Lag (1999:116) om skiljeförfarande

Skiljeavtalet

1 § Tvister i frågor som parterna kan träffa förlikning om får
genom avtal lämnas till avgörande av en eller flera skiljemän.
Ett sådant avtal kan avse framtida tvister om ett
rättsförhållande som är angivet i avtalet. Tvisten får avse
förekomsten av en viss omständighet.

Parterna får låta skiljemännen komplettera avtal utöver vad som
följer av tolkning av avtal.

Skiljemän får pröva konkurrensrättens civilrättsliga verkningar
mellan parterna.

2 § Skiljemännen får pröva sin egen behörighet att avgöra 
tvisten.

Om skiljemännen i ett beslut har funnit att de är behöriga 
att avgöra tvisten, får den part som är missnöjd med beslutet 
begära att frågan prövas av hovrätten. Talan ska väckas 
senast trettio dagar från det att parten fick del av 
beslutet. Skiljemännen får fortsätta skiljeförfarandet i 
avvaktan på domstolens avgörande.

I fråga om talan mot en skiljedom som innefattar ett 
avgörande om behörigheten gäller 34 och 36 §§.
Lag (2018:1954).

3 § När giltigheten av ett skiljeavtal som utgör en del av ett
annat avtal skall bedömas vid prövningen av skiljemännens
behörighet, skall skiljeavtalet anses som ett särskilt avtal.

4 § En domstol får inte mot en parts bestridande pröva en fråga
som enligt ett skiljeavtal skall prövas av skiljemän.

En invändning om skiljeavtal skall framställas första gången en
part skall föra talan i saken vid rätten. Invändningar som
framställs senare är utan verkan om inte parten har haft laga
förfall och framställt invändningen så snart förfallet
upphörde. En invändning om skiljeavtal skall beaktas även om
den part som gör invändningen låtit en fråga som omfattas av
skiljeavtalet prövas av Kronofogdemyndigheten i ett mål om
betalningsföreläggande eller handräckning.

Under tiden tvisten behandlas av skiljemän eller innan dess får
en domstol oberoende av skiljeavtalet meddela sådana beslut om
säkerhetsåtgärder som domstolen enligt lag är behörig att
meddela. Lag (2006:730).

4 a § En domstol får inte mot en parts bestridande pröva 
en talan om skiljemännens behörighet i ett visst 
skiljeförfarande på annat sätt än som anges i 2 §, om talan 
har väckts sedan skiljeförfarandet inletts.

Första stycket gäller inte i mål mellan en konsument och en 
näringsidkare, om konsumenten för talan om att ett 
skiljeavtal har gjorts gällande mot honom eller henne i strid 
med 6 §. Lag (2018:1954).

5 § En part förlorar sin rätt att åberopa skiljeavtalet som
hinder för rättegång, om parten

1. har bestritt en begäran om skiljedom,

2. låter bli att i rätt tid utse skiljeman, eller

3. inte i rätt tid ställer sin andel av begärd säkerhet för
ersättningen till skiljemännen.

6 § Rör en tvist mellan en näringsidkare och en konsument en
vara, en tjänst eller någon annan nyttighet som
tillhandahållits för huvudsakligen enskilt bruk, får ett
skiljeavtal inte göras gällande, om det träffats innan tvisten
uppstod. Dock gäller sådana avtal i hyres- eller
arrendeförhållanden, om genom dem en hyres- eller arrendenämnd
utsetts till skiljenämnd och något annat inte följer av
bestämmelserna i 8 kap. 28 § eller 12 kap. 66 § jordabalken.

Första stycket gäller inte om tvisten rör avtal mellan
försäkringsgivare och försäkringstagare om försäkring som
grundas på kollektivavtal eller som grundas på gruppavtal och
handhas av företrädare för gruppen. Första stycket gäller inte
heller om annat följer av Sveriges internationella
förpliktelser.

Skiljemännen

7 § Var och en som råder över sig själv och sin egendom kan
vara skiljeman.

8 § En skiljeman ska vara opartisk och oberoende.

En skiljeman ska på yrkande av en part skiljas från sitt 
uppdrag, om det finns någon omständighet som kan rubba 
förtroendet för skiljemannens opartiskhet eller oberoende. En 
sådan omständighet ska alltid anses föreligga

1. om skiljemannen själv eller någon närstående till 
skiljemannen är part eller annars kan vänta beaktansvärd 
nytta eller skada av tvistens utgång,

2. om skiljemannen eller någon närstående till skiljemannen 
är ledamot av styrelsen för ett bolag eller någon annan 
sammanslutning som är part eller annars är ställföreträdare 
för en part eller för någon annan som kan vänta beaktansvärd 
nytta eller skada av tvistens utgång,

3. om skiljemannen som sakkunnig eller annars har tagit 
ställning i tvisten eller hjälpt en part att förbereda eller 
utföra sin talan i tvisten, eller

4. om skiljemannen har mottagit eller förbehållit sig 
ersättning i strid med 39 § andra stycket.
Lag (2018:1954).

