Kommunallag (2017:725)

1 kap. Grunderna för den kommunala verksamheten 

Kommuner och regioner

1 § Sverige är indelat i kommuner och regioner. Varje region 
omfattar ett län, om inte något annat är särskilt beslutat.
Lag (2019:835).

2 § Kommuner och regioner sköter på demokratins och den 
kommunala självstyrelsens grund de angelägenheter som anges i 
denna lag eller annan författning. Lag (2019:835).

Rätt att ta ut skatt och meddela föreskrifter

3 § Bestämmelser om att kommuner och regioner har rätt att ta 
ut skatt för skötseln av sina uppgifter och att meddela 
föreskrifter finns i regeringsformen. Lag (2019:835).

Röstberättigade medlemmar utser valda församlingar

4 § Beslutanderätten i kommuner och regioner utövas av valda 
församlingar (fullmäktige) som utses av röstberättigade 
medlemmar i allmänna val.

Beslut kan också fattas av andra kommunala organ i enlighet 
med vad som anges i denna lag eller annan författning.
Lag (2019:835).

Medlemskap 

5 § Medlem av en kommun är den som är folkbokförd i kommunen, 
äger fast egendom i kommunen eller ska betala kommunalskatt 
där.

Medlem av en kommun är också en medborgare i någon av 
Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare) som är 
bosatt i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket 
folkbokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras där. 

6 § Medlem av en region är den som är medlem av en kommun inom 
regionen. Lag (2019:835).

Rösträtt

7 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i 
kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, 
senast på valdagen fyller 18 år och

1. är svensk medborgare eller annan unionsmedborgare, 

2. är medborgare i Island eller Norge, eller 

3. varit folkbokförd i Sverige tre år i följd före 
valdagen.

Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i 
kommunfullmäktige har också en sådan unionsmedborgare som 
avses i 5 § andra stycket.

8 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i 
regionfullmäktige har den som är röstberättigad vid val av 
ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i en kommun inom 
regionen. Lag (2019:835).

9 § Frågor om rösträtt enligt 7 och 8 §§ avgörs på grundval 
av en röstlängd som upprättas före valet.

Ändringar i Sveriges indelning i kommuner och regioner

10 § Bestämmelser om indelningsändringar finns i lagen 
(1979:411) om ändringar i Sveriges indelning i kommuner och 
regioner. Lag (2019:835).

2 kap. Kommunala angelägenheter

Allmänna befogenheter och lokaliseringsprincipen

1 § Kommuner och regioner får själva ha hand om angelägenheter 
av allmänt intresse som har anknytning till kommunens eller 
regionens område eller deras medlemmar. Lag (2019:835).

Uppgifter som andra ska ha hand om

2 § Kommuner och regioner får inte ha hand om sådana 
angelägenheter som enbart staten, en annan kommun, en annan 
region eller någon annan ska ha hand om. Lag (2019:835).

Likställighetsprincipen

3 § Kommuner och regioner ska behandla sina medlemmar lika, om 
det inte finns sakliga skäl för något annat. Lag (2019:835).

Förbud mot beslut med tillbakaverkande kraft

4 § Kommuner och regioner får inte fatta beslut med 
tillbakaverkande kraft till nackdel för medlemmarna. Sådana 
beslut får dock fattas om det finns synnerliga skäl för det.
Lag (2019:835).

Rätt att ta ut avgifter

5 § Kommuner och regioner får ta ut avgifter för tjänster och 
nyttigheter som de tillhandahåller. För tjänster eller 
nyttigheter som de är skyldiga att tillhandahålla får dock 
avgifter endast tas ut om det följer av lag eller annan 
författning. Lag (2019:835).

Självkostnadsprincipen

6 § Kommuner och regioner får inte ta ut högre avgifter än som 
motsvarar kostnaderna för de tjänster eller nyttigheter som de 
tillhandahåller. Lag (2019:835).

Kommunal näringsverksamhet 

7 § Kommuner och regioner får driva näringsverksamhet, om den 
drivs utan vinstsyfte och syftar till att tillhandahålla 
allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna.
Lag (2019:835).

