvakter som avses i
lagen (1987:24) om kommunal parkeringsövervakning, m.m.
Förordning (2005:19).

Utbildning

2 § Föreskrifter om utbildning av parkeringsvakter får
meddelas av Polismyndigheten efter samråd med
Transportstyrelsen. Förordning (2014:1254).

Utrustning

3 § Parkeringsvakter ska när de tjänstgör bära uniform med
tjänstetecken.

Uniformen ska vara sådan att den lätt kan särskiljas från en
polisuniform.

Föreskrifter om tjänstetecken meddelas av Polismyndigheten.
Förordning (2014:1254).

4 § Har upphävts genom förordning (2005:19).

Övergångsbestämmelser

2005:19

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2005.

2. Ett förordnande som avses i 4 § och som gäller vid
ikraftträdandet upphör att gälla senast vid utgången av juni
2010.
Lag (1987:269) om kriterier för  bestämmande av människans död

1 § Vid tillämpning av bestämmelser i lag eller annan författning som
tillskriver en människas död rättslig betydelse skall gälla att en
människa är död när hjärnans samtliga funktioner totalt och
oåterkalleligt har fallit bort.

2 § Det ankommer på läkare att i överensstämmelse med vetenskap och
beprövad erfarenhet fastställa att döden har inträtt.

Detta skall ske, om andning och blodcirkulation upphört och stilleståndet
varat så lång tid att det med säkerhet kan avgöras att hjärnans samtliga
funktioner totalt och oåterkalleligt har fallit bort.

Upprätthålls andning och blodcirkulation på konstgjord väg, skall dödens
inträde i stället fastställas, om en undersökning av hjärnan med säkerhet
visar att hjärnans samtliga funktioner totalt och oåterkalleligt har
fallit bort.

2 a § När det har fastställts att döden har inträtt får 
medicinska insatser påbörjas eller fortsättas, om det behövs 
för att bevara organ eller annat biologiskt material i 
avvaktan på ett transplantationsingrepp eller, med avseende på 
en gravid kvinna som bär på ett livsdugligt foster, för att 
rädda livet på det väntade barnet. Insatserna får inte pågå 
längre tid än 24 timmar, om det inte finns synnerliga skäl.
Lag (2022:581).

3 § Om dödförklaring i vissa fall finns bestämmelser i lagen
(2005:130) om dödförklaring. Lag (2005:132).
Förordning (1987:273) om belopp för år  1986 enligt 4 § förordningen (1983:944) om statsbidrag till social hemhjälp 

Regeringen fastställer att det belopp som avses i 4 § förordningen
(1983:944) om statsbidrag till social hemhjälp skall vara 250 kronor för
år 1986.
Förordning (1987:283) om överförande av vissa uppgifter från Sveriges Riksbank till Centrala studiestödsnämnden 

De uppgifter beträffande studielån m. m. som har överförts till Sveriges
Riksbank enligt kungörelsen (1974:397) om överförande av vissa uppgifter
från postbanken till Sveriges Riksbank skall i stället ankomma på
centrala studiestödsnämnden.
Förordning (1987:288) med instruktion  för Fartygsuttagningskommissionen 

Uppgifter

1 § Fartygsuttagningskommissionen har till uppgift att enligt
förordningen (1992:391) om uttagning av egendom för totalförsvarets behov
förbereda förfogande enligt förfogandelagen (1978:262). Förordning
(1992:519).

2 § Inom sitt verksamhetsområde skall kommissionen skaffa sig kännedom om
förhållanden av betydelse för verksamheten och med uppmärksamhet följa
utvecklingen.

3 § Kommissionen skall inom ramen för sin verksamhet på begäran lämna
andra myndigheter upplysningar och biträde. Av andra myndigheter har
kommissionen rätt att få de upplysningar och det biträde som behövs och
som kan lämnas av myndigheterna.

Organisation

4 § Kommissionen består av en ordförande och tre andra
ledamöter. Ledamöterna förordnas av regeringen för en tid av
högst fyra år.

Av ledamöterna skall en förordnas på förslag av Försvarsmakten
och en på förslag av Sjöfartsverket. Av de två övriga
ledamöterna skall en representera handelstonnaget och en
yrkesfisket.

För varje ledamot skall finnas en personlig ersättare som
förordnas i samma ordning som ledamoten.
Förordning (2002:493).

5 § Hos kommissionen finns en sekreterare, som utses av regeringen.

Ärendenas handläggning

6 § Kommissionen sammanträder på tid och plats, som ordföranden
bestämmer.

7 § Kommissionen är beslutför, då ordföranden eller dennes
ersättare och två andra ledamöter är närvarande. I
handläggningen av ärenden, som berör en viss myndighet eller
ett visst civilt intresse, skall om möjligt den ledamot i
kommissionen delta som närmast kan anses företräda den
myndigheten eller det intresset. Förordning (2002:493).

8 § Ärenden som rör uttagning av sådana fartyg på vilka tillgången är god
samt ärenden om ändrad uttagning på grund av förändring i
ägarförhållanden får enligt kommissionens bestämmande avgöras av
ordföranden ensam. Detsamma gäller andra ärenden av mindre vikt.