9 § Den som ombeds att åta sig ett uppdrag som skiljeman skall
genast uppge alla omständigheter som enligt 7 eller 8 § kan
tänkas hindra den vidtalade från att vara skiljeman. En
skiljeman skall upplysa parterna och övriga skiljemän om sådana
omständigheter så snart alla skiljemän har utsetts och därefter
under skiljeförfarandet så snart skiljemannen har fått kännedom
om någon ny omständighet.

10 § Ett yrkande om att en skiljeman skall skiljas från sitt
uppdrag på grund av en omständighet som anges i 8 § skall
framställas inom femton dagar från det att parten fick kännedom
såväl om att skiljemannen har utsetts som om omständigheten.
Yrkandet prövas av skiljemännen, om parterna inte har bestämt
att det skall prövas av någon annan.

Bifalls yrkandet får beslutet inte angripas.

En part som är missnöjd med ett beslut genom vilket ett yrkande
ogillats eller avvisats som för sent framställt, får hos
tingsrätten ansöka om att skiljemannen skall skiljas från
uppdraget. Ansökan skall göras inom trettio dagar från den dag
då parten fick del av beslutet. Skiljemännen får fortsätta
skiljeförfarandet i avvaktan på tingsrättens avgörande.

11 § Parterna får bestämma att ett yrkande som anges i 10 §
första stycket skall prövas slutligt av ett skiljedomsinstitut.

12 § Parterna får bestämma hur många skiljemännen skall vara
och hur de skall utses.

Om parterna inte har bestämt något annat gäller 13-16 §§.

Tingsrätten skall utse skiljemän även i andra fall än som anges
i 14-17 §§, om parterna har bestämt det och någon av parterna
ansöker om det.

13 § Skiljemännen skall vara tre. Vardera parten väljer en
skiljeman och de valda utser den tredje.

14 § Om parterna var för sig ska välja skiljeman och den 
ena parten i en begäran om skiljedom enligt 19 § har 
underrättat motparten om sitt val av skiljeman, är motparten 
skyldig att inom trettio dagar från mottagandet av 
underrättelsen skriftligen underrätta den första parten om 
sitt val av skiljeman. En part som på detta sätt har 
underrättat motparten om sitt val av skiljeman får inte 
återkalla valet utan motpartens samtycke.

Om motparten låter bli att utse skiljeman inom den angivna 
tiden, ska tingsrätten på ansökan av den första parten utse 
skiljeman.

Om ett skiljeförfarande har påkallats mot flera motparter och 
dessa inte kan enas om valet av skiljeman, ska tingsrätten på 
ansökan av en motpart, inom den frist som anges i första 
stycket, utse skiljemän för alla parter och samtidigt skilja 
en redan utsedd skiljeman från uppdraget. Lag (2018:1954).

15 § Skall en skiljeman utses av andra skiljemän men låter de
bli att göra det inom trettio dagar från det att den sista av
dem blev vald, skall tingsrätten på ansökan av en part utse
skiljemannen.

Skall en skiljeman utses av någon annan än en part eller
skiljemän, men görs inte det inom trettio dagar från det att en
part som önskar att skiljeman utses uppmanat den som skall utse
skiljeman att göra det, skall tingsrätten på ansökan av en part
utse skiljemannen. Detsamma gäller, om en skiljeman skall utses
av parterna gemensamt men de inte har enats inom trettio dagar
från det att frågan väckts genom att den ena parten mottagit en
underrättelse från motparten.

16 § Om en skiljeman avgår eller skiljs från uppdraget på 
grund av omständigheter som förelåg när skiljemannen utsågs, 
ska tingsrätten på ansökan av en part utse en ny skiljeman. 
Om skiljemannen utsågs av en part ska tingsrätten, om inte 
särskilda skäl talar emot det, utse den person som parten 
föreslår till ny skiljeman.

Om skiljemannen inte kan fullgöra uppdraget på grund av 
omständigheter som har uppkommit efter valet, ska i stället 
den som ursprungligen haft att göra valet utse en ny 
skiljeman. Vid detta val tillämpas 14 § första och andra 
styckena och 15 §. Tiden för att utse en ny skiljeman är även 
för den part som har begärt skiljedomen trettio dagar och 
räknas för alla från det att den som ska utse skiljemannen 
har fått kännedom om det. Lag (2018:1954).