Stöd till andra näringsverksamheter

8 § Kommuner och regioner får genomföra åtgärder för att 
allmänt främja näringslivet i kommunen eller regionen.

Individuellt inriktat stöd till enskilda näringsidkare får 
lämnas endast om det finns synnerliga skäl för det.
Lag (2019:835).

Särskilda befogenheter

9 § Bestämmelser om kommunernas och regionernas angelägenheter 
finns även i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter 
och i annan lag eller annan författning. Lag (2019:835).

3 kap. Kommunernas och regionernas organisation och 
verksamhetsformer

Fullmäktige 

1 § I varje kommun och i varje region finns det en beslutande 
församling, ett fullmäktige. Lag (2019:835).

Fullmäktigeberedningar

2 § Fullmäktige får inrätta fullmäktigeberedningar för 
beredning av ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden 
som ska avgöras av fullmäktige.

Styrelsen och övriga nämnder 

3 § Fullmäktige ska tillsätta en styrelse. 

4 § Fullmäktige ska tillsätta de nämnder som utöver styrelsen 
behövs för att fullgöra kommunens eller regionens uppgifter 
enligt lag eller annan författning och för övrig verksamhet.
Lag (2019:835).

Utskott och nämndberedningar

5 § Fullmäktige får bestämma att en nämnd ska ha ett eller 
flera utskott.

Om fullmäktige inte har bestämt något om utskott, får nämnden 
själv bestämma att utskott ska finnas.

En nämnd får tillsätta de nämndberedningar som behövs. 

Partssammansatta organ och självförvaltningsorgan

6 § Kommuner och regioner får inrätta partssammansatta organ 
som inom en nämnds verksamhetsområde ska svara för beredning, 
förvaltning och verkställighet av de ärenden som fullmäktige 
har bestämt. Lag (2019:835).

7 § Kommuner och regioner får besluta att en nämnd får uppdra 
åt ett självförvaltningsorgan under nämnden att helt eller 
delvis sköta driften av en viss anläggning eller en viss 
institution. Lag (2019:835).

Kommunalförbund

8 § Kommuner och regioner får bilda kommunalförbund och lämna 
över skötseln av kommunala angelägenheter till sådana förbund.
Lag (2019:835).

Gemensam nämnd

9 § Kommuner och regioner får besluta att en nämnd ska vara 
gemensam med en annan kommun eller en annan region.
Lag (2019:835).

Revisorer 

10 § Kommuner och regioner ska utse revisorer för granskning 
av den kommunala verksamheten. Lag (2019:835).

Kommunala bolag, stiftelser och föreningar

11 § Kommuner och regioner får, med de begränsningar som 
framgår av lag, överlämna skötseln av kommunala angelägenheter 
till kommunala bolag, stiftelser och föreningar. 
Lag (2019:835).

Privata utförare

12 § Kommuner och regioner får, med de begränsningar som 
framgår av lag, överlämna skötseln av kommunala angelägenheter 
till privata utförare. Lag (2019:835).

Bestämmelser om krig eller krigsfara och extraordinära 
händelser i fredstid 

13 § Bestämmelser om den kommunala organisationen under krig 
eller krigsfara finns i lagen (1988:97) om förfarandet hos 
kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under 
krig eller krigsfara m.m. 

Bestämmelser om kommuners och regioners organisation och 
befogenheter vid extraordinära händelser i fredstid finns i 
lagen (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför och 
vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap.
Lag (2019:835).

Bestämmelser om beteckningen regionfullmäktige och 
regionstyrelsen

14 § Bestämmelser om att Gotlands kommun får beteckna 
fullmäktige och styrelsen som regionfullmäktige och 
regionstyrelsen finns i lagen (2010:630) om regionalt 
utvecklingsansvar. Lag (2019:835).

4 kap. Förtroendevalda 

Definition av förtroendevalda

1 § Med förtroendevalda avses i denna lag ledamöter och 
ersättare i fullmäktige, nämnder och fullmäktigeberedningar, 
de som fullgör förtroendeuppdrag som anges i 2 § första 
stycket samt revisorer. 

Med förtroendevalda avses också ledamöter och ersättare i den 
beslutande församlingen, förbundsstyrelsen eller någon annan 
nämnd, de beslutande församlingarnas beredningar samt 
revisorer i ett kommunalförbund. 

