Förordning (2011:355) om försöksverksamhet med riksrekryterande 
spetsutbildning i grundskolans högre årskurser och statsbidrag för sådan utbildning

Allmänna bestämmelser om försöksverksamhet och statsbidrag

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om dels en 
försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i vissa 
ämnen i grundskolan, dels statsbidrag för att stimulera start 
av sådana utbildningar och utveckling av kvaliteten i dem. 
Förordningen gäller för utbildning som påbörjas under tiden 
1 juli 2012-30 juni 2025. 

Med spetsutbildning enligt denna förordning avses en 
utbildning inom grundskolans årskurser 7-9 som inrymmer 
särskild fördjupning och breddning inom det eller de ämnen som 
spetsutbildningen är inriktad mot. 

Syftet med spetsutbildningen är, utöver vad som följer av 
10 kap. 2 § skollagen (2010:800), att ge eleverna möjlighet 
att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling.
Förordning (2023:480).

2 § Statens skolverk får inför vart och ett av 
läsåren 2012/13-2014/15 besluta att huvudmän för grundskolan 
får delta i försöksverksamheten enligt denna förordning. 

Den huvudman som deltar i försöksverksamheten får under de 
elva läsår som följer efter Skolverkets beslut starta 
spetsutbildning i årskurs 7. 

För offentliga huvudmän innebär ett sådant beslut som avses i 
första stycket att elever från hela landet ska tas emot till 
spetsutbildningen enligt 10 kap. 26 § skollagen (2010:800).
Förordning (2023:480).

3 § Statens skolverks beslut om deltagande i
försöksverksamheten får inför varje läsår avse högst 10
utbildningar med maximalt 30 elever i varje årskurs.
Spetsutbildningen ska antingen avse matematik eller
naturorienterande ämnen, eller samhällsorienterande eller
humanistiska ämnen. Av samtliga spetsutbildningar inom
försöksverksamheten ska högst 15 utbildningar avse matematik
eller naturorienterande ämnen och högst 15 utbildningar avse
samhällsorienterande eller humanistiska ämnen.

Skolverket ska sträva efter att spetsutbildningarna blir jämnt
fördelade över landet.

Försöksverksamhet

Villkor för deltagande

4 § Statens skolverk får besluta om deltagande i 
försöksverksamheten för en huvudman som kan erbjuda 
spetsutbildning av god kvalitet och i enlighet med 
bestämmelserna i 5-9 §§ om huvudmannen visar att

1. huvudmannen har ett etablerat samarbete med en 
gymnasieskola som har utbildning i det eller de ämnen som 
spetsutbildningen är inriktad mot,

2. huvudmannen för undervisningen på gymnasial nivå använder 
lärare som har en utbildning avsedd för denna undervisning, 
och

3. spetsutbildningens särskilda utformning inte minskar 
elevernas möjligheter att uppnå de behörighetskrav som gäller 
för högskoleförberedande program i gymnasieskolan.
Förordning (2023:480).

Utbildningens innehåll och omfattning

5 § Spetsutbildningen ska inriktas mot något eller några av
grundskoleämnena

- engelska,

- matematik,

- naturorienterande ämnen: biologi, fysik eller kemi,

- samhällsorienterande ämnen: geografi, historia,
religionskunskap eller samhällskunskap, eller

- språkval.

Statens skolverk får medge att spetsutbildningen ska innehålla
vissa kurser enligt de ämnesplaner som gäller för ämnen i
gymnasieskolan som motsvarar ämnen som spetsutbildningen är
inriktad mot.

6 § Spetsutbildningen behöver inte följa den fördelning av 
undervisningstiden som följer av timplanen för grundskolan i 
bilaga 1 till skolförordningen (2011:185).

Den totala undervisningstid som föreskrivs i 10 kap. 5 § 
första stycket skollagen (2010:800) får inte underskridas.
Förordning (2019:520).

Behörighet och urval

7 § Tester och prov för att bedöma en sökandes kunskaper och
färdigheter i det eller de ämnen som spetsutbildningen är
inriktad mot får utgöra villkor för antagning eller grund för
urval mellan sökande till utbildningen.