17 § Har en skiljeman försenat förfarandet skall tingsrätten på
ansökan av en part skilja skiljemannen från uppdraget och utse
en annan skiljeman. Parterna får bestämma att en sådan begäran
i stället skall prövas slutligt av ett skiljedomsinstitut.

18 § När en part har ansökt om att tingsrätten skall utse en
skiljeman enligt 12 § tredje stycket eller 14-17 §§ får
domstolen endast om det är uppenbart avslå ansökan på den
grunden att lagliga förutsättningar för skiljeförfarande
saknas.

Förfarandet

19 § Har parterna inte bestämt något annat inleds
skiljeförfarandet när en part tar emot en begäran om skiljedom
enligt andra stycket.

En begäran om skiljedom skall vara skriftlig och innehålla

1. en uttrycklig och villkorslös begäran om skiljedom,

2. uppgift om den fråga som omfattas av skiljeavtalet och som
skiljemännen skall pröva, och

3. uppgift om partens val när parten skall utse skiljeman.

20 § Är skiljemännen flera skall en av dem utses till
ordförande. Har parterna eller skiljemännen inte bestämt annat,
skall den skiljeman vara ordförande som de andra skiljemännen
eller, i deras ställe, tingsrätten har utsett.

21 § Skiljemännen skall handlägga tvisten opartiskt,
ändamålsenligt och snabbt. De skall därvid följa vad parterna
har bestämt, om det inte finns något hinder mot det.

22 § Parterna bestämmer vilken ort i Sverige som ska vara 
skiljeförfarandets säte. Om parterna inte har gjort detta, 
ska skiljemännen bestämma sätet.

Skiljemännen får hålla sammanträde på en annan ort i Sverige 
eller utomlands, om inte parterna har bestämt något annat.
Lag (2018:1954).

23 § Den part som begär skiljedom skall inom den tid som
skiljemännen bestämmer ange sina yrkanden i den fråga som har
uppgetts i begäran om skiljedom och de omständigheter som
parten åberopar till stöd för dem. Motparten skall därefter
inom den tid som skiljemännen bestämmer ange sin inställning
till yrkandena och de omständigheter som motparten åberopar
till stöd för den.

Den part som begär skiljedom får framställa nya yrkanden och
motparten egna yrkanden, om yrkandena omfattas av skiljeavtalet
och skiljemännen inte med hänsyn till den tidpunkt då de
framställs eller andra omständigheter anser det olämpligt att
de prövas. Under samma förutsättningar får var och en av
parterna under skiljeförfarandet ändra eller komplettera
tidigare framställda yrkanden och åberopa nya omständigheter
till stöd för sin talan.

Första och andra styckena gäller inte om parterna har bestämt
något annat.

23 a § Ett skiljeförfarande får sammanläggas med ett annat 
skiljeförfarande om parterna samtycker till det, det är till 
fördel för handläggningen och samma skiljemän har utsetts i 
båda förfarandena. Om det finns skäl för det, får 
skiljeförfarandena särskiljas. Lag (2018:1954).

24 § Skiljemännen skall ge parterna tillfälle att i all
behövlig omfattning utföra sin talan skriftligt eller muntligt.
Inför avgörandet av en till skiljemännen överlämnad fråga skall
muntlig förhandling hållas, om en part begär det och parterna
inte har bestämt något annat.

En part skall ges möjlighet att ta del av alla handlingar och
allt annat material som rör tvisten och som tillförs
skiljemännen från motparten eller någon annan.

Om en part utan giltigt skäl uteblir från en förhandling eller
låter bli att i något annat hänseende iaktta ett föreläggande
av skiljemännen, är detta inte hinder mot att handläggningen
fortsätter och att tvisten avgörs på det material som finns.

25 § Parterna skall svara för bevisningen. Skiljemännen får
dock utse sakkunniga, om inte båda parterna motsätter sig
detta.

Skiljemännen får avvisa erbjuden bevisning, om den uppenbart
saknar betydelse i tvisten eller om det är motiverat med hänsyn
till den tidpunkt då bevisningen åberopas.

Skiljemännen får inte ta upp ed eller sanningsförsäkran. De får
inte heller förelägga vite eller annars använda tvångsmedel för
att skaffa in begärd bevisning.

Om inte parterna har överenskommit något annat får skiljemännen
på begäran av en part bestämma att motparten under förfarandets
gång skall vidta en viss åtgärd för att säkerställa det anspråk
som skall prövas av skiljemännen. Skiljemännen får föreskriva
att den part som begär åtgärden skall ställa skälig säkerhet
för den skada som kan tillfogas motparten genom åtgärden.