Kommunal- och regionråd

2 § Den som inom kommunen eller regionen fullgör ett 
förtroendeuppdrag på heltid eller betydande del av heltid ska 
ha benämningen kommunalråd, borgarråd, regionråd, 
oppositionsråd eller en annan benämning som fullmäktige 
bestämmer.

En sådan förtroendevald får tidigast väljas av fullmäktige vid 
första sammanträdet efter det att val av fullmäktige har 
hållits i hela landet. Lag (2019:835).

Valbarhet

3 § Ledamöter och ersättare i fullmäktige väljs bland dem som 
har rösträtt enligt 1 kap. 7 och 8 §§. 

Vid valen av ledamöter och ersättare i nämnderna är, 
oberoende av vad som framgår av röstlängden, den valbar som 
vid tidpunkten för sådant val uppfyller de villkor som 
uppställs i 1 kap. 7 och 8 §§. Detsamma gäller vid valen av 
fullmäktigeberedningar och förtroendevalda som anges i 2 § 
första stycket samt vid val av revisorer.

4 § Den som är vald till ledamot eller ersättare i fullmäktige 
är inte valbar som revisor inom den kommunen eller den 
regionen. 

Den som är redovisningsskyldig till kommunen eller regionen är 
inte valbar som revisor för granskning av verksamhet som 
omfattas av redovisningsskyldigheten. Detsamma gäller make, 
sambo, förälder, barn, syskon eller andra närstående till den 
redovisningsskyldige. Lag (2019:835).

5 § Den som är vald till revisor är inom kommunen eller 
regionen inte valbar som

1. ledamot eller ersättare i fullmäktige, i en nämnd eller en 
fullmäktigeberedning, eller 

2. ledamot eller ersättare i en sådan juridisk person som 
avses i 10 kap. 2-6 §§. Lag (2019:835).

Uppdragets upphörande 

6 § Fullmäktige ska befria en förtroendevald från uppdraget 
när den förtroendevalde önskar avgå, om det inte finns 
särskilda skäl mot det. 

7 § Om en förtroendevald upphör att vara valbar upphör 
uppdraget genast. För en förtroendevald som valts av 
fullmäktige upphör uppdraget vid nästa fullmäktigesammanträde 
om inte fullmäktige, efter ansökan, beslutar att den 
förtroendevalde får ha kvar sitt uppdrag under återstoden av 
mandattiden.

8 § Uppdragen för de förtroendevalda som har valts av 
fullmäktige upphör om 

1. valet till fullmäktige har upphävts och omval har 
hållits,

2. rättelse har skett genom förnyad sammanräkning och 
mandatfördelningen mellan partierna har ändrats, eller 

3. extra val till fullmäktige har hållits.

När omvalet, sammanräkningen eller extra valet har avslutats, 
ska fullmäktige hålla nytt val av förtroendevalda för 
återstoden av mandattiden. 

Uppdragen ska upphöra två månader efter det att omvalet, 
sammanräkningen eller extra valet har avslutats. Fullmäktige 
får dock besluta att de förtroendevalda som valts enligt 
andra stycket ska tillträda vid en tidigare tidpunkt. 
Uppdragen för de förtroendevalda enligt första stycket upphör 
då samtidigt.

9 § Fullmäktige får återkalla uppdraget för en förtroendevald 
som har valts av fullmäktige, om den förtroendevalde 

1. har vägrats ansvarsfrihet, eller 

2. har dömts för ett brott på vilket fängelse i lägst två år 
kan följa och domen har fått laga kraft. 

10 § Fullmäktige får återkalla uppdragen för samtliga 
förtroendevalda i en nämnd eller för samtliga förtroendevalda 
som anges i 2 § första stycket

1. när den politiska majoriteten i nämnden inte längre är 
densamma som i fullmäktige, eller 

2. vid förändringar i nämndorganisationen. 

Förtroendeuppdragen upphör att gälla när val av nya ledamöter 
och ersättare har hållits eller när en ny nämndorganisation 
träder i kraft. 

