Lag (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden

1 kap. Inledande bestämmelser

1 § I denna lag finns bestämmelser om 

1. ägare och utgivare av periodiska skrifter m.m. (2 kap.), 

2. utgivare av program m.m. (3 kap.), 

3. utgivare m.m. av tekniska upptagningar (4 kap.), 

4. bevarande av exemplar och inspelningar m.m. (5 kap.), 

5. åtal och tvångsmedel (6 kap.), 

6. rätt domstol i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål 
(7 kap.), 

7. förberedande behandling av tryckfrihetsmål och 
yttrandefrihetsmål (8 kap.), 

8. huvudförhandling inför jury (9 kap.), och 

9. överläggning och dom m.m. (10 kap.). 

I 11 kap. finns vissa övriga bestämmelser.
Lag (2018:1913).

2 § De bestämmelser i denna lag som gäller tryckta 
skrifter eller tryckning av skrifter ska tillämpas även på 
andra skrifter som faller under tryckfrihetsförordningen.

Med program, databas och teknisk upptagning avses detsamma 
som i yttrandefrihetsgrundlagen. Med beställ-tv avses 
detsamma som i radio- och tv-lagen (2010:696).
Lag (2018:1913).

2 kap. Om ägare av och utgivningsbevis för periodiska skrifter

Allmänna bestämmelser

1 § Andra än följande utländska fysiska och juridiska 
personer får inte vara ägare till periodiska skrifter som 
trycks i Sverige:

1. Utländska fysiska personer som har hemvist i Sverige.

2. Utländska fysiska personer med medborgarskap i en stat 
inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

3. Utländska juridiska personer som har bildats enligt 
lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska 
samarbetsområdet och som har sitt säte, sitt huvudkontor 
eller sin huvudsakliga verksamhet inom det 
samarbetsområdet. Lag (2018:1803).

2 § Frågor om utgivningsbevis för periodiska skrifter prövas 
av Mediemyndigheten. Myndigheten tar också emot anmälningar om 
utgivare och ställföreträdare för utgivare. 

Myndigheten ska föra register över periodiska skrifter. 
Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling. Det 
får innehålla uppgifter om

1. skriftens titel, 

2. utgivningsort, 

3. utgivningsplan,

4. ägare,

5. vem som utsetts till utgivare och, i förekommande fall, 
ställföreträdare för utgivaren, 

6. tidpunkt för utfärdande och förnyelse av utgivningsbevis, 
och

7. förfall eller återkallelse av utgivningsbevis.
Lag (2024:1014).

3 § Om en ansökan om utgivningsbevis för en periodisk skrift 
eller en anmälan om utgivare eller ställföreträdande utgivare 
inte uppfyller föreskrivna krav, ska den som har gjort ansökan 
eller anmälan föreläggas att inom en viss tid avhjälpa 
bristen. Avhjälps inte bristen, får ansökningen eller anmälan 
avvisas. Lag (2024:1014).

4 § Regeringen får meddela föreskrifter om

1. avgifter för ansökningar och anmälningar i ärenden enligt 
5 kap. tryckfrihetsförordningen, och

2. avgifter för utdrag ur register över periodiska skrifter.
Lag (2024:1014).

Utgivningsbevis för periodiska skrifter

5 § Om utgivningsorten eller utgivningsplanen ändras, ska 
ägaren genast anmäla detta till Mediemyndigheten.
Lag (2024:1014).

6 § I god tid innan ett utgivningsbevis för en periodisk 
skrift upphör enligt 5 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen ska 
Mediemyndigheten dels till den senast kända ägaren av den 
periodiska skriften sända en påminnelse om att bevisets 
giltighet är begränsad till tio år och att beviset upphör om 
en ansökan om förnyelse av beviset inte har kommit in till 
myndigheten före tioårsperiodens utgång, dels kungöra 
påminnelsen elektroniskt.

Av kungörelsen ska namn och adress för den senast kända ägaren 
framgå, liksom utgivningsbevisets nummer och den titel som 
utgivningsbeviset avser. Lag (2024:1014).

7 § En ansökan om förnyelse av ett utgivningsbevis för en 
periodisk skrift enligt 5 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen 
får göras hos Mediemyndigheten tidigast ett år före och senast 
på dagen för periodens utgång. För en ansökan om förnyelse av 
ett utgivningsbevis gäller i övrigt samma bestämmelser som för 
den första ansökan. Lag (2024:1014).

8 § Ett beslut enligt 5 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen om 
att ett utgivningsbevis för en periodisk skrift ska anses ha 
upphört ska dels sändas till den senast kända ägaren av den 
periodiska skriften, dels kungöras elektroniskt.

Om det av särskilda skäl kan antas att den senast kända ägaren 
inte kan nås av en försändelse är det tillräckligt att 
beslutet kungörs elektroniskt. Lag (2024:1014).

9 § Ett beslut om återkallelse av ett utgivningsbevis för en 
periodisk skrift meddelas av Mediemyndigheten. I ärenden som 
avses i 5 kap. 13 § första stycket 2-7 
tryckfrihetsförordningen ska ägaren och utgivaren om möjligt 
få tillfälle att yttra sig. Lag (2024:1014).

10 § Ett slutligt beslut av Mediemyndigheten i ett ärende om 
utgivningsbevis för en periodisk skrift får överklagas till 
allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för 
beslutet.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.
Lag (2024:1014).

Straff

11 § Till penningböter döms ägare till en periodisk skrift 
för vilken en ny utgivningsort eller en ny utgivningsplan 
inte anmäls enligt 5 §.

Justitiekanslern är åklagare i mål om ansvar för sådana brott 
som avses i första stycket. Lag (2018:1803).