26 § Om en part vill att ett vittne eller en sakkunnig skall
höras under ed eller en part höras under sanningsförsäkran, får
parten efter tillstånd av skiljemännen göra ansökan om det hos
tingsrätten. Detsamma gäller om en part vill att det skall
föreläggas en part eller någon annan att som bevis
tillhandahålla en skriftlig handling eller ett föremål. Anser
skiljemännen att åtgärden är befogad med hänsyn till
utredningen, skall de lämna tillstånd till ansökan. Finns det
lagliga förutsättningar för åtgärden, skall tingsrätten bifalla
ansökan.

Reglerna i rättegångsbalken tillämpas i fråga om en åtgärd som
avses i första stycket. Skiljemännen skall kallas till ett
förhör med ett vittne, en sakkunnig eller en part och ges
tillfälle att ställa frågor. Om en skiljeman uteblir från
förhöret utgör detta inte hinder för att förhöret genomförs.

Skiljedomen

27 § De frågor som har lämnats till skiljemännen avgörs 
genom skiljedom. Om skiljemännen avslutar skiljeförfarandet 
utan att avgöra dessa frågor, ska det också göras genom 
skiljedom, utom i fall som avses i tredje stycket.

Om parterna förliks får skiljemännen på deras begäran 
stadfästa förlikningen i en skiljedom.

Andra avgöranden, som inte tas in i en skiljedom, betecknas 
beslut. Även ett avgörande om avskrivning av ett 
skiljeförfarande betecknas beslut. För ett sådant beslut 
gäller dock i tillämpliga delar vad som föreskrivs om 
skiljedom i denna lag.

Skiljemännens uppdrag anses slutfört när de har meddelat 
slutlig skiljedom, om inte något annat följer av 32 eller 
35 §. Lag (2018:1954).

27 a § Tvisten ska avgöras med tillämpning av den lag 
eller det regelverk som parterna har kommit överens om. Om 
inte annat framgår av parternas överenskommelse, ska en 
överenskommelse om att ett visst lands lag ska tillämpas 
anses innebära en hänvisning till det landets materiella rätt 
och inte till landets lagvalsregler.

Om parterna inte har träffat en överenskommelse enligt första 
stycket, ska skiljemännen bestämma vilken lag som ska 
tillämpas.

Skiljemännen får grunda skiljedomen på skälighet och 
billighet endast om parterna har bestämt det.
Lag (2018:1954).

28 § Återkallar ena parten ett yrkande skall skiljemännen
avskriva tvisten i denna del om inte motparten begär att
skiljemännen skall pröva yrkandet.

29 § En del av tvisten eller en viss fråga av betydelse för
tvistens bedömning får avgöras genom särskild skiljedom, om
inte båda parterna motsätter sig det. En fordran som åberopas
till kvittning skall dock prövas i samma skiljedom som
huvudfordringen.

Har en part helt eller delvis medgett ett yrkande får särskild
skiljedom meddelas över det som har medgetts.

30 § Om en skiljeman utan giltigt skäl låter bli att delta i
skiljenämndens prövning av en fråga, är detta inte något hinder
mot att övriga skiljemän avgör frågan.

Har parterna inte bestämt något annat, skall som skiljenämndens
mening gälla den mening som flertalet av de skiljemän som
deltar i avgörandet enas om. Uppnås inte majoritet för någon
mening, skall den mening gälla som ordföranden företräder.

31 § En skiljedom ska vara skriftlig och undertecknas av 
skiljemännen. Det är tillräckligt att domen är undertecknad 
av flertalet skiljemän om orsaken till att inte samtliga 
skiljemän har undertecknat den är angiven i skiljedomen. 
Parterna får bestämma att skiljenämndens ordförande ensam 
undertecknar skiljedomen.

I skiljedomen ska dagen då den meddelas och 
skiljeförfarandets säte anges.

Skiljedomen ska genast lämnas eller sändas till parterna.
Lag (2018:1954).

32 § Om skiljemännen finner att en skiljedom innehåller någon
uppenbar oriktighet till följd av skiljemännens eller någon
annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende eller om
skiljemännen av förbiseende inte har avgjort en fråga som
skulle ha behandlats i skiljedomen, får de inom trettio dagar
från dagen för skiljedomens meddelande besluta om rättelse
eller komplettera domen. De får också rätta eller komplettera
en skiljedom eller tolka domslutet i en skiljedom om någon av
parterna begär det inom trettio dagar från det att parten har
fått del av domen.

Om skiljemännen på någon av parternas begäran beslutar om
rättelse eller om tolkning av domslutet i en skiljedom, skall
det ske inom trettio dagar från det att skiljemännen tog emot
en parts begäran om det. Om skiljemännen beslutar att
komplettera domen, skall det ske inom sextio dagar.