Ledighet från anställning 

11 § Förtroendevalda har rätt till den ledighet från sina 
anställningar som behövs för att de ska kunna fullgöra sina 
uppdrag. Ledigheten ska omfatta tid för 

1. möten i kommunala organ, 

2. andra möten som är nödvändiga för uppdragen, 

3. resor till och från mötena, och 

4. behövlig dygnsvila omedelbart före eller efter mötena. 

Rätten till ledighet ska gälla även av fullmäktige utsedda 
styrelseledamöter, styrelsesuppleanter och lekmannarevisorer 
eller motsvarande andra revisorer och deras suppleanter i 
sådana juridiska personer som avses i 10 kap. 2–6 §§. 

Förmåner

12 § Förtroendevalda har rätt till skälig ersättning för de 
arbetsinkomster och ekonomiska förmåner som de förlorar när 
de fullgör sina uppdrag. 

13 § Förtroendevalda med funktionsnedsättning har rätt till 
skälig ersättning för resekostnader som uppkommer när de 
fullgör sina uppdrag. 

14 § Förtroendevalda med barn som har behov av tillsyn har 
rätt till skälig ersättning för kostnader för barntillsyn som 
uppkommer när de fullgör sina uppdrag. 

15 § Fullmäktige ska besluta om riktlinjer för ersättning 
enligt 12–14 §§. 

16 § Fullmäktige får besluta att förtroendevalda i skälig 
omfattning ska få 

1. ersättning för resekostnader och andra utgifter som 
föranleds av uppdraget utöver vad som följer av 13 och 14 §§, 

2. arvode för det arbete som är förenat med uppdraget, 

3. pension, och 

4. andra ekonomiska förmåner. 

Om fullmäktige beslutar att arvode ska betalas, ska arvodet 
bestämmas till lika belopp för lika uppdrag. 

17 § Bestämmelserna i 12–14 §§ och 16 § andra stycket gäller 
inte förtroendevalda som anges i 2 § första stycket. 

18 § Fullmäktige får besluta att en sådan förtroendevald som 
anges i 2 § första stycket för sina uppdrag ska få ekonomiska 
och andra förmåner som svarar mot de löne- och 
anställningsvillkor som gäller för dem som är anställda hos 
kommunen eller regionen.

Fullmäktige får bestämma hur ersättare ska utses för 
förtroendevalda som beviljas ledighet till följd av 
bestämmelsen i första stycket. Lag (2019:835).

Initiativrätt

19 § Varje ledamot i fullmäktige får väcka motioner samt 
ställa interpellationer och frågor enligt 5 kap. 59–64 §§. 

20 § Varje ledamot i en nämnd får väcka ärenden i nämnden. 

21 § Varje revisor får väcka ärenden i en nämnd eller i en 
fullmäktigeberedning om ärendet rör granskningen av 
verksamheten i nämnden eller beredningen. 

Ersättare

22 § När ersättare tjänstgör har de samma rättigheter som 
ledamöter.

Förtroendevalda med funktionsnedsättning 

23 § Kommuner och regioner ska verka för att förtroendevalda 
med funktionsnedsättning kan delta i handläggningen av ärenden 
på samma villkor som andra förtroendevalda. Lag (2019:835).

Omröstning och beslut 

24 § Varje ledamot i fullmäktige eller i en nämnd har en 
röst. 

25 § En ledamot i fullmäktige eller i en nämnd har rätt att 
avstå från att delta i en omröstning eller i ett beslut. 

Ordföranden är dock alltid skyldig att rösta, när det behövs 
för att ärendet ska kunna avgöras. 

26 § En ledamot i en nämnd som deltar i handläggningen av ett 
ärende ska delta i avgörandet av ärendet, om ärendet avser 
myndighetsutövning mot någon enskild. Detta innebär ingen 
skyldighet att rösta för fler än ett förslag. 

Reservation 

27 § En förtroendevald som har deltagit i avgörandet av ett 
ärende får reservera sig mot beslutet. Reservationen ska 
anmälas innan sammanträdet avslutas.

Närvarorätt 

28 § Fullmäktige får besluta att en förtroendevald som inte 
är ledamot eller ersättare i en viss nämnd ska få närvara vid 
nämndens sammanträden och delta i överläggningar men inte i 
besluten. 