9 § Ordföranden skall övervaka att kommissionens arbete bedrivs i
föreskriven ordning och med största möjliga skyndsamhet.

10 § Vid kommissionens sammanträden skall föras protokoll.

11 §  I skrivelser till regeringen eller chefen för ett departement skall
anges vilka ledamöter som har deltagit i ärendets behandling. Har
skiljaktig mening förekommit i ärendet, skall den anges i skrivelsen
eller framgå av protokollsutdrag som bifogas.

Närmare bestämmelser om arbetet i övrigt inom kommissionen meddelas av
kommissionen.

Övriga bestämmelser

12 § Kommissionens ledamöter, ersättare och sekreterare får företa de
tjänsteresor inom riket som verksamheten kräver, om medel finns
tillgängliga.
Lag (1987:297) om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel m.m.

Vid bestämmande av studiemedel enligt 4 kap. och barntillägg enligt 7
kap. studiestödslagen (1973:349) skall det basbelopp som har fastställts
enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring ökas med ett
tilläggsbelopp om 400 kronor.

Övergångsbestämmelser

1987:297

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1987 och tillämpas första gången i
fråga om studiemedel och barntillägg som beräknas för andra
kalenderhalvåret 1987 med ledning av basbeloppet för samma år.

1987:370

Den upphävda lagen skall dock tillämpas vid beräkning av studiemedel och
särskilt vuxenstudiestöd som avser tid före upphörandet.
Förordning (1987:317) om bidrag till  handikappanpassning av folkparksteatrar 

1 § Enligt denna förordning lämnas statligt bidrag till kostnader för
handikappanpassning av folkparksteatrar.

2 § Boverket prövar frågor om bidrag enligt denna förordning.
Förordning (1995:1043).

3 § Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel.

4 § Bidrag lämnas endast för åtgärder i teatrar som uppförts eller byggts
om med stöd av bygglov som beviljats före den 1 juli 1977.

5 § Bidrag lämnas med ett belopp som motsvarar skälig kostnad för
åtgärderna. Bidrag till en teater får dock lämnas med sammanlagt
högst 165 000 kronor, om inte regeringen medger något annat.
Förordning (1993:571).

6 § Ansökan om bidrag lämnas in till Boverket.

Ansökan skall göras i enlighet med blankett som fastställs av Boverket.
Till ansökan skall fogas de handlingar och den övriga utredning som
Boverket föreskriver.

Sådana uppgifter i ansökan som rör faktiska förhållanden skall sökanden
lämna på heder och samvete. Förordning (1995:1043).

7 § Beslut om bidrag skall innehålla uppgifter om bidragets storlek och
vad sökanden skall iaktta vid åtgärdernas utförande.

8 § Före utbetalning av bidrag får Boverket återkalla bidragsbeslutet,
om de förutsättningar som låg till grund för beslutet inte längre
föreligger. Förordning (1995:1043).

9 § Den som beviljats bidrag skall senast den dag Boverket
bestämmer ansöka om utbetalning av bidraget. Till ansökan skall fogas
intyg om att åtgärderna utförts på föreskrivet sätt. Görs inte ansökan
inom den bestämda tiden får beslutet återkallas. Förordning (1995:1043).

10 § Boverket skall besluta om återbetalning av bidrag helt eller
delvis, om mottagaren av bidraget genom oriktiga uppgifter eller på något
annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats
med för högt belopp. Detsamma gäller om bidrag i annat fall felaktigt har
lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren skäligen borde
ha insett detta. Förordning (1995:1043).

11 § Bostadsstyrelsens beslut i frågor enligt denna förordning får
överklagas hos regeringen.

Övergångsbestämmelser

1997:184

Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om
beslut om bidrag som meddelats av Boverket före utgången av år
1996.
Förordning (1987:324) om barn- och ungdomsdelegationen 

1 § Barn- och ungdomsdelegationen (Ju 1983:01) har de uppgifter som
anges i direktiven för delegationen.

Delegationen disponerar dessutom medel som ställs till dess förfogande
av regeringen.

2 § Delegationen beslutar, inom de medelsramar som regeringen bestämmer,
om stöd enligt 2 § lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden, när stödet
avser att främja fostran av ungdom.

Delegationen får lämna över till ordföranden i delegationen att besluta
om sådant stöd. Vidare får delegationen lämna över till statens
ungdomsråd att pröva vissa grupper av ärenden om stöd som avses i första
stycket och som rör utvecklingsarbete inom föreningslivet. Förordning
(1990:929).

3 § Delegationens beslut i frågor om stöd får inte överklagas.
Tillkännagivande (1987:342) av vissa uppgifter om överenskommelser som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall

De överenskommelser som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och 
privilegier i vissa fall har trätt i kraft respektive upphört att vara 
bindande i förhållande till Sverige vid de tidpunkter som anges nedan.