Innan skiljemännen fattar ett beslut enligt denna paragraf, bör
parterna ges tillfälle att yttra sig över åtgärden.

Skiljedoms ogiltighet och upphävande av skiljedom

33 § En skiljedom är ogiltig

1. om den innefattar prövning av en fråga som enligt svensk lag
inte får avgöras av skiljemän,

2. om skiljedomen eller det sätt på vilket skiljedomen
tillkommit är uppenbart oförenligt med grunderna för
rättsordningen i Sverige, eller

3. om skiljedomen inte uppfyller föreskrifterna om skriftlighet
och undertecknande i 31 § första stycket.

Ogiltigheten kan gälla en viss del av skiljedomen.

34 § En skiljedom som inte kan angripas enligt 36 § ska 
efter klander helt eller delvis upphävas på talan av en 
part

1. om den inte omfattas av ett giltigt skiljeavtal 
mellan parterna,

2. om skiljemännen har meddelat dom efter utgången av den tid 
som parterna bestämt,

3. om skiljemännen har överskridit sitt uppdrag på ett sätt 
som sannolikt har inverkat på utgången,

4. om skiljeförfarande enligt 47 § inte borde ha ägt rum i 
Sverige,

5. om en skiljeman har utsetts i strid med parternas 
överenskommelse eller denna lag,

6. om en skiljeman på grund av någon omständighet som anges i 
7 eller 8 § har varit obehörig, eller

7. om det annars, utan partens vållande, har förekommit något 
fel i handläggningen som sannolikt har inverkat på 
utgången.

En part har inte rätt att åberopa en omständighet 
som parten genom att delta i förfarandet utan invändning 
eller på annat sätt får anses ha avstått från att göra 
gällande. Enbart genom att en part har utsett skiljeman ska 
parten inte anses ha godtagit skiljemännens behörighet att 
avgöra den hänskjutna frågan. Att en part kan ha förlorat 
rätten enligt första stycket 6 att åberopa en omständighet 
som anges i 8 § följer av 10 och 11 §§.

Talan ska väckas inom två månader från den dag då parten fick 
del av skiljedomen eller, om en rättelse, komplettering eller 
tolkning enligt 32 § har gjorts, inom två månader från den 
dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga 
lydelse. En part får efter fristens utgång inte åberopa en ny 
klandergrund till stöd för sin talan. Lag (2018:1954).

35 § En domstol får under viss tid skjuta upp ett mål om en
skiljedoms ogiltighet eller om upphävande av en skiljedom för
att ge skiljemännen tillfälle att återuppta skiljeförfarandet
eller vidta någon annan åtgärd som enligt skiljemännens mening
undanröjer grunden för ogiltigheten eller upphävandet,

1. om domstolen har funnit att talan i målet skall bifallas och
ena parten har begärt uppskov, eller

2. om båda parter har begärt uppskov.

Meddelar skiljemännen en ny skiljedom, får en part inom den tid
som domstolen bestämmer utan stämningsansökan klandra
skiljedomen i den mån det föranleds av det återupptagna
förfarandet eller av en ändring av den första skiljedomen.
Lag (2000:180).

36 § En skiljedom som innebär att skiljemännen har 
avslutat förfarandet utan att pröva de frågor som lämnats 
till avgörande av dem får helt eller delvis ändras på talan 
av en part. Talan ska väckas inom två månader från den dag då 
parten fick del av domen eller, om en rättelse, komplettering 
eller tolkning enligt 32 § har gjorts, inom två månader från 
den dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga 
lydelse. Skiljedomen ska innehålla en tydlig hänvisning om 
vad en part som vill angripa domen ska göra.

En talan enligt första stycket som enbart rör en fråga som 
avses i 42 § är tillåten om skiljedomen innebär att 
skiljemännen har ansett sig vara obehöriga att pröva tvisten. 
Om avgörandet innebär något annat, får en part som vill 
angripa beslutet klandra avgörandet enligt bestämmelserna i 
34 §. Lag (2018:1954).

Skiljedomskostnaderna

37 § Parterna skall solidariskt betala skälig ersättning till
skiljemännen för arbete och utlägg. Har skiljemännen i
skiljedomen förklarat att de är obehöriga att pröva tvisten, är
dock den part som inte begärde skiljedom betalningsansvarig
endast i den mån det föranleds av särskilda omständigheter.

Skiljemännen får i en slutlig skiljedom förplikta parterna att
betala ersättningen till dem samt ränta från den dag som
infaller en månad efter den dag då skiljedomen meddelades.
Ersättningen skall anges särskilt för varje skiljeman.