Beslutet får även innefatta att den förtroendevalde ska ha 
rätt att få sin mening antecknad i protokollet. 

Partistöd

29 § Kommuner och regioner får ge ekonomiskt bidrag och annat 
stöd till politiska partier för att stärka deras ställning i 
den kommunala demokratin (partistöd). 

Partistöd får ges till de politiska partier som är 
representerade i fullmäktige och som är juridiska personer. 
Ett parti är representerat om det har fått mandat i 
fullmäktige för vilket en vald ledamot är fastställd enligt 
14 kap. vallagen (2005:837). 

Partistöd får ges också till ett parti som har upphört att 
vara representerat i fullmäktige, dock endast under ett år 
efter det att representationen upphörde. Lag (2019:835).

30 § Fullmäktige ska besluta om partistödets omfattning och 
formerna för det. Stödet får inte utformas så att det 
otillbörligt gynnar eller missgynnar ett parti. Fullmäktige 
får besluta att endast mandat för vilket en vald ledamot är 
fastställd enligt 14 kap. vallagen (2005:837) ska beaktas vid 
fördelningen av partistödet. 

31 § Beslut om partistöd ska innehålla ett krav på att 
mottagaren av partistödet årligen ska lämna en skriftlig 
redovisning som visar att partistödet har använts för det 
ändamål som anges i 29 § första stycket. 

Redovisningen ska avse perioden 1 januari–31 december och ges 
in till fullmäktige senast sex månader efter 
redovisningsperiodens utgång. En av mottagaren utsedd 
särskild granskare ska granska om redovisningen ger en 
rättvisande bild av hur mottagaren har använt partistödet. 
Granskarens rapport över granskningen ska bifogas 
redovisningen. 

Fullmäktige får besluta att stöd inte ska betalas till ett 
parti som inte lämnar redovisning och granskningsrapport 
enligt första och andra styckena. 

32 § Beslut om att betala ut partistöd ska fattas av 
fullmäktige minst en gång per år. 

Politiska sekreterare 

33 § Kommuner och regioner får anställa politiska sekreterare 
för att biträda de förtroendevalda i det politiska arbetet.

Politiska sekreterare får inte anställas för längre tid än 
till utgången av det år då val av fullmäktige ska hållas nästa 
gång i hela landet. 

Bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställningsskydd ska inte 
tillämpas för politiska sekreterare. Lag (2019:835).

34 § En politisk sekreterare har rätt till den ledighet från 
sin anställning som behövs för tjänstgöringen. 

5 kap. Fullmäktige 

Fullmäktiges uppgifter 

1 § Fullmäktige beslutar i ärenden av principiell beskaffenhet 
eller annars av större vikt för kommunen eller regionen, 
främst

1. mål och riktlinjer för verksamheten, 

2. budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor, 

3. nämndernas organisation och verksamhetsformer, 

4. val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 

5. val av revisorer, 

6. grunderna för ekonomiska förmåner till förtroendevalda, 

7. årsredovisning och ansvarsfrihet,

8. folkomröstning i kommunen eller regionen, och

9. extra val till fullmäktige.

Fullmäktige beslutar också i andra ärenden som anges i denna 
lag eller i andra författningar. Lag (2019:835).

2 § Fullmäktige får uppdra åt en nämnd att i fullmäktiges 
ställe besluta i ett visst ärende eller en viss grupp av 
ärenden. Ärenden som anges i 1 § första stycket eller som 
enligt lag eller annan författning ska avgöras av fullmäktige 
får dock inte delegeras till nämnderna.

3 § Om kommunala angelägenheter utförs av privata utförare, 
ska fullmäktige för varje mandatperiod anta ett program med 
mål och riktlinjer som gäller för samtliga utförare av sådana 
angelägenheter.

I programmet ska det också anges hur fullmäktiges mål och 
riktlinjer ska följas upp och hur allmänhetens insyn i de 
privata utförarnas verksamhet ska tillgodoses. Lag (2024:247).