3 kap. Om utgivare av program m.m.

Sändningar med tillstånd av regeringen samt sändningar av 
tv-program med tillstånd av Mediemyndigheten som meddelats för 
en längre tid än två veckor

1 § Uppgift om vem som är utgivare ska antecknas i ett
register hos programföretaget innan programmet sänds.

I registret ska vidare för varje särskilt program antecknas
beräknad tidpunkt för sändningens början och formen för
sändningen (direktsändning eller sändning av inspelat
program).

Vid varje anteckning i registret ska det anges när
anteckningen har gjorts.

Registret ska vara tillgängligt för allmänheten.
Lag (2010:737).

2 § Beträffande program som direktsänds får den som skall
förordna utgivare besluta att, i stället för utgivaren, var och
en som framträder i programmet själv skall svara för
yttrandefrihetsbrott som han begår. Ett sådant beslut skall
före sändningen meddelas de berörda och antecknas i det
register som avses i 1 §. Om inte detta sker, är beslutet utan
verkan. Anteckningen skall innehålla uppgifter om namn,
födelsetid och bostadsadress beträffande var och en som avses
med beslutet.

Andra sändningar med tillstånd av Myndigheten för press, 
radio och tv

Andra sändningar med tillstånd av Mediemyndigheten

3 § Varje sammanslutning som avser att sända ljudradio med 
stöd av 12 kap. radio- och tv-lagen (2010:696) ska utse en 
utgivare för programverksamheten. Detsamma gäller innehavare 
av tillstånd till sådana sändningar som anges i 4 kap. 13 § 
och 11 kap. 1 § andra stycket radio- och tv-lagen samt 
innehavare av tillstånd enligt 13 kap. samma lag. 
Sammanslutningen eller tillståndshavaren ska till 
Mediemyndigheten anmäla vem som är utgivare.

Om den som är utsedd till utgivare inte längre är behörig 
eller hans eller hennes uppdrag upphör, ska sammanslutningen 
eller tillståndshavaren omedelbart utse en ny utgivare. Denne 
ska anmälas så som föreskrivs i första stycket. Lag (2023:840).

4 § En ställföreträdare för utgivaren ska vara godkänd av den 
sammanslutning som har utsett utgivaren eller av den som 
innehar tillståndet. Utgivaren ska till Mediemyndigheten 
anmäla vem som är ställföreträdare. Lag (2023:840).

5 § Till varje anmälan enligt 3 eller 4 § skall fogas bevis att
utgivaren eller ställföreträdaren uppfyller de
behörighetsvillkor som anges i yttrandefrihetsgrundlagen och
att han har åtagit sig uppdraget. I fråga om ställföreträdare
skall det dessutom visas att sammanslutningen eller
tillståndshavaren har godkänt honom. Lag (1997:334).

6 § När ställföreträdaren för en utgivare har tjänstgjort 
ska hans eller hennes namn anges i sändningen. Dessutom ska 
varje sändning av ett program i närradio avslutas med en 
uppgift om vilken sammanslutning som har sänt programmet.
Lag (2018:1913).

6 a § har upphävts genom lag (1997:334).

6 b § har upphävts genom lag (1997:334).

6 c § har upphävts genom lag (1997:334).

6 d § har upphävts genom lag (1997:334).

Sammanställda radiotidningar

7 § Om en sändning som är särskilt anpassad för synskadade
(radiotidning) består av en sammanställning av material från
flera periodiska skrifter (sammanställda radiotidningar), ska
utgivare utses av ägarna till de periodiska skrifter ur vilka
materialet hämtats. Utgivaren ska utses för
programverksamheten.

Ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga
förlagan till radiotidningen ska till Myndigheten för
tillgängliga medier anmäla vem som är utgivare.

Om den som är utsedd till utgivare inte längre är behörig
eller hans uppdrag upphör, ska en ny utgivare omedelbart
utses. Denne ska anmälas så som sägs i andra stycket.
Lag (2012:903).

8 § En ställföreträdare för utgivaren ska vara godkänd av den
som har utsett utgivaren. Utgivaren anmäler vem
ställföreträdaren är till Myndigheten för tillgängliga medier.
Lag (2012:903).

9 § Till varje anmälan enligt 7 eller 8 § skall fogas bevis att
utgivaren eller ställföreträdaren uppfyller de behörighetskrav
som anges i yttrandefrihetsgrundlagen och att han har åtagit
sig uppdraget. Om en ställföreträdare anmäls, skall det
dessutom visas att han är godkänd av den som har utsett
utgivaren.

10 § När ställföreträdaren för en utgivare tjänstgjort skall
hans namn anges i sändningen.

Andra trådlösa sändningar av program

11 § Bestämmelserna i 1 och 2 §§ gäller också i fråga om 

1. program som förmedlas genom satellitsändningar som utgår 
från Sverige, och 

2. andra program än radiotidningar som får sändas utan 
tillstånd enligt radio- och tv-lagen (2010:696). 

Första stycket tillämpas inte i fråga om program som sänds av 
andra än svenska programföretag och inte är avsedda att tas 
emot i Sverige. I fråga om sådana program tillämpas inte 
några andra föreskrifter i yttrandefrihetsgrundlagen än 
1 kap. 10–13 §§. Lag (2018:1913).

Andra trådsändningar än vidaresändningar, m.m.

12 § Om ett programföretag som har tillstånd enligt 
4 kap. 3 § eller 11 kap. 1 § första stycket radio- och 
tv-lagen (2010:696) att sända program också bedriver verksamhet 
för sändning till allmänheten av ljud, bilder eller text genom 
tråd, tillämpas 1 och 2 §§ i fråga om verksamheten.
Lag (2018:1913).