38 § Skiljemännen får begära säkerhet för ersättningen. De får
fastställa särskilda säkerheter för skilda yrkanden. Har en
part inte inom den tid som skiljemännen bestämt ställt sin
andel av begärd säkerhet, får motparten ställa hela säkerheten.
Ställs inte begärd säkerhet, får skiljemännen helt eller delvis
avsluta förfarandet.

Skiljemännen får under förfarandet besluta att ta säkerheten i
anspråk för att täcka utlägg. Sedan skiljemännens ersättning
har bestämts i en slutlig skiljedom och domen i den delen har
blivit verkställbar, får skiljemännen tillgodogöra sig
betalning ur säkerheten, om parterna inte fullgör sin
betalningsskyldighet enligt domen. Säkerhetsrätten omfattar
även egendomens avkastning.

39 § Bestämmelserna i 37 och 38 §§ gäller inte om något annat
har bestämts av parterna gemensamt på ett sätt som är bindande
för skiljemännen.

Avtal om ersättningen till skiljemännen som inte träffas med
parterna gemensamt är ogiltiga. Har ena parten ställt hela
säkerheten, får parten dock ensam medge att skiljemännen tar
säkerheten i anspråk för att täcka ersättning för utfört
arbete.

40 § Skiljemännen får inte hålla inne skiljedomen i avvaktan på
att ersättningen till dem betalas.

41 § En part eller en skiljeman får ansöka hos tingsrätten 
om ändring av skiljedomen när det gäller ersättning till 
skiljemännen. Ansökan ska ges in av en part inom två månader 
från den dag då parten fick del av domen och av en skiljeman 
inom samma tid från skiljedomens meddelande. Om en rättelse, 
komplettering eller tolkning enligt 32 § har gjorts, ska 
ansökan ges in av en part inom två månader från den dag då 
parten fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse, och 
av en skiljeman inom samma tid från den dag då skiljedomen 
fick sin slutliga lydelse. Skiljedomen ska innehålla en 
tydlig hänvisning om vad en part som vill angripa domen i 
denna del ska göra. En ansökan handläggs enligt lagen 
(1996:242) om domstolsärenden.

Ett beslut som innebär att ersättningen till en skiljeman 
sätts ned gäller även för den part som inte har ansökt om 
ändring. Lag (2018:1954).

42 § Om inte parterna har överenskommit något annat, får
skiljemännen på begäran av en part förplikta motparten att
betala ersättning för partens kostnader och bestämma hur
ersättningen till skiljemännen slutligt skall fördelas mellan
parterna. Skiljemännens förordnande får även omfatta ränta, om
parten har yrkat det.

Forumfrågor och talefrister m.m.

43 § En talan enligt 2 § andra stycket, 33, 34 eller 36 § 
tas upp av hovrätten inom vars domkrets skiljeförfarandet har 
eller har haft sitt säte. Om skiljeförfarandets säte inte är 
bestämt eller inte är angivet i skiljedomen, får talan väckas 
hos Svea hovrätt.

Hovrättens avgörande får inte överklagas. Hovrätten får dock 
tillåta att avgörandet överklagas, om det är av vikt för 
ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av 
Högsta domstolen. Prövningstillstånd krävs för att Högsta 
domstolen ska pröva hovrättens avgörande. Detta gäller dock 
inte vid överklagande av ett beslut som innebär att hovrätten 
har avvisat ett överklagande av ett hovrättsavgörande.

En ansökan enligt 41 § tas upp av tingsrätten i den ort där 
skiljeförfarandet har haft sitt säte. Om sätet för 
skiljeförfarandet inte är angivet i skiljedomen, får ansökan 
tas upp av Stockholms tingsrätt. Lag (2018:1954).

44 § Ansökningsärenden om att utse en skiljeman eller att 
skilja en skiljeman från uppdraget tas upp av tingsrätten i 
den ort där någon av parterna har sin hemvist eller av 
tingsrätten i den ort där skiljeförfarandet har sitt säte. 
Ansökan får även tas upp av Stockholms tingsrätt. Motparten 
ska om möjligt ges tillfälle att yttra sig innan ansökan 
bifalls. Om ansökan avser en skiljemans skiljande från 
uppdraget, bör även skiljemannen höras.

En ansökan om bevisupptagning enligt 26 § tas upp av den 
tingsrätt som skiljemännen har bestämt. Om ett sådant beslut 
saknas tas ansökan upp av Stockholms tingsrätt.

Om tingsrätten har bifallit en ansökan om att utse en 
skiljeman eller att skilja en skiljeman från uppdraget, får 
beslutet inte överklagas. Inte heller annars får tingsrättens 
avgörande enligt 10 § tredje stycket överklagas.
Lag (2018:1954).