4 § I samband med att budgeten fastställs eller anslag annars 
beviljas får fullmäktige uppdra åt en nämnd att genomföra en 
viss verksamhet inom ramen för de riktlinjer om verksamheten 
som fullmäktige har fastställt, om inte något annat följer av 
lag eller annan författning. 

Antalet ledamöter och ersättare 

5 § Fullmäktige bestämmer hur många ledamöter som fullmäktige 
ska ha. 

Antalet ska bestämmas till ett udda tal och till minst 

1. 21 i kommuner med högst 8 000 röstberättigade,

2. 31 i kommuner med över 8 000 röstberättigade och i regioner 
med högst 140 000 röstberättigade,

3. 41 i kommuner med över 16 000 röstberättigade,

4. 51 i kommuner med över 24 000 röstberättigade och i 
regioner med över 140 000 röstberättigade,

5. 61 i kommuner med över 36 000 röstberättigade,

6. 71 i regioner med över 200 000 röstberättigade, och 

7. 101 i kommuner med över 600 000 röstberättigade och i 
regioner med över 300 000 röstberättigade.
Lag (2019:835).

6 § Vid tillämpningen av 5 § ska antalet röstberättigade 
beräknas på grundval av uppgifterna i folkbokföringsdatabasen 
enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i 
Skatteverkets folkbokföringsverksamhet den 1 mars året före 
valåret.

7 § Om fullmäktige beslutar att antalet ledamöter i 
fullmäktige ska ändras, ska beslutet tillämpas först när val 
av fullmäktige hålls nästa gång i hela landet. Beslutet ska 
fattas före utgången av februari månad valåret. Länsstyrelsen 
ska genast underrättas om beslutet. 

8 § För ledamöter i fullmäktige ska det finnas ersättare. 

Fullmäktige bestämmer hur många ersättarna ska vara. Antalet 
ska utgöra en viss andel, dock högst hälften, av det antal 
platser som varje parti får i fullmäktige. Beslutet ska 
fattas före utgången av februari månad valåret. Länsstyrelsen 
ska genast underrättas om beslutet. 

Ordinarie val 

9 § Ledamöterna och ersättarna i fullmäktige ska väljas för 
fyra år räknat från och med den 15 oktober valåret. 

Om Valprövningsnämnden har beslutat om omval enligt 14 kap. 
27 § vallagen (2005:837), ska dock mandattiden förlängas till 
dess omvalet har avslutats. 

Extra val 

10 § Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige 
mellan ordinarie val. Extra val ska hållas om minst två 
tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar för det. Ett 
beslut om extra val får dock inte fattas förrän sex månader 
har gått från det nyvalda fullmäktiges första sammanträde. 

Ordförande och vice ordförande (fullmäktiges presidium)

11 § Fullmäktige väljer bland sina ledamöter en ordförande 
och en eller flera vice ordförande som tillsammans utgör 
fullmäktiges presidium. Fullmäktige bestämmer tiden för 
uppdragen. 

Tidpunkt för sammanträdena 

12 § Fullmäktige bestämmer när ordinarie sammanträden ska 
hållas. 

Sammanträde ska hållas också om styrelsen eller minst en 
tredjedel av fullmäktiges ledamöter begär det eller om 
ordföranden anser att det behövs. 

Hur sammanträdena tillkännages 

13 § Ordföranden ska tillkännage tid och plats för varje 
sammanträde med fullmäktige och uppgifter om de ärenden som 
ska behandlas.

Fullmäktiges sammanträden ska tillkännages på kommunens eller 
regionens anslagstavla minst en vecka före sammanträdesdagen.
Lag (2019:835).

14 § Om ett ärende är så brådskande att det inte hinner 
tillkännages enligt 13 §, ska uppgift om ärendet tillkännages 
på anslagstavlan senast vardagen närmast före 
sammanträdesdagen. 

Kallelse till sammanträde 

15 § Varje ledamot och ersättare ska kallas till sammanträde 
minst en vecka före sammanträdesdagen. Kallelsen ska 
innehålla uppgift om tid och plats för sammanträdet och om de 
ärenden som ska behandlas.

Information om sådana ärenden som tillkännagetts enligt 14 § 
ska lämnas till varje ledamot och ersättare så att den kan 
antas nå dem senast vardagen närmast före sammanträdesdagen. 