13 § Den som utser en utgivare av andra program i 
trådsändningar än som avses i 12 § ska anmäla vem som har 
utsetts till Mediemyndigheten.

Om den som är utsedd till utgivare inte längre är behörig 
eller hans eller hennes uppdrag upphör, ska en ny utgivare 
omedelbart utses. Denne ska anmälas så som föreskrivs i första 
stycket. Lag (2023:840).

14 § En ställföreträdare för utgivaren ska vara godkänd av den 
som har utsett utgivaren. Utgivaren ska anmäla vem som är 
ställföreträdare till Mediemyndigheten. Lag (2023:840).

15 § Till varje anmälan enligt 13 eller 14 § skall fogas bevis
att utgivaren eller ställföreträdaren uppfyller de
behörighetskrav som anges i yttrandefrihetsgrundlagen och att
han har åtagit sig uppdraget. Om en ställföreträdare anmäls,
skall det dessutom visas att han är godkänd av den som har
utsett utgivaren.

16 § Varje program i en sådan trådsändning som avses i 13 §
skall avslutas med en uppgift om vem som har utsett utgivaren.
Om en ställföreträdare för utgivaren tjänstgör, skall det
lämnas en uppgift om vem ställföreträdaren är.

17 § Beträffande program som direktsänds får den som ska utse 
utgivare besluta att, i stället för utgivaren, var och en som 
framträder i programmet själv ska svara för 
yttrandefrihetsbrott som han eller hon begår. Ett sådant 
beslut ska före sändningen meddelas de berörda och antecknas i 
ett särskilt register hos den som bedriver 
sändningsverksamheten. Anteckningen ska innehålla uppgifter om 
namn, födelsetid och bostadsadress för var och en som avses 
med beslutet. Om inte detta sker, är beslutet utan verkan.

Ett utdrag ur registret ska genast sändas till 
Mediemyndigheten varje gång ett beslut har antecknats i det.
Lag (2023:840).

18 § Bestämmelserna i 12-15 §§ tillämpas också när information 
tillhandahålls enligt 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen av 
någon som avses i den paragrafens första stycke 1 a-c. Den som 
bedriver sådan verksamhet ska till Mediemyndigheten anmäla 
vilket namn databasen har. I fråga om sådant tillhandahållande 
som avses i 1 kap. 4 § första stycket 2 a-c 
yttrandefrihetsgrundlagen ska namnet innehålla databasens 
domännamn eller motsvarande uppgift. När ett sådant 
programföretag som har tillstånd enligt 4 kap. 3 § eller 
11 kap. 1 § första stycket radio- och tv-lagen (2010:696) att 
sända program också tillhandahåller allmänheten information ur 
en databas enligt 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen, ska i 
stället för det som anges i 1 § första stycket gälla

- att utgivare ska utses för verksamheten, och

- att uppgift om vem som är utgivare, och i förekommande fall 
ställföreträdare, ska antecknas i register hos 
programföretaget. Lag (2023:840).

19 § Utgivningsbevis för databaser enligt 1 kap. 5 § 
yttrandefrihetsgrundlagen utfärdas av Mediemyndigheten på 
ansökan av den som bedriver verksamheten.

En ansökan ska innehålla uppgift om databasens namn, vem som 
bedriver verksamheten, från vilken ort informationen 
tillhandahålls och vem som utsetts till utgivare samt, i 
förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren. I fråga om 
sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 4 § första stycket 
2 a-c yttrandefrihetsgrundlagen ska namnet innehålla 
databasens domännamn eller motsvarande uppgift.

Ansökan ska också innehålla en teknisk beskrivning av 
verksamheten. Av beskrivningen ska det framgå hur information 
tillhandahålls allmänheten. Beskrivningen ska ha sådan 
omfattning att det framgår om verksamheten uppfyller 
förutsättningarna enligt 1 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen.

Till en ansökan ska det fogas bevis att utgivaren uppfyller de 
behörighetsvillkor som anges i yttrandefrihetsgrundlagen och 
att utgivaren har åtagit sig uppdraget. Lag (2024:1014).

20 § Om en ansökan om utgivningsbevis för en databas inte 
uppfyller vad som föreskrivs i 19 §, ska sökanden föreläggas 
att inom viss tid avhjälpa bristen. Gör sökanden inte det, får 
ansökan avvisas. Lag (2024:1014).

21 § I god tid innan ett utgivningsbevis för en databas upphör 
att gälla enligt 1 kap. 6 § första stycket 
yttrandefrihetsgrundlagen ska Mediemyndigheten till den som 
bedriver verksamheten sända en påminnelse om att bevisets 
giltighetstid är begränsad till tio år och att beviset upphör 
att gälla, om en ansökan om förnyelse av beviset inte har 
kommit in till myndigheten före tioårsperiodens utgång. 

Beslut om att ett utgivningsbevis för en databas ska anses ha 
upphört att gälla vid tioårsperiodens utgång meddelas av 
Mediemyndigheten. 

En ansökan om förnyelse av ett utgivningsbevis för en databas 
enligt 1 kap. 6 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen får 
göras hos Mediemyndigheten tidigast ett år före och senast på 
dagen för tioårsperiodens utgång. För en ansökan om förnyelse 
gäller i övrigt samma bestämmelser som för den första ansökan. 
Om en ansökan om förnyelse har gjorts i rätt tid, fortsätter 
beviset att gälla till dess att beslutet med anledning av 
ansökan har fått laga kraft. Lag (2024:1014).