45 § Skall enligt lag eller avtal en parts talan väckas inom
viss tid men omfattas talan av ett skiljeavtal, skall parten
inom den angivna tiden begära skiljedom enligt 19 §.

Har skiljedom begärts i rätt tid men avslutas skiljeförfarandet
utan att den fråga som lämnats till skiljemännen rättskraftigt
avgörs och beror detta inte på partens vållande, skall talan
anses väckt i rätt tid, om parten begär skiljedom eller väcker
talan vid domstol inom trettio dagar från den dag då parten
fick del av skiljedomen eller, om skiljedomen blivit upphävd
eller förklarad ogiltig eller talan mot skiljedomen enligt 36 §
lämnats utan bifall, från det att domen härom vunnit laga
kraft.

45 a § I mål enligt 2 § andra stycket, 33, 34 eller 36 § 
får hovrätten på begäran av en part ta upp muntlig bevisning 
på engelska utan tolkning till svenska.

Första stycket gäller även för rättegången i Högsta 
domstolen. Lag (2018:1954).

Internationella förhållanden

46 § Denna lag tillämpas på skiljeförfaranden med säte i 
Sverige, även om tvisten har internationell anknytning.
Lag (2018:1954).

47 § Ett skiljeförfarande enligt denna lag får inledas i 
Sverige, om skiljeavtalet innebär att förfarandet ska ha sitt 
säte i Sverige eller skiljemännen eller ett 
skiljedomsinstitut i enlighet med avtalet har bestämt att 
förfarandet ska ha sitt säte i Sverige eller om motparten 
annars samtycker till det.

Ett skiljeförfarande enligt denna lag får också inledas i 
Sverige mot en part som har sin hemvist här eller annars 
skulle kunna sökas i tvisten vid svensk domstol, om inte 
skiljeavtalet innebär att förfarandet ska ha sitt säte 
utomlands.

I andra fall får skiljeförfaranden enligt denna lag inte äga 
rum i Sverige. Lag (2018:1954).

48 § Om ett skiljeavtal har internationell anknytning ska 
den lag som parterna kommit överens om tillämpas på avtalet. 
Om parterna inte har träffat någon sådan överenskommelse, 
tillämpas lagen i det land där förfarandet med stöd av 
parternas avtal har haft sitt säte eller ska ha sitt säte.

Första stycket tillämpas inte på frågan om en part var 
behörig att ingå skiljeavtalet eller var behörigen 
företrädd. Lag (2018:1954).

49 § Skall utländsk rätt tillämpas på skiljeavtalet gäller 4 §
beträffande en fråga som omfattas av avtalet, utom när

1. avtalet enligt tillämplig lag är ogiltigt, utan verkan eller
ogenomförbart, eller

2. tvisten enligt svensk lag inte får avgöras av skiljemän.

Att en domstol utan hinder av skiljeavtalet kan meddela sådana
beslut om säkerhetsåtgärder som domstolen enligt lag är behörig
att meddela framgår av 4 § tredje stycket.

50 § Det som sägs i 26 och 44 §§ om bevisupptagning under 
skiljeförfarande i Sverige gäller även för skiljeförfaranden 
som har sitt säte utomlands, om förfarandet grundar sig på 
ett skiljeavtal och den fråga som lämnats till skiljemännen 
enligt svensk lag får avgöras av skiljemän. Lag (2018:1954).

51 § Har inte någon av parterna hemvist eller driftställe i
Sverige, får de i ett kommersiellt förhållande genom en
uttrycklig skriftlig överenskommelse utesluta eller begränsa
tillämpligheten av de grunder för upphävande av en skiljedom
som anges i 34 §.

En skiljedom som omfattas av en sådan överenskommelse erkänns
och verkställs i Sverige enligt de regler som gäller för en
utländsk skiljedom.

Erkännande och verkställighet av utländsk skiljedom m.m.

52 § En skiljedom som meddelas utomlands anses som 
utländsk.

Vid tillämpning av denna lag anses en skiljedom vara meddelad 
i det land där förfarandet har sitt säte. Lag (2018:1954).

53 § En utländsk skiljedom som grundar sig på ett skiljeavtal
erkänns och verkställs i Sverige, om inte annat följer av 54-60 §§.