Deltagande på distans

16 § Ledamöter får delta i fullmäktiges sammanträden på 
distans om fullmäktige har beslutat det. Deltagandet ska i 
sådant fall ske genom ljud- och bildöverföring i realtid samt 
på ett sådant sätt att samtliga deltagare kan se och höra 
varandra och delta på lika villkor.

En ledamot som deltar på distans ska anses vara närvarande 
vid fullmäktiges sammanträde.

Ersättarnas tjänstgöring

17 § Om en ledamot är förhindrad att inställa sig till ett 
sammanträde eller att fortsätta delta i ett sammanträde, ska 
en ersättare tjänstgöra i ledamotens ställe.

18 § Ersättarna ska tjänstgöra enligt den ordning som är 
bestämd mellan dem. En ersättare som har börjat tjänstgöra 
har dock alltid företräde oberoende av turordningen. En 
ersättare som avbryter tjänstgöringen på grund av jäv i ett 
ärende får åter tjänstgöra, sedan ärendet har handlagts. 

19 § En ledamot som inställer sig under ett pågående 
sammanträde eller till ett fortsatt sammanträde har rätt att 
tjänstgöra även om en ersättare har trätt in i ledamotens 
ställe. 

20 § En ledamot som har avbrutit tjänstgöringen vid ett 
sammanträde på grund av något annat hinder än jäv får 
därefter under samma dag inte tjänstgöra vid sammanträdet.

21 § I kommunfullmäktige har ersättare från samma valkrets 
som ledamoten företräde till tjänstgöring. 

Om samtliga ersättare för en ledamot i kommunfullmäktige är 
förhindrade att inställa sig eller att fortsätta delta i ett 
sammanträde, ska i ledamotens ställe den ersättare inträda 
som enligt den bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra 
för den ledamot som har fått den första platsen för partiet i 
valkretsen. Om en sådan ersättare inte kan tjänstgöra, ska 
den ersättare inträda som står i tur att tjänstgöra för den 
ledamot som har fått den andra platsen för partiet i 
valkretsen och så vidare efter samma grund. 

Om partiets samtliga ersättare i valkretsen är förhindrade 
att inställa sig eller att fortsätta delta i ett sammanträde, 
ska den ersättare inträda som har utsetts för partiet i någon 
annan valkrets efter den grund som anges i första och andra 
stycket. Den ersättare som har utsetts i den valkrets där 
partiets röstetal är högst har då företräde. 

Ärenden i fullmäktige

22 § Ärenden i fullmäktige får väckas av 

1. en nämnd, 

2. en ledamot genom motion, 

3. en revisor, om ärendet gäller förvaltning som har samband 
med revisionsuppdraget eller om ärendet gäller granskningen, 

4. en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har beslutat det, 
eller

5. styrelsen i en sådan juridisk person som avses i 10 kap. 
2–6 §§, om fullmäktige har beslutat det för särskilda fall. 

Ärenden i fullmäktige får även väckas genom 
medborgarförslag och folkinitiativ enligt 8 kap. 1 och 
2 §§.

23 § Fullmäktige ska besluta i ärenden som avses i 22 §. 

Fullmäktige får dock överlåta till styrelsen eller en annan 
nämnd att besluta i ett ärende som har väckts genom 
medborgarförslag, utom i de fall som anges i 1 §. 

Ansvarsfrihet och anmärkning 

24 § Fullmäktige ska vid ett sammanträde före utgången av 
juni månad året efter det år som revisionen avser, besluta om 
ansvarsfrihet ska beviljas eller vägras. Beslutet ska 
motiveras om det inte är uppenbart obehövligt. 

Om revisorerna enligt 12 kap. 13 § riktat anmärkning mot en 
nämnd eller en fullmäktigeberedning eller mot enskilda 
förtroendevalda i sådana organ, ska fullmäktige besluta om 
även fullmäktige ska rikta anmärkningen. Fullmäktige får 
rikta anmärkning även om revisorerna inte gjort det. Beslut 
om anmärkning ska motiveras.

25 § Om ansvarsfrihet vägras, får fullmäktige besluta att 
skadeståndstalan ska väckas. 