22 § Om de förhållanden som avses i 19 § andra-fjärde styckena 
ändras, ska den som bedriver verksamheten genast anmäla detta 
till Mediemyndigheten. Lag (2023:840).

23 § I 1 kap. 6 § tredje stycket yttrandefrihetsgrundlagen 
föreskrivs i vilka fall utgivningsbevis för databaser får 
återkallas. Om ett utgivningsbevis inte borde ha utfärdats på 
grund av risk för förväxling med namnet på en annan 
verksamhet, får beviset dock återkallas endast om det inom sex 
månader sedan beviset utfärdades visas att ansökan borde ha 
avslagits på grund av denna risk. 

Beslut om återkallelse av utgivningsbevis för en databas 
meddelas av Mediemyndigheten. I ärenden om återkallelse ska 
den som bedriver verksamheten och utgivaren få tillfälle att 
yttra sig, om det är möjligt. Lag (2024:1014).

24 § Beslut av Mediemyndigheten i ärenden om utgivningsbevis 
för databaser får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.
Lag (2024:1014).

25 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig 
uppgift i en ansökan om utgivningsbevis för en databas ska 
dömas till böter eller fängelse i högst ett år. Detsamma 
gäller den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot vad 
som föreskrivs i 22 § om skyldighet att anmäla ändrade 
förhållanden.

Justitiekanslern är åklagare i mål om ansvar för sådana brott 
som avses i första stycket. Lag (2024:1014).

26 § I varje sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 4 
§ yttrandefrihetsgrundlagen ska uppgifter lämnas om 
verksamhetens namn och utgivare och vem som har utsett denne. 
Om en ställföreträdare för utgivaren tjänstgör, ska det 
lämnas en uppgift om vem ställföreträdaren är. Uppgifterna 
ska vara lättillgängliga, tydliga och anges i anslutning till 
varandra. Lag (2018:1913).

27 § Mediemyndigheten ska föra ett register över verksamheter 
enligt 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen. Registret får 
innehålla uppgifter om

1. databasens namn,

2. vem som bedriver verksamheten,

3. från vilken ort informationen tillhandahålls,

4. vem som utsetts till utgivare och, i förekommande fall, 
ställföreträdare för utgivaren,

5. en teknisk beskrivning av verksamheten, och

6. tidpunkt för utfärdande och förnyelse av utgivningsbevis.
Lag (2023:840).

28 § Regeringen får meddela föreskrifter om 

1. avgifter för utdrag ur register över verksamheter enligt 
1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen, och 

2. ansökningsavgifter i ärenden om utgivningsbevis enligt 
1 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen. Lag (2018:1913).

Gemensamma bestämmelser

29 § Har upphävts genom lag (2018:1803).

30 § Till böter eller fängelse i högst ett år döms den som 
uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot det som i detta 
kapitel föreskrivs om skyldighet att anteckna eller anmäla 
utgivare. Detsamma gäller den som bedriver verksamhet med 
utgivningsbevis enligt 1 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen 
och som uppsåtligen eller av oaktsamhet vid behov inte 
anmäler ny utgivare.

Till penningböter döms den som uppsåtligen eller av 
oaktsamhet bryter mot det som i detta kapitel föreskrivs om 
skyldighet att lämna uppgift om ställföreträdare eller att 
anmäla namn på verksamhet som bedrivs enligt 1 kap. 4 § 
yttrandefrihetsgrundlagen av någon som avses i den 
paragrafens första stycke 1 a–c.

Justitiekanslern är åklagare i mål om ansvar för sådana brott 
som avses i första och andra styckena. Lag (2018:1913).

4 kap. Om utgivare m.m. av tekniska upptagningar

1 § I fråga om sådana tekniska upptagningar som innehåller en
för synskadade avsedd sammanställning av två eller flera
periodiska skrifter som ges ut här i landet och vilkas ägare
samverkar om upptagningen (kassettidningar med
sammanställningar av material ur mer än en förlaga) utses
utgivaren av de samverkande ägarna.

Ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga
förlagan till kassettidningen ska till Myndigheten för
tillgängliga medier anmäla vem som är utgivare.

Om den som är utsedd till utgivare inte längre är behörig
eller hans uppdrag upphör, ska en ny utgivare omedelbart
utses. Denne ska anmälas så som sägs i andra stycket.
Lag (2012:903).

2 § Den skyldighet att lämna vissa uppgifter som 
föreskrivs i 3 kap. 16 eller 20 § yttrandefrihetsgrundlagen 
ska fullgöras genom att uppgifterna tas in i själva den 
tekniska upptagningen, skriften eller bilden eller sätts fast 
på skivan, kassetten eller motsvarande föremål.
Lag (2018:1913).

3 § Har upphävts genom lag (2018:1803).

5 kap. Om bevarande av exemplar och inspelningar m.m.

Tryckta skrifter

1 § Den som här i landet framställer en tryckt skrift är
skyldig att bevara ett exemplar av skriften under ett år från
det att skriften gavs ut.

2 § Av varje tryckt skrift som har framställts utomlands och
införs hit för att spridas här skall ett exemplar bevaras under
ett år från införandet. Det gäller dock inte skrifter som ej är
periodiska och som helt är skrivna på främmande språk. Det
gäller inte heller periodiska skrifter för vilka
utgivningsbevis varken finns eller skall finnas.

Skyldigheten att bevara skrifterna ligger,

1. i fråga om periodiska skrifter på den som är utgivare här i
landet,

2. i fråga om andra skrifter på skriftens förläggare här i
landet eller, om det inte finns någon sådan förläggare, på den
som har låtit lämna ut skriften för spridning här.

En skrift som inte är periodisk behöver inte bevaras om endast
enstaka exemplar av den har förts in i landet.