Tabellen finns ej med här.
Förordning (1987:359) om särskild redovisning  av den kommunala bostadsförsörjningsplaneringen för gamla, handikappade och långvarigt sjuka 

Varje kommun skall senast den 30 november 1987 till respektive
länsbostadsnämnd lämna en särskild redovisning av kommunens
bostadsförsörjningsplanering som underlag för en utvärdering av
boendeförhållandena för gamla samt handikappade och långvarigt sjuka.
Redovisningen skall avse kommunens planer för att förbättra
boendeförhållandena för dessa grupper mot bakgrund av hittills vunna
erfarenheter.
Förordning (1987:361) om schablonberäkning av arbetstid vid bestämmande av sjukpenning m.m.

1 § I denna förordning meddelas föreskrifter om
schablonberäkning av

1. årsarbetstid enligt 25 kap. 25–30 §§
socialförsäkringsbalken, och

2. ordinarie arbetstid eller däremot svarande normal arbetstid
enligt 28 kap. 13–16 §§ socialförsäkringsbalken.
Förordning (2010:1670).

2 § Schablonberäkning skall ske för försäkrade som vid frånvaro på grund
av sjukdom från sitt huvudsakliga förvärvsarbete får vidkännas lika
stort löneavdrag varje dag.

3 § Årsarbetstiden ska anges i dagar och bestämmas till det
antal dagar för år som den försäkrade kan antas komma att
tills vidare ha i förvärvsarbete eller därmed likställd
ledighet som avses i 25 kap. 26 och 28 §§
socialförsäkringsbalken. Om den försäkrade har sitt arbete
förlagt till fem dagar i veckan, ska dagantalet utgöra 260.
Har den försäkrade andra arbetstidsförhållanden än som nu
sagts ska talet 260 anpassas i motsvarande mån.
Förordning (2010:1670).

4 § Vid beräkning enligt de lagrum som nämns i 1 § 2 skall såsom uttryck
för ordinarie arbetstid eller däremot svarande normal arbetstid för dag
användas talet ett.

5 § Ytterligare föreskrifter om schablonberäkning av arbetstid
enligt de lagrum som nämns i 1 § får meddelas av
Försäkringskassan i fråga om mindre bisysslor.
Försäkringskassan får även meddela de ytterligare föreskrifter
som behövs för verkställigheten av denna förordning.
Förordning (2004:892).
Lag (1987:375) om förbud mot s.k. bastuklubbar och andra liknande verksamheter 

1 § Till skydd mot spridning hos människor av sjukdomar som avses i 1.3
bilagan till smittskyddslagen (1988:1472) ges i denna lag bestämmelser
om förbud mot att anordna vissa tillställningar och sammankomster. Lag
(1989:299).

2 § Tillställning eller sammankomst till vilken allmänheten har
tillträde får inte anordnas, om den med hänsyn till utformning,
inredning eller beskaffenhet i övrigt av den lokal eller plats där den
skall äga rum och den verksamhet som förekommer eller är avsedd att
förekomma eller annan omständighet är särskilt ägnad att underlätta för
besökare att ha sexuellt umgänge i lokalen eller på platsen med annan
besökare.

En tillställning eller sammankomst till vilken tillträde är begränsat
genom krav på inbjudan, medlemskap i viss förening eller annat villkor
är utan hinder härav vid tillämpning av första stycket att anse som en
tillställning eller sammankomst till vilken allmänheten har tillträde,
om den med hänsyn till omfattningen av den krets som äger tillträde, de
villkor under vilka tillträde lämnas eller andra liknande omständigheter
är att jämställa med sådan tillställning eller sammankomst. Detsamma
gäller, om tillställningen eller sammankomsten uppenbarligen är en del i
en rörelse vars verksamhet uteslutande eller väsentligen består i att
anordna tillställningar eller sammankomster av detta slag.

3 § Den som anordnar tillställning eller sammankomst som avses i 2 §
skall dömas till fängelse i högst två år eller, om omständigheterna är
mildrande, till böter.

Kan av särskilda skäl risk anses föreligga att tillställning eller
sammankomst som avses i 2 § kommer att äga rum, får polismyndigheten i
syfte att förhindra detta avstänga, utrymma eller förbjuda tillträde
till lokalen eller platsen.
Lag (1987:387) om tillämpning av valutalagen (1939:350)

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att 2 § första stycket 1, 2 och 4--8 
samt 5 § 1 och 3 valutalagen (1939:350) skall tillämpas under tiden den 
1 juli 1987--den 30 juni 1988.
Lag (1987:392) om ändring av viss tidpunkt  vid 1988 års allmänna fastighetstaxering 

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att riksskatteverket vid 1988 års 
allmänna fastighetstaxering skall lämna förslag till föreskrifter enligt 
19 kap. 1 § andra stycket fastighetstaxeringslagen (1979:1152) så snart 
som möjligt.
Förordning (1987:395) om tillsättning av  tjänster vid institutet för arbetsmiljöforskning 

1 § Denna förordning gäller tillsättning av tjänster vid institutet för
arbetsmiljöforskning när institutet inrättas för att överta vissa
uppgifter från arbetarskyddsstyrelsen.