54 § En utländsk skiljedom erkänns och verkställs inte i 
Sverige, om den part som skiljedomen åberopas mot visar

1. att parterna enligt tillämplig lag saknade behörighet att 
ingå skiljeavtalet eller inte var behörigen företrädda eller 
att skiljeavtalet är ogiltigt enligt den lag som enligt 
parternas överenskommelse ska tillämpas eller, i avsaknad av 
varje anvisning i sådant hänseende, enligt lagen i det land 
där skiljedomen har meddelats,

2. att den part som skiljedomen åberopas mot inte i rätt 
ordning har underrättats om tillsättandet av skiljeman eller 
om skiljeförfarandet, eller av någon annan orsak inte har 
kunnat utföra sin talan,

3. att skiljedomen behandlar en tvist som inte avsetts med 
eller omfattas av parternas begäran om skiljedom, eller att 
skiljedomen innehåller beslut i en fråga som faller utanför 
skiljeavtalet, dock ska, om beslut i en fråga som omfattas av 
uppdraget kan skiljas från beslut som faller utanför 
uppdraget, den del av skiljedomen som omfattas av uppdraget 
erkännas och verkställas,

4. att skiljenämndens tillsättande eller dess sammansättning 
eller skiljeförfarandet strider mot vad parterna avtalat 
eller, om avtal om detta saknas, mot lagen i det land där 
förfarandet har haft sitt säte, eller

5. att skiljedomen ännu inte har blivit bindande för parterna 
eller att den har undanröjts eller dess verkställighet har 
skjutits upp av en behörig myndighet i det land där den har 
meddelats eller enligt vars lag den har meddelats.
Lag (2018:1954).

55 § En utländsk skiljedom erkänns och verkställs inte heller,
om domstolen finner

1. att skiljedomen innefattar prövning av en fråga, som enligt
svensk lag inte får avgöras av skiljemän, eller

2. att det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för
rättsordningen i Sverige att erkänna eller verkställa
skiljedomen.

56 § Ansökan om verkställighet av en utländsk skiljedom görs
hos Svea hovrätt.

Till ansökan skall skiljedomen fogas i original eller styrkt
kopia. Om hovrätten inte bestämmer annat skall även en styrkt
översättning av hela domen till svenska språket ges in.

57 § Ansökan om verkställighet får inte bifallas utan att
motparten har getts tillfälle att yttra sig.

58 § Invänder motparten att skiljeavtal inte träffats, skall
sökanden ge in skiljeavtalet i original eller styrkt kopia
samt, om hovrätten inte bestämmer annat, styrkt översättning
till svenska språket, eller på annat sätt visa att skiljeavtal
ingåtts.

Invänder motparten att framställning gjorts om undanröjande av
skiljedomen eller om uppskov med dess verkställighet hos
myndighet som avses i 54 § 5, får hovrätten skjuta upp
avgörandet samt, om sökanden begär det, ålägga motparten att
ställa skälig säkerhet vid påföljd att beslut om verkställighet
annars kan komma att meddelas.

59 § Bifaller hovrätten ansökan, verkställs skiljedomen som en
svensk domstols lagakraftägande dom, om inte Högsta domstolen
efter överklagande av hovrättens beslut bestämmer något annat.

60 § Har en säkerhetsåtgärd enligt 15 kap. rättegångsbalken
beviljats, skall vid tillämpning av 7 § samma kapitel med
talans väckande jämställas en begäran om skiljedom utomlands
som kan leda till en skiljedom som erkänns och kan verkställas
här.

Sedan ansökan om verkställighet av en utländsk skiljedom gjorts
ankommer det på hovrätten att pröva en begäran om
säkerhetsåtgärd eller om upphävande av ett sådant beslut.


Övergångsbestämmelser

1999:116

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 1999, då lagen
(1929:145) om skiljemän och lagen (1929:147) om utländska
skiljeavtal och skiljedomar upphör att gälla.

2. Den äldre lagen tillämpas om skiljeförfarandet har inletts
före ikraftträdandet eller, såvitt angår verkställighet av en
utländsk skiljedom, om ansökan om verkställighet har gjorts
före ikraftträdandet.

3. Har ett skiljeavtal slutits före ikraftträdandet, gäller 18 §
andra stycket, 21 § första stycket 1 och 26 § andra och
tredje styckena lagen (1929:145) om skiljemän fortfarande,
såvitt avser tid för meddelande av skiljedom, i förfaranden som
har inletts inom två år från den nya lagens ikraftträdande.

4. Parterna kan i fall som anges i 2 och 3 bestämma att endast
den nya lagen skall gälla.

5. Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till
lagen (1929:145) om skiljemän, tillämpas i stället den nya
lagen.

2018:1954

1. Denna lag träder i kraft den 1 mars 2019.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande om skiljeförfarandet 
har inletts före ikraftträdandet. Trots det tillämpas de nya 
bestämmelserna om

a) tillämplig processordning i 41 § och möjligheten att ta 
upp muntlig bevisning på engelska i 45 a § i de mål och 
ärenden som inleds i domstol efter ikraftträdandet, och

b) krav på prövningstillstånd i 43 § andra stycket för 
överklaganden av avgöranden från hovrätten som meddelas efter 
ikraftträdandet.