Program och tekniska upptagningar

3 § Den som sänder program till allmänheten, tillhandahåller 
beställradio som finansieras med public service-avgift enligt 
lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i 
allmänhetens tjänst eller beställ-tv ska ombesörja att varje 
program som sänds eller tillhandahålls spelas in. Denna 
skyldighet gäller också sådana program som sänds på det sätt 
som avses i 1 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen. I fråga om 
överföringar som omfattas av 1 kap. 4 § 
yttrandefrihetsgrundlagen och program som tillhandahålls ur en 
databas enligt 1 kap. 5 eller 6 § tryckfrihetsförordningen är 
det, förutom när det gäller beställradio och beställ-tv, 
tillräckligt att det dokumenteras vilken information som vid 
varje tidpunkt tillhandahålls.

En inspelning enligt första stycket första meningen ska 
bevaras i minst sex månader

1. från sändningen,

2. från det att informationen inte längre tillhandahölls, om 
det är fråga om ett sådant tillhandahållande som avses i 
1 kap. 4 § första stycket 2 a-c yttrandefrihetsgrundlagen, 
eller 

3. från uppspelningen, om det är fråga om ett sådant 
tillhandahållande som avses i 1 kap. 4 § första stycket 2 d 
yttrandefrihetsgrundlagen.

Den som här i landet för någon annans räkning bedriver 
sändningsverk-samhet över satellit eller som upplåter 
satellitkapacitet ska också ombesörja att varje program spelas 
in och bevaras. Detta gäller dock inte om någon annan ska göra 
detta enligt första stycket.

Skyldigheten enligt första stycket gäller inte samtidig och 
oförändrad vidaresändning av program genom trådnät.
Lag (2020:873).

4 § Den som här i landet ska utse utgivare för en teknisk 
upptagning är skyldig att bevara ett exemplar under ett år 
från det att upptagningen blev offentlig. Denna skyldighet 
gäller också sådana tekniska upptagningar som avses i 1 kap. 
5 § andra stycket tryckfrihetsförordningen. 
Lag (2018:1913).

Skyldighet att tillhandahålla exemplar och inspelningar

5 § Justitiekanslern har rätt att utan kostnad få del av 
varje skrift, program, program i beställ-tv eller teknisk 
upptagning som har bevarats enligt 1–4 §§ och att 
kostnadsfritt få en bestyrkt utskrift av det som har yttrats 
i ett program. Polismyndigheten ska på begäran bistå 
Justitiekanslern med att få tillgång till sådana handlingar. 
Det som nu har sagts om Justitiekanslern gäller även allmän 
åklagare, om Justitiekanslern enligt 7 kap. 2 § 
yttrandefrihetsgrundlagen har överlämnat åt allmän åklagare 
att vara åklagare i yttrandefrihetsmål. Lag (2018:1913).

6 § Varje enskild som anser att ett yttrandefrihetsbrott 
har begåtts mot honom eller henne i ett program eller att han 
eller hon har lidit skada på grund av ett sådant brott i 
programmet har rätt att hos den som bedriver 
sändningsverksamheten kostnadsfritt ta del av en inspelning 
av programmet. Den enskilde har också rätt att utan kostnad 
få en kopia av inspelningen eller en bestyrkt utskrift av det 
som har yttrats i programmet. Det som sägs i detta stycke 
gäller dock inte, om det är uppenbart att den enskilde inte 
berörs av programmet på ett sådant sätt att han eller hon kan 
vara målsägande.

Den skyldighet som avses i första stycket vilar i fråga om 
sådana radiotidningar som anges i 3 kap. 7 § på ägaren till 
den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan.

Första stycket ska tillämpas också på sådana tekniska 
upptagningar som innehåller en för synskadade avsedd version 
av en periodisk skrift som ges ut här i landet 
(kassettidningar). I fråga om sådana kassettidningar som 
avses i 4 kap. 1 § vilar skyldigheten att låta den enskilde 
ta del av en upptagning och få en utskrift på ägaren till den 
periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan.
Lag (2018:1913).

7 § I radio- och tv-lagen (2010:696) finns ytterligare 
bestämmelser om skyldighet att tillhandahålla inspelningar av 
program.

I lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument finns 
bestämmelser om skyldighet att lämna skrifter och 
upptagningar till bibliotek. Lag (2018:1913).

8 § Har upphävts genom lag (2002:911).

9 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot vad
som föreskrivs i 1–6 §§ döms till böter eller fängelse i
högst ett år. Är gärningen ringa ska det inte dömas till
ansvar.

Justitiekanslern är åklagare i mål om ansvar för sådana brott
som avses i första stycket. Lag (2015:663).

6 kap. Om åtal och tvångsmedel

Medgivande till åtal

1 § Allmänt åtal för tryckfrihetsbrott som anges i 7 kap. 
5, 10 eller 12–19 § eller 20 § 3 tryckfrihetsförordningen 
eller för motsvarande yttrandefrihetsbrott enligt 
yttrandefrihetsgrundlagen får väckas endast om regeringen 
medger det. Lag (2018:1803).

Tagande i förvar

2 § I de fall som anges i 10 kap. 14 § andra stycket 
tryckfrihetsförordningen och i motsvarande fall enligt 8 kap. 
1 § yttrandefrihetsgrundlagen får en befattningshavare av 
lägst fänriks tjänstegrad ta en tryckt skrift eller en 
teknisk upptagning i förvar. Lag (2018:1913).