2 § Tjänsten som föreståndare och chef för institutet för
arbetsmiljöforskning, tjänsten som chef för den administrativa
funktionen och tjänsten som informationsansvarig vid institutet
tillsätts av regeringen.

3 § Övriga tjänster vid institutet får, utan att kungöras lediga till
ansökan, tillsättas av arbetarskyddsstyrelsen med de arbetstagare hos
styrelsen som innehar tjänster som i fråga om arbetsuppgifter motsvarar
de nya tjänsterna.

4 § Omplaceringsförordningen (1984:110) och förordningen (1984:819) om
statliga platsanmälningar tillämpas inte när tjänster tillsätts enligt 3
§.
Förordning (1987:430) om tillsättande av vissa tjänster vid patentbesvärsrätten

1 § Vad som sägs i denna förordning gäller vid tillsättning första 
gången av de tjänster som från och med den 1 juli 1987 inrättas vid 
patentbesvärsrätten.

Med tjänst avses i denna förordning även långtidsvikariat.

2 § Tillsätts tjänsten med någon som vid utgången av juni månad 1987 
innehar en tjänst vid patent- och registreringsverket tillämpas inte

-- föreskrifter om ledigkungörande

-- omplaceringsförordningen (1984:110)

-- förordningen (1984:819) om statliga platsanmälningar.
Lag (1987:439) om inskränkning i rätten att överklaga

1 § När en tvist som rör beslut av en arbetsgivare med offentlig
ställning skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången
i arbetstvister, får arbetstagaren inte överklaga beslutet hos
regeringen, en förvaltningsdomstol eller en förvaltningsmyndighet.

2 § har upphävts genom lag (1999:862).

Övergångsbestämmelser

1999:862

Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av
beslut som har meddelats före den 1 januari 2000.
Lag (1987:442) om försöksverksamhet med  kommunal tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen  (1980:620) 

Lagens tillämpningsområde

1 § Med avvikelse från vad som föreskrivs i 69 § socialtjänstlagen
(1980:620) får försöksverksamhet med kommunal tillståndsprövning
bedrivas enligt bestämmelserna i denna lag.

Försöksverksamheten skall bedrivas i den eller de kommuner som
skriftligen har underrättat länsstyrelsen om att de åtar sig att delta i
verksamheten. Lag (1991:1593).

Tillståndsprövning hos socialnämnd

2 § Vill en enskild person eller sammanslutning inrätta ett hem för vård
eller boende för att bedriva förskole- eller fritidshemsverksamhet,
skall tillstånd sökas hos socialnämnden i den kommun där verksamheten
skall bedrivas.

2 a § har upphävts genom lag (1994:1573).

Ansökningar

3 § En ansökan om tillstånd skall vara skriftlig och ange

1. verksamhetens art,

2. vem som skall driva verksamheten,

3. det beräknade antalet inskrivna barn,

4. hur verksamheten skall finansieras,

5. vem som skall förestå verksamheten,

6. personalen och dess utbildning.

4 § Till en ansökan skall fogas ritningar över de lokaler där
verksamheten skall bedrivas och uppgifter om vilka brandskyddsåtgärder
som har vidtagits.

Tillstånd

5 § När ett tillstånd har meddelats skall socialnämnden utfärda ett
skriftligt bevis om det.

I beviset skall anges verksamhetens art, vem som skall driva
verksamheten, det högsta antalet barn som samtidigt får vara inskrivna
där, vem som skall vara föreståndare samt övriga villkor för
tillståndet.

6 § Ett tillstånd meddelas tills vidare eller för viss tid. Tillståndet
får inte överlåtas.

Ändringar i verksamheten

7 § Vill den som driver ett hem som avses i 2 § förändra verksamheten
så, att den inte längre motsvarar det meddelade tillståndet, skall han
söka tillstånd av socialnämnden för den ändrade verksamheten.

8 § Om den som driver ett sådant hem som avses i 2 § lägger ned
verksamheten, skall han omedelbart anmäla detta till socialnämnden.

Överklagande

9 § Socialnämndens beslut i ärenden om tillstånd enligt denna lag får
överklagas hos länsstyrelsen. Länsstyrelsens beslut får överklagas hos
kammarrätten genom besvär.
Lag (1987:443) om försöksverksamhet med kommunal tillståndsprövning enligt lotterilagen (1982:1011)

Lagens tillämpningsområde

1 § Försöksverksamhet med kommunal tillståndsprövning enligt
lotterilagen (1982:1011) får bedrivas enligt bestämmelserna i denna lag.

Försöksverksamheten skall bedrivas i den eller de kommuner som får
bedriva försöksverksamhet enligt lagen (1984:382) om försöksverksamhet
med en friare kommunal nämndorganisation och som skriftligen har
underrättat lotterinämnden om att de åtar sig att delta i denna
verksamhet. Lag (1988:1417).

Tillstånd

2 § Den kommunala nämnd som kommunen bestämmer prövar frågor om
tillstånd till bingospel enligt 11 § lotterilagen (1982:1011), om
ansökningen görs av en sammanslutning som huvudsakligen är verksam i
kommunen och spelet skall bedrivas endast inom kommunen. Lag
(1988:1417).