Huvudmannen ska inför ansökan till spetsutbildningen informera
om de villkor som gäller för antagning och om hur urval kommer
att göras.

Betyg

8 § När en ämnesplan som gäller för gymnasieskolan tillämpas,
ska bestämmelserna om betygssättning i 15 kap. 22-24 §§
skollagen (2010:800) och 8 kap. 2 och 3 §§
gymnasieförordningen (2010:2039) gälla.

Betyg som sätts enligt första stycket ska utfärdas separat.

9 § Av elevens slutbetyg från grundskolan ska det framgå att
eleven deltagit i en spetsutbildning och mot vilket eller
vilka ämnen utbildningen varit inriktad.

Beslut

10 § I ett beslut om deltagande i försöksverksamheten ska det
anges vid vilken skolenhet spetsutbildningen ska anordnas och
vilka behörighetskrav och urvalsgrunder som får användas.

Statsbidrag

Förutsättningar för statsbidrag

11 § Statsbidrag får lämnas till en huvudman som deltar i 
försöksverksamheten.

Statsbidrag lämnas för ett bidragsår i sänder i den 
utsträckning det finns tillgång på medel. Bidragsåret börjar 
den 1 juli. Förordning (2023:480).

12 § Har upphävts genom förordning (2019:570).

12 § Statsbidrag får inte lämnas för en utbildning som 
ersättning lämnas för på annat sätt. Förordning (2023:480).

Ansökan och beslut om statsbidrag

12 a § Ansökan om statsbidrag lämnas till Statens skolverk som 
prövar frågor om bidraget och betalar ut det.

Beviljat bidrag ska lämnas med ett belopp för varje elev som 
deltar i utbildningen den 15 oktober under bidragsåret.

I ett beslut om att bevilja bidrag ska sista dagen för 
redovisning enligt 12 b § andra stycket anges. Beslutet får 
förenas med villkor. Villkoren ska framgå av beslutet.
Förordning (2023:480).

Uppföljning och redovisning

12 b § Statens skolverk ska följa upp hur statsbidraget har 
använts.

Mottagaren av statsbidrag är skyldig att lämna sådan ekonomisk 
och annan redovisning till Skolverket som verket begär.
Förordning (2023:480).

Anmälningsskyldighet

12 c § Den som ansöker om eller har beviljats statsbidrag 
enligt denna förordning ska utan dröjsmål till Statens 
skolverk anmäla sådana ändrade förhållanden som kan påverka 
rätten till bidraget eller storleken på det.
Förordning (2023:480).

Återbetalning och återkrav

12 d § Mottagaren av statsbidrag enligt denna förordning är 
återbetalningsskyldig, om

1. bidraget har lämnats på felaktig grund eller med för högt 
belopp,

2. bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte 
har använts för det ändamål det har lämnats för,

3. den redovisning som avses i 12 b § andra stycket inte har 
lämnats, eller

4. mottagaren inte har följt villkor som framgår av beslutet 
om bidrag. Förordning (2023:480).

12 e § Statens skolverk ska besluta att helt eller delvis 
kräva tillbaka ett statsbidrag om någon är 
återbetalningsskyldig enligt 12 d §.

Om det finns särskilda skäl för det, får Skolverket helt eller 
delvis avstå från återkrav. Förordning (2023:480).

12 f § På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta tas ut från 
och med den dag som infaller en månad efter det att beslut om 
återkrav har fattats och efter en räntesats som vid varje 
tidpunkt överstiger statens utlåningsränta med två 
procentenheter.

Om det finns särskilda skäl för det, får Statens skolverk helt 
eller delvis avstå från krav på ränta. Förordning (2023:480).

Hinder mot utbetalning

12 g § Statens skolverk ska besluta att ett beviljat 
statsbidrag helt eller delvis inte ska betalas ut om 
mottagaren av bidraget inte längre bedöms uppfylla villkoren 
för det eller om det finns grund för återbetalning enligt 
12 d §. Beslutet gäller omedelbart. Förordning (2023:480).

Bemyndigande

13 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om 
verkställigheten av denna förordning. Förordning (2023:480).

Överklagande

14 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om 
överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än 
beslut enligt 12 g § får dock inte överklagas.
Förordning (2023:480).