Underrättelse om information i en databas

3 § En underrättelse enligt 6 kap. 6 § 
yttrandefrihetsgrundlagen ska innehålla en utförlig 
redogörelse för de omständigheter som åberopas till grund för 
påståendet om att viss information i databasen kan utgöra 
yttrandefrihetsbrott. Underrättelsen ska även innehålla 
tydliga uppgifter om vilken information i databasen den 
avser.

Den som framställer underrättelsen är skyldig att visa att 
utgivaren har tagit emot denna. Lag (2018:1803).

7 kap. Om rätt domstol i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål

1 § De tingsrätter som med stöd av 12 kap. 2 § 
tryckfrihetsförordningen är behöriga att ta upp 
tryckfrihetsmål ska pröva tryckfrihetsmål och 
yttrandefrihetsmål i de fall där den ort som avses i 2 eller 
3 § ligger inom tingsrättens domkrets. Om den orten inte 
ligger inom domkretsen för en tingsrätt som är behörig att ta 
upp tryckfrihetsmål, ska målet prövas av den tingsrätt inom 
vars domkrets länsstyrelsen i det län där orten ligger har 
sitt säte. 

Om det finns ett samband mellan ett mål om ansvar eller 
enskilt anspråk på grund av tryckfrihetsbrott eller 
yttrandefrihetsbrott och ett annat sådant mål, får målen tas 
upp av någon av de tingsrätter som enligt första stycket är 
rätt domstol. Detsamma gäller i fråga om ansökningsmål enligt 
9 kap. 8 och 9 §§ tryckfrihetsförordningen och 7 kap. 4 § 
yttrandefrihetsgrundlagen. Lag (2018:1913).

2 § Avgörande för var ett tryckfrihetsmål skall tas upp är i
fråga om periodiska skrifter skriftens utgivningsort och i
fråga om andra skrifter den ort där den som enligt 8 kap.
tryckfrihetsförordningen är ansvarig för skriften har sitt
hemvist.

Om någon ort inte kan fastställas enligt första stycket, skall
den ort där skriften har tryckts eller eljest mångfaldigats
vara avgörande. Har skriften mångfaldigats utomlands, skall den
ort vara avgörande där den som har låtit lämna ut skriften för
spridning här i landet har sitt hemvist.

Om varken första eller andra stycket ger ledning, skall den ort
där exemplar av skriften anträffas vara avgörande.

3 § Avgörande för var ett yttrandefrihetsmål ska tas upp är 
den ort

1. varifrån ett program har utgått för sändning,

2. varifrån information som avses i 1 kap. 4 § 
yttrandefrihetsgrundlagen har tillhandahållits, eller

3. där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning 
eller där brottet på annat sätt har begåtts.

Yttrandefrihetsmål om program som avses i 1 kap. 3 § tredje 
stycket andra meningen yttrandefrihetsgrundlagen ska tas upp 
av Stockholms tingsrätt. Lag (2022:1526).

3 a § har upphävts genom lag (1998:1442).

Gemensamma bestämmelser för mål om sanktioner mot meddelare och
anskaffare

4 § Om någon genom att lämna eller anskaffa en uppgift för 
offentliggörande har medverkat till ett tryckfrihets- eller 
yttrandefrihetsbrott, ska talan mot honom eller henne om 
ansvar för brott som avses i 7 kap. 22 eller 23 § 
tryckfrihetsförordningen eller 5 kap. 4 eller 5 § 
yttrandefrihetsgrundlagen tas upp av den tingsrätt som är 
rätt domstol i fråga om tryckfrihets- eller 
yttrandefrihetsbrottet. Den tingsrätt som är rätt domstol i 
fråga om ett tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott är 
också rätt domstol i fråga om åtal för brott som avses i 7 
kap. 23 § tryckfrihetsförordningen eller 5 kap. 5 § 
yttrandefrihetsgrundlagen varigenom den som är ansvarig för 
offentliggörandet har anskaffat den uppgift vars 
offentliggörande innefattar tryckfrihets- eller 
yttrandefrihetsbrottet. Lag (2018:1913).

5 § Om talan grundas på att någon, i annat fall än det som 
anges i 4 §, har lämnat eller anskaffat uppgifter eller 
underrättelser för offentliggörande och därigenom gjort sig 
skyldig till brott som avses i 7 kap. 22 eller 23 § 
tryckfrihetsförordningen eller 5 kap. 4 eller 5 § 
yttrandefrihetsgrundlagen, ska målet prövas av den tingsrätt 
som ska ta upp tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål för den 
ort där uppgiftslämnaren har hemvist.

Är det inte känt var uppgiftslämnaren eller anskaffaren har 
hemvist eller saknar han eller hon hemvist i landet, ska 
målet prövas av den tingsrätt som ska ta upp tryckfrihetsmål 
och yttrandefrihetsmål för den ort där han eller hon har 
lämnat eller anskaffat uppgiften eller där han eller hon har 
gripits eller annars uppehåller sig. Lag (2018:1913).

Handläggning av olika mål i samma rättegång

6 § Om mål som har samband med varandra på det sätt som anges i
1 § andra stycket eller 4 § förekommer samtidigt vid en
tingsrätt, skall målen handläggas i en rättegång. Det gäller
dock inte om synnerliga skäl talar mot det. Lag (2002:911).

7 § Ett åtal som har samband med ett annat åtal som skall
handläggas som tryckfrihetsmål eller yttrandefrihetsmål får
väckas vid den tingsrätt som skall ta upp det sist nämnda
åtalet, om det är lämpligt.

Ett vanligt brottmål får handläggas i samma rättegång som ett
tryckfrihetsmål eller yttrandefrihetsmål i vilket talan förs om
ansvar, om det på grund av samband mellan målen skulle skapa
allvarliga olägenheter att de handlades i skilda rättegångar.
Om huvudförhandling i rättegången hålls inför jury, skall dock
andra mål än tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål prövas
enbart av rätten.