Tillsyn m. m.

3 § Har en kommunal nämnd meddelat tillstånd till ett lotteri, utövas
den närmare tillsynen över lotteriet enligt 25 § andra stycket
lotterilagen (1982:1011) av nämnden.

Frågor om varning och återkallelse av tillståndet enligt 27 §
lotterilagen prövas av nämnden.

Överklagande m. m.

4 § En kommunal nämnds beslut enligt denna lag får överklagas hos
länsstyrelsen.

Länsstyrelsens beslut får överklagas hos lotterinämnden. Lotterinämndens
beslut i sådana fall får inte överklagas. Nämnden får hänskjuta ärendet
till regeringen, om det är av större vikt.
Lag (1987:444) om försöksverksamhet med kommunal tillståndsprövning enligt miljöskyddslagen (1969:387)

Lagens tillämpningsområde

1 § Försöksverksamhet med kommunal prövning av frågor om tillstånd till
motorsportbanor och skjutbanor enligt miljöskyddslagen (1969:387) får
bedrivas enligt bestämmelserna i denna lag.

Försöksverksamheten skall bedrivas i den eller de av följande kommuner
som skriftligen har underrättat länsstyrelsen om att de åtar sig att
delta i denna verksamhet, nämligen Haninge, Tyresö, Gnosjö, Helsingborg,
Varberg, Ale, Örebro, Sandviken och Bräcke.

Denna lag gäller inte försvarsmaktens anläggningar.

Handläggning

2 § Frågor om tillstånd som avses i 1 § skall prövas av miljö- och
hälsoskyddsnämnden.

Bestämmelserna i miljöskyddslagen (1969:387) om ärenden som prövas av
koncessionsnämnden för miljöskydd skall tillämpas också på sådana
ärenden. Vad som sägs i 14 § andra stycket 3 nämnda lag skall dock
tillämpas endast om det behövs för utredningen i ärendet.

Överklagande

3 § Miljö- och hälsoskyddsnämndens beslut får överklagas hos
länsstyrelsen.

Beslut om ersättning för kostnader enligt 14 § femte stycket andra
meningen miljöskyddslagen (1969:387) överklagas dock genom besvär hos
kammarrätten.

Länsstyrelsens beslut får överklagas hos regeringen.
Förordning (1987:446) om försöksverksamhet med kommunal tillståndsprövning enligt miljöskyddslagen (1969:387)

1 § Denna förordning gäller sådan verksamhet som omfattas av lagen 
(1987:444) om försöksverksamhet med kommunal tillståndsprövning enligt 
miljöskyddslagen (1969:387).

2 § För miljö- och hälsoskyddsnämndens handläggning av tillståndsfrågor 
gäller vad som i miljöskyddsförordningen (1981:574) sägs om 
länsstyrelsen. Meddelanden om inkomna ansökningar samt beslut i 
tillståndsärenden skall sändas till statens naturvårdsverk och 
länsstyrelsen.

3 § Vad som i förordningen (1984:380) om avgifter för prövning och 
tillsyn enligt miljöskyddslagen (1969:387) föreskrivs om prövningsavgift 
till länsstyrelsen gäller i fråga om tillståndsprövning av miljö- och 
hälsoskyddsnämnden.
Lag (1987:474) med bemyndigande att tillämpa lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner i fråga om en handelsblockad mot Sydafrika och Namibia 

Utöver vad som sägs i 1 § lagen (1971:176) om vissa internationella 
sanktioner, får regeringen förordna att 3 och 5 §§ lagen skall tillämpas 
i fråga om en handelsblockad mot Sydafrika och Namibia. Regeringen får 
också meddela förordnande enligt 11 § tredje stycket lagen.

Om förhållandena ändras så att syftet med ett förordnande ej längre 
kvarstår, skall regeringen så snart det kan ske i motsvarande mån 
upphäva eller ändra meddelat förordnande eller med stöd därav meddelade 
föreskrifter.
Förordning (1987:476) om tillämpning i fråga  om Sydafrika och Namibia av lagen (1971:176)  om vissa internationella sanktioner 

Lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner skall tillämpas i 
följande omfattning, nämligen 

i fråga om Sydafrika

1. 3 §, 4 § 1--3 samt 5 § med anledning av resolution nr 418 (1977) som 
Förenta Nationernas säkerhetsråd antagit den 4 november 1977,

2. 3 § med anledning av resolution nr 569 (1985) som Förenta Nationernas 
säkerhetsråd antagit den 26 juli 1985,

i fråga om Sydafrika och Namibia

3 och 5 §§ för en handelsblockad mot dessa länder.
Förordning (1987:497) om förlängning av förordnanden för ledamöter i högskolestyrelser

Förordnanden som ledamot eller suppleant i högskolestyrelse, vilka
gäller till utgången av juni månad 1987, skall utan hinder av
bestämmelserna i högskoleförordningen (1977:263) gälla till utgången av
juni månad 1988.

Övergångsbestämmelser

1987:497

Denna förordning träder i kraft den 30 juni 1987.