7 a § har upphävts genom lag (1998:1442).

8 § Justitiekanslern får hos rätten begära att flera mål 
ska handläggas i samma rättegång enligt 7 § andra stycket. 
Den tilltalade i det av målen som inte är tryckfrihetsmål 
eller yttrandefrihetsmål ska få tillfälle att yttra sig i 
frågan. Framställningen prövas därefter av rätten. Rättens 
beslut får överklagas särskilt. Om rätten har avslagit 
framställningen, får dock endast Justitiekanslern överklaga 
beslutet. 

En sådan begäran som avses i första stycket får göras även av 
allmän åklagare, om Justitiekanslern med stöd av 7 kap. 2 § 
yttrandefrihetsgrundlagen har överlämnat sina 
åklagaruppgifter i yttrandefrihetsmålet. Om rätten har 
avslagit framställningen, får även den allmänna åklagaren 
överklaga beslutet. Lag (2018:1913).

9 § Justitiekanslern är åklagare i mål som enligt 7 § 
andra stycket får handläggas i samma rättegång som ett 
tryckfrihetsmål eller ett yttrandefrihetsmål.

Justitiekanslern får dock i fall som avses i första stycket 
överlämna sina åklagaruppgifter åt allmän åklagare, om 
Justitiekanslern med stöd av 7 kap. 2 § 
yttrandefrihetsgrundlagen har överlämnat åklagaruppgifterna i 
yttrandefrihetsmålet. Lag (2018:1913).

8 kap. Om förberedande behandling av tryckfrihetsmål och
ytttrandefrihetsmål

1 § Rätten får, även då det gäller allmänt åtal, under den
förberedande behandlingen av ett mål höra parter och andra samt
besluta att avvisa målet.

2 § I mål om ansvar på grund av tryckfrihets- eller 
yttrandefrihetsbrott ska rätten utreda om den åtalade är 
ansvarig enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningen eller 6 kap. 
yttrandefrihetsgrundlagen. Vidare ska rätten i mål om 
skadestånd på grund av sådana brott utreda om 
skadeståndsanspråket enligt 11 kap. tryckfrihetsförordningen 
eller 9 kap. yttrandefrihetsgrundlagen kan riktas mot 
svaranden.

Om det är nödvändigt ska rätten meddela beslut i 
de frågor som avses i första stycket. Lag (2018:1913).

3 § För behandling av frågor som anges i 2 § får
huvudförhandling sättas ut.

4 § Vid huvudförhandling för prövning av frågor som anges i 2 §
eller då målet i något annat fall sätts ut till
huvudförhandling utan att det i övrigt är berett för sådan
förhandling, skall rätten bestå av tre lagfarna domare. Om det
inträffar förfall för någon av dem sedan huvudförhandlingen har
påbörjats, är dock rätten domför med två lagfarna domare.

5 § I fråga om särskild talan mot ett beslut, varigenom rätten
ogillat en invändning av en tilltalad att han inte är ansvarig
enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningen eller 6 kap.
yttrandefrihetsgrundlagen, tillämpas vad som föreskrivs i
rättegångsbalken om invändning om rättegångshinder.

6 § Under den förberedande behandlingen av ett mål skall det
bestämmas om jury skall medverka vid prövningen.

De åtgärder för juryns bildande som föreskrivs i
tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, skall
vidtas vid sammanträde med parterna inför rätten.

7 § När målet är berett skall rätten sätta ut tid för
huvudförhandling. Skall jury inte medverka, sätts målet ut till
huvudförhandling enligt vad som gäller i allmänhet. Förs talan
om ansvar eller konfiskation skall målet prövas i enlighet med
vad som gäller för brottmål. I annat fall tillämpas vad som är
föreskrivet för tvistemål.

9 kap. Om huvudförhandling inför jury

1 § Vid huvudförhandling inför jury skall rätten bestå av tre
lagfarna domare. Om det inträffar förfall för någon av dem
sedan huvudförhandlingen har påbörjats, är dock rätten domför
med två lagfarna domare.

2 § Den som har utsetts att tjänstgöra i juryn ska genom 
rättens försorg skriftligen kallas till huvudförhandlingen. I 
kallelsen ska den tid anges inom vilken anmälningar om laga 
förfall bör ha nått rätten. Kallelsen ska också innehålla en 
upplysning om det ansvar för kostnader som enligt 4 § andra 
stycket kan åläggas juryledamoten om han eller hon uteblir 
utan laga förfall. Lag (2018:1913).

3 § Om en juryledamot har styrkt laga förfall, ska en 
suppleant från samma grupp av juryledamöter inkallas till 
tjänstgöring. Suppleanterna kallas i den ordning i vilken de 
har lottats ut till suppleanter. 

Om rätten finner att en juryledamot inte har styrkt laga 
förfall, ska juryledamoten underrättas om det.
Lag (2018:1913).

4 § Om en juryledamot uteblir från huvudförhandlingen, ska 
en suppleant inkallas, om uppskov med målet därigenom kan 
undvikas.

Om den uteblivna ledamoten inte har laga förfall, ska han 
eller hon åläggas att ersätta staten och parterna de 
kostnader som hans eller hennes försummelse orsakat om 
förhandlingen måste ställas in. Rätten får dock minska 
ersättningen till ett skäligt belopp. Lag (2018:1913).

5 § När en fulltalig jury har samlats inför rätten, skall
juryns medlemmar avlägga denna försäkran: "Jag NN lovar och
försäkrar på heder och samvete, att jag efter bästa förstånd
skall besvara de frågor som framställs av rätten och aldrig
röja vare sig vad som yttras under juryns överläggningar eller
hur de enskilda medlemmarna röstar. Detta vill och skall jag
som en ärlig och uppriktig domare troget hålla."

6 § Vid huvudförhandlingen får juryledamöterna med rättens 
tillstånd framställa frågor till parter, vittnen, sakkunniga 
eller andra. 

Vid fortsatt huvudförhandling ska juryn bestå av samma 
medlemmar som före avbrottet. Lag (2018:1913).

7 § I mål där talan grundas på ett påstående att ett
tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott har begåtts skall
rätten, sedan förhandlingen inför juryn blivit slutförd, utan
dröjsmål till juryn skriftligen framställa frågan om brott
föreligger enligt den eller de bestämmelser som åklagaren eller
målsäganden har funnit tillämpliga.

Om talan grundas på ett påstående att flera brott har förövats,
skall en särskild fråga framställas till juryn för varje brott.
Om målets beskaffenhet eljest föranleder flera frågor, skall de
framställas var för sig.


Innan frågorna till juryn slutligen avfattas, skall de parter
som är närvarande få tillfälle att yttra sig över dem.

10 kap. Om överläggning och dom m.m.

1 § Juryn ska omedelbart utse en ordförande och överlägga 
i enrum om den eller de frågor som rätten har framställt. Om 
det begärs av en juryledamot, ska juryn under överläggningen 
sammanträda med rätten för att inhämta upplysningar om vad 
som föreskrivs i lag. Juryn får inte i rättens närvaro 
överlägga om sitt svar eller genomföra omröstning. 

Juryn ska besvara de frågor som rätten har framställt med ja 
eller nej. Juryn får inte skiljas åt innan alla frågor har 
besvarats. Lag (2018:1913).

2 § Juryn skall under sin överläggning ha tillgång till de
anteckningar, ljudupptagningar och ljud- och bildupptagningar
som har tillkommit enligt 6 kap. rättegångsbalken och de
handlingar som har åberopats under huvudförhandlingen.

Juryns prövning skall grundas på vad som har kommit fram vid
huvudförhandlingen inför juryn.

Juryns svar skall skriftligen överlämnas till rätten.
Lag (2005:701).

3 § Dom i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål skall meddelas
samma dag som juryns svar har lämnats till rätten eller på
rättens första arbetsdag därefter. Om rådrum för domens
beslutande eller avfattande är oundgängligen nödvändigt, får
rätten besluta att domen skall meddelas vid ett senare
tillfälle. Om inte synnerligt hinder möter skall dock domen
skriftligen avfattas och meddelas, inom en vecka i brottmål då
den tilltalade är häktad och annars inom två veckor efter det
att juryn har lämnat sitt svar. Domen skall dock alltid vara
skriftligen avfattad och meddelad senast tre veckor efter det
att juryn lämnat sitt svar.

Juryn behöver inte vara närvarande när domen meddelas.

När målet avgjorts skall parterna snarast underrättas
skriftligen om utgången i målet. Lag (1994:132).

4 § Rätten får besluta att vardera parten ska svara för sina
rättegångskostnader om en målsägandes talan har ogillats men
han eller hon hade särskild anledning att få saken prövad och
det även i övrigt finns skäl för en sådan fördelning. Detta
gäller dock endast om frågan om brott har prövats av en
jury. Lag (2014:223).

11 kap. Övriga bestämmelser

1 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen 
meddela föreskrifter om ersättning till juryledamöter.
Lag (2018:1913).

2 § I mål om skadestånd på grund av brott skall
rättegångsbalkens regler för de fall där förlikning inte är
tillåten gälla i fråga om föreläggande för parterna att
inställa sig och om verkan av parts utevaro.

3 § I fråga om rättegången i tryckfrihetsmål och
yttrandefrihetsmål skall rättegångsbalken tillämpas i den mån
inte annat följer av tryckfrihetsförordningen,
yttrandefrihetsgrundlagen eller bestämmelserna i denna lag.

4 § I tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål skall hovrätt
bestå av fyra lagfarna domare.

5 § Innan internationellt rättsligt bistånd lämnas i en 
fråga som rör ansvar för brott, ska Justitiekanslern ges 
tillfälle att yttra sig över ansökan. Lag (2018:1803).


Övergångbestämmelser

1998:1442

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2. Också i fråga om tekniska upptagningar som inte omfattas av
tidigare lydelse och som har lämnats ut för spridning före
ikraftträdandet skall de nya föreskrifterna tillämpas. De nya
föreskrifterna tillämpas dock inte vid prövning av talan som
har väckts före ikraftträdandet.

3. De äldre föreskrifterna skall tillämpas på ljudupptagningar
som har lämnats ut för spridning före ikraftträdandet.

2002:911

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

2. Den skyldighet att anmäla verksamhetens namn som föreskrivs
i 3 kap. 18 § skall, för sådan verksamhet som bedrivs när denna
lag träder i kraft, fullgöras senast den 1 april 2003.

3. Den nya föreskriften i 5 kap. 3 § första stycket tredje
meningen om tid för bevarande av inspelning av sådant
tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 §
yttrandefrihetsgrundlagen tillämpas endast på information som
fortfarande finns i databasen vid ikraftträdandet.

4. Den upphävda föreskriften i 5 kap. 8 § gäller fortfarande
för tekniska upptagningar som spritts till allmänheten före
ikraftträdandet.

2016:207

1. Denna lag träder i kraft den 1 september 2016.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mål som har 
avgjorts av Patentbesvärsrätten före ikraftträdandet.