Om någon före ikraftträdandet har förordnats att vara ledamot
eller suppleant i högskolestyrelse till utgången av juni månad
1988, gäller dock det förordnandet.
Förordning (1987:504) med instruktion  för polarforskningssekretariatet 

Inledande bestämmelse

1 § Allmännna verksstadgan (1965:600) skall med undantag av 3 § första
stycket tillämpas på polarforskningssekretariatet.

Uppgifter

2 § Sekretariatet har till uppgift att främja och samordna svensk
polarforskning och utvecklingsverksamhet med anknytning därtill.

3 § Det åligger sekretariatet särskilt att

1. planera forskning och utvecklingsarbete med inriktning på
polarområdena,

2. organisera och genomföra expeditioner till polarområdena,

3. fortlöpande följa nationell och internationell forskning och
utvecklingsverksamhet avseende polarområdena,

4. främja en ökad förståelse och ett förbättrat skydd för miljön i
polarområdena genom forsknings- och utvecklingsprogram,

5. bistå med erforderlig expertis vid internationella förhandlingar och
internationellt samarbete.

4 § Sekretariatet skall i sitt arbete samverka med myndigheter, andra
organ och organisationer, vars verksamhet har anknytning till
polarforskning.

Sekretariatet bör vid behandling av forskningsfrågor inhämta råd från
Vetenskapsakademiens polarforskningskommitte' samt samverka med
Naturvetenskapliga forskningsrådet och andra organ som finansierar
forskningsverksamhet.

Sekretariatet bör i frågor med teknisk och industriell inriktning
samverka med organisationer och företag som har kompetens och verksamhet
inom arktisk teknik.

Organisation

5 § Sekretariatet leds av en styrelse. I styrelsen ingår en ordförande,
sekretariatets föreståndare samt tre andra ledamöter.

6 § Föreståndaren är chef för sekretariatet.

7 § Hos sekretariatet finns i övrigt personal i mån av behov och
tillgång på medel. I mån av behov och tillgång på medel får
sekretariatet anlita utomstående för särskilda uppdrag.

Ärendenas handläggning

8 § Av styrelsen avgörs

1. viktigare frågor om sekretariatets organisation och arbetsformer,

2. anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

3. andra frågor som föreståndaren hänskjuter till styrelsen.

9 § Styrelsen är beslutför när minst tre ledamöter, däribland
ordföranden eller föreståndaren, är närvarande.

10 § Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av föreståndaren
ensam.

11 § Ärenden avgörs efter föredragning, som ankommer på föreståndaren
eller på en särskilt förordnad föredragande.

Ordföranden får överta beredning och föredragning av ärenden som skall
avgöras av styrelsen.

Tjänstetillsättningar

12 § Föreståndaren förordnas av regeringen. Andra tjänster tillsätts av
sekretariatet.

13 § Ordförande och andra styrelseledamöter än föreståndaren förordnas
av regeringen för tre år.
Lag (1987:519) om Riksrevisionsverkets granskning av statliga aktiebolag och stiftelser 

1 § Riksrevisionsverket får granska den verksamhet som staten
bedriver i form av aktiebolag eller stiftelse, om verksamheten är
reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som
ägare eller genom tillskott av anslagsmedel eller genom avtal eller
på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten.

Dessutom får Riksrevisionsverket granska verksamhet som bedrivs av
Stiftelsen Chalmers Tekniska högskola och Stiftelsen Högskolan i
Jönköping och deras dotterbolag. Lag (1995:897).

2 § De aktiebolag och stiftelser som Riksrevisionsverket granskar
enligt 1 § är skyldiga att på begäran av Riksrevisionsverket lämna
verket de upplysningar som behövs om den granskade
verksamheten. Lag (1993:957).

Övergångsbestämmelser

1990:423

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990. Den tillämpas även på
granskningen av sådan verksamhet i Trygghetsstiftelsen som har påbörjats
dessförinnan.
Förordning (1987:528) om vissa avsteg från förutsättningarna för bostadslån vid ombyggnad av ålderdomshem

Bostadslån enligt ombyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:693) får
vid ombyggnad av ålderdomshem lämnas även om det görs avsteg från de
krav på primära bostadsfunktioner och utrymmes- och utrustningsstandard
som anges i 7 § andra stycket nämnda förordning och dessa avsteg går
utöver vad som följer av tredje stycket samma paragraf. Lägenheterna i
färdigt skick skall dock bestå av minst ett rum och kokskåp och utrymme
med toalett och dusch samt ha sådan storlek att de kan användas av en
rullstolsbunden person. Om det inte finns byggnadstekniska hinder, skall
lägenheterna även ha entréutrymme.

Avsteg enligt första stycket får göras endast om den lägre standarden i
lägenheterna kompenseras av gemensamma utrymmen och av utrustning som
finns där. Bedömningen av hur många lägenheter som bör dela på
gemensamma utrymmen skall avgöras utifrån vad som är lämpligt i varje
enskilt ombyggnadsprojekt.

Närmare föreskrifter om förutsättningarna för avsteg enligt denna
förordning meddelas av bostadsstyrelsen.
Förordning (1987:532) om överklagande av  tjänstetillsättningsbeslut inom  försvarsdepartementets verksamhetsområde 

I 48 § förordningen (1983:277) om handläggning av ärenden, 
tjänstetillsättning m.m. inom försvarsmakten finns bestämmelser om 
överklagande hos försvarets personalnämnd av beslut i ärenden om 
tjänstetillsättning. Beslut i sådana ärenden av övriga myndigheter som 
enligt departementsförordningen (1982:1177) tillhör 
försvarsdepartementet får också överklagas hos personalnämnden. 
Personalnämndens beslut får inte överklagas.
Förordning (1987:535) om statsbidrag till en särskild studiekampanj för invandrare

Inledande föreskrifter

1 § I denna förordning meddelas föreskrifter om statsbidrag till en
särskild studiekampanj för invandrare i syfte att stimulera invandrare
till ett ökat valdeltagande.

2 § Ett studieförbund kan få statsbidrag till studiekampanjen, om
förbundet har rätt till statsbidrag enligt förordningen (1981:518) om
statsbidrag till studiecirklar m. m. och kampanjen bedrivs genom
anordnande av studiecirklar inom ramen för studiecirkelverksamhetens
allmänna mål och riktlinjer.

3 § Statsbidrag fördelas av skolöverstyrelsen mellan studieförbunden i
förhållande till det genomsnittliga antalet statsbidragsberättigade
studietimmar under huvudämnesgruppen "Samhällsvetenskap, information"
under de tre senaste redovisningsåren.

Villkor

4 § För varje studiecirkel skall det finnas en studieledare och en
arbetsplan, som skall vara godkända av en lokal studieförbundsavdelning.

5 § Varje studiecirkel skall omfatta minst tre studietimmar. Med
studietimme menas en tid om 45 minuter.

6 § I en studiecirkel får ingå högst 20 deltagare, studieledaren
inräknad.

Vid varje sammankomst skall minst tre deltagare, studieledaren inräknad,
vara närvarande.

7 § Studiecirkeln skall vara kostnadsfri för deltagarna och den skall
anordnas inom riket.

Former av statsbidrag

8 § Statsbidrag utgår i form av schablonbidrag och bidrag till särskilda
kostnader.

Schablonbidrag utgår med 268 kr. för varje studietimme och för högst
30 000 studietimmar.

Bidrag till särskilda kostnader utgår med högst 2 milj. kr. och lämnas
för bidrag till information till invandrarna, för bidrag till
ledarinformation och utbildning samt bidrag till centrala
organisationskostnader.

Särskilda föreskrifter

9 § Sådan verksamhet till vilken statsbidrag utgår skall stå under
tillsyn av skolöverstyrelsen.

10 § Skolöverstyrelsen fastställer och betalar i förskott ut
statsbidrag.

11 § Den som uppburit statsbidrag är skyldig att lämna de
redovisningshandlingar och den verksamhetsberättelse som
skolöverstyrelsen bestämmer.

Överklagande m.m.

12 § Skolöverstyrelsens beslut enligt denna förordning får inte
överklagas.

13 § Skolöverstyrelsen meddelar de närmare föreskrifter som behövs för
verkställigheten av denna förordning.
Förordning (1987:56) om medelvärde för år 1986 enligt förordningen (1983:943) om statsbidrag till kommunal barnomsorg

Regeringen fastställer medelvärdet enligt 4 § andra stycket förordningen 
(1983:943) om statsbidrag till kommunal barnomsorg till 140 700 kronor 
för år 1986.
Lag (1987:560) om skatteutjämningsavgift 

1 § Landsting skall erlägga avgift (skatteutjämningsavgift) enligt denna
lag. Lag (1992:673).

2 § Avgiftsunderlaget utgörs av antalet skattekronor enligt
skattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324)
vid taxeringen till kommunal inkomstskatt närmast föregående år.
Lag (1990:397).

3 § Avgiften utgör för landsting 40 öre per skattekrona. Lsg (1992:673).

4 § har upphävts genom lag (1992:673).

5 § har upphävts genom lag (1989:605).

6 § Ändras rikets indelning i landsting eller kommuner, beräknas
skatteutjämning savgift på grundval av den indelning som gäller vid
ingången av året. Lag (1992:673).

7 § Skattemyndigheten fastställer skatteutjämningsavgift och tillställer
sen ast den 25 januari landsting uppgift om avgiftens belopp för året.

Skattemyndigheten skall senast den 10 september lämna landsting uppgift
om uppsk attad skatteutjämningsavgift för nästa år. Lag (1992:673).

8 § Skatteutjämningsavgiften skall betalas med en tolftedel varje månad
under år et genom avräkning med lika belopp vid varje utbetalning av
landstingsskatt enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämm elser
om  kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. Är avgiften
inte uträknad vid avräkningstillfällena i månaderna januari och
februari, får avräkning ske med ett uppskattat belopp. Om något av de
belopp som  avräknas i månaderna januari och februari inte motsvarar en
tolftedel av landstingets avgift, skall den jämkning som föranleds av
detta ske i fråga om de t belopp som avräknas i mars månad.

9 § Skattemyndighetens beslut enligt denna lag får överklagas hos
regeringen. Lag (1992:673).

Övergångsbestämmelser

1987:560

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1987 och tillämpas första gången
i fråga om skatteutjämningsavgift för år 1988.

2. Avgiftsunderlaget för år 1988 skall justeras på det sätt som anges i
1 c § lagen (1982:221) med särskilda bestämmelser om det kommunala
skatteunderlaget m. m.

3. Genom lagen upphävs lagen (1985:533) om skatteutjämningsavgift. Den
upphävda lagen tillämpas dock alltjämt i fråga om skatteutjämningsavgift
för åren 1986 och 1987.

1989:605

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989 och tillämpas första gången i
fråga om skatteutjämningsavgift för år 1990.

1990:397

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991. Bestämmelsen i 2 §
tillämpas första gången i fråga om skatteutjämningsavgift för år 1992.

1990:610

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990 och tillämpas första gången i
fråga om skatteutjämningsavgift för år 1991.

1991:1035

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991 och tillämpas första gången
i fråga om skatteutjämningsavgift för år 1992.

1992:673

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992 och tillämpas första gången i
fråga om skatteutjämningsavgift för landsting för år 1993.

1993:1656

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (1987:560) om
skatteutjämningsavgift skall upphöra att gälla vid utgången av
år 1993. Den upphävda lagen tillämpas dock fortfarande för år 1993
och tidigare år.
Lag (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift 

1 § Kommun skall erlägga särskild skatteutjämningsavgift om antalet
skattekronor enligt skattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2 §
taxeringslagen (1990:324) vid taxeringen till kommunal inkomstskatt
föregående år överstiger vad som motsvarar 100 procent av
medelskattekraften. Kommun som inte ingår i landstingskommun skall dock
inte erlägga särskild skatteutjämningsavgift. Lag (1990:398).

2 § Avgiftsunderlaget är antalet skattekronor vid den taxering som avses
i 1 §.

3 § Den särskilda skatteutjämningsavgiften erläggs med följande belopp
per skattekrona för de delar av skatteunderlaget som ligger inom angivna
procent av medelskattekraften.

Krona per               Procent av
skattekrona             medelskatte-
                        kraften

 1                      100--109,99
 2                      110--119,99
 3                      120--124,99
 4                      125--129,99
 6                      130--134,99
 8                      135--139,99
10                      140--

Särskild skatteutjämningsavgift skall dock inte erläggas för den del av
skatteunderlaget som understiger det för kommunen garanterade
skatteunderlaget enligt lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag. Lag
(1991:1944).

4 § I fråga om den särskilda skatteutjämningsavgiften tillämpas vad som
sägs i 5--9 §§ lagen (1987:560) om skatteutjämningsavgift.

Övergångsbestämmelser

1987:561

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1987 och tillämpas första gången i
fråga om särskild skatteutjämningsavgift för år 1988. Avgiftsunderlaget
för år 1988 skall justeras på sätt anges i 1 c § lagen (1982:221) med
särskilda bestämmelser om det kommunala skatteunderlaget m. m.

1988:492

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1988 och tillämpas första gången i
fråga om särskild skatteutjämningsavgift för år 1989.

1989:606

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989 och tillämpas första gången i
fråga om särskild skatteutjämningsavgift för år 1990.

1990:398

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas första gången
i fråga om särskild skatteutjämningsavgift för år 1992.

1991:1944

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992 och tillämpas första gången
i fråga om särskild skatteutjämningsavgift för år 1992.

1992:674

Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om särskild
skatteutjämningsavgift för år 1992 och tidigare.
Förordning (1987:566) om skatteutjämningsavgift

Riksskatteverket skall meddela de föreskrifter som behövs för
verkställigheten av lagen (1987:560) om skatteutjämningsavgift och lagen
(1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift.

Övergångsbestämmelser

1987:566

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987.

2. Genom förordningen upphävs förordningen (1985:535) om
skatteutjämningsavgift. Den upphävda förordningen tillämpas dock
alltjämt i fråga om skatteutjämningsavgift för åren 1986 och 1987.

1992:679

Den upphävda förordningen tillämpas dock alltjämt i fråga om
skatteutjämningsavgift för år 1992 och tidigare år.
Förordning (1987:585) om beredskapslagring av olja och kol m.m. under lagringsåret 1987/88

Regeringen föreskriver enligt 9 § lagen (1984:1049) om beredskapslagring 
av olja och kol och 10 § lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på 
naturgasområdet att följande andelar av basmängderna för 
lagringsbränslen skall lagras under lagringsåret 1987/88.

Varuslag                        Procentandel av basmängden

Kol                             37
Motorbensin                     25
Fotogen                         25
Dieselbrännolja/ 
eldningsolja 1 och 2            25
Övriga eldningsoljor            25
Gasol                           25

I fråga om ersättningsbränsle för naturgas skall lagringsprocenten 
motsvara 28 procent av basmängden för respektive varuslag.