Talan som inte grundas på brott ska väckas inom ett år från 
det att beslutet om vägrad ansvarsfrihet fattades. 

Bestämmelser om att fullmäktige får återkalla uppdraget vid 
vägrad ansvarsfrihet finns i 4 kap. 9 §.

Hur ärendena bereds

26 § Innan ett ärende avgörs av fullmäktige, ska det ha 
beretts antingen av en nämnd vars verksamhetsområde ärendet 
berör eller av en fullmäktigeberedning.

27 § Om ett ärende har beretts bara av en 
fullmäktigeberedning, ska en nämnd vars verksamhetsområde 
ärendet berör alltid ges tillfälle att yttra sig. 

28 § Styrelsen ska alltid ges tillfälle att yttra sig i ett 
ärende som har beretts av en annan nämnd eller av en 
fullmäktigeberedning. 

Styrelsen ska lägga fram förslag till beslut i ett ärende, om 
inte någon annan nämnd eller en fullmäktigeberedning har 
gjort det. 

29 § Fullmäktige får hålla val utan föregående beredning. 

Ett ärende som avser avsägelse från ett uppdrag som 
förtroendevald behöver inte heller beredas.

30 § De år val av fullmäktige har hållits i hela landet får 
nyvalda fullmäktige besluta att ändra mandattiden för en 
nämnd eller att ändra antalet ledamöter eller ersättare i en 
nämnd utan föregående beredning. 

31 § Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige 
utan föregående beredning. 

32 § Fullmäktige får behandla revisionsberättelsen utan 
föregående beredning. Fullmäktige ska dock från de ansvariga 
hämta in förklaring över 

1. anmärkning som framställts i revisionsberättelsen, och 

2. revisorernas uttalande att ansvarsfrihet inte tillstyrks. 

Revisorerna och deras sakkunniga ska alltid ges tillfälle att 
yttra sig vid fullmäktiges behandling av 
revisionsberättelsen. 

Om en förtroendevald har vägrats ansvarsfrihet, får 
fullmäktige också utan ytterligare beredning besluta att den 
förtroendevaldes uppdrag ska återkallas enligt 4 kap. 9 §. 

33 § Ett brådskande ärende får avgöras trots att ärendet inte 
har beretts, om samtliga närvarande ledamöter är ense om 
beslutet. 

34 § Fullmäktiges beslut att enligt 23 § andra stycket 
överlåta till styrelsen eller en annan nämnd att besluta i 
ett ärende som har väckts genom medborgarförslag får fattas 
utan föregående beredning.

35 § En motion eller ett medborgarförslag ska om möjligt 
beredas på sådant sätt att fullmäktige kan fatta beslut inom 
ett år från det att motionen eller medborgarförslaget 
väcktes. 

Om beredningen inte kan avslutas inom denna tid, ska detta 
och vad som har kommit fram vid beredningen anmälas till 
fullmäktige inom samma tid. Fullmäktige får då avskriva 
motionen eller medborgarförslaget från vidare handläggning. 

36 § Fullmäktige får besluta att det, som ett led i 
beredningen av ett ärende som fullmäktige ska handlägga, ska 
hämtas in synpunkter från medlemmarna.

Detta kan ske genom folkomröstning, opinionsundersökning 
eller något liknande förfarande. Vid opinionsundersökning 
eller liknande förfarande får valnämnden i kommunen anlitas, 
om nämndens verksamhet i övrigt inte hindras av det. 

Ska synpunkter hämtas in genom en folkomröstning får 
fullmäktige besluta att röstlängd och röstkort ska 
framställas för omröstningen enligt 5 kap. vallagen 
(2005:837). 

37 § Har ett folkinitiativ väckts enligt 8 kap. 2 § ska 
fullmäktige besluta att folkomröstning ska hållas, om 

1. den fråga som initiativet avser är sådan att fullmäktige 
kan besluta om den, och 

2. inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna 
röstar mot förslaget. 

Vid sådan folkomröstning ska 36 § tredje stycket tillämpas.

38 § Kommunen har rätt att få ersättning för de kostnader som 
föranleds av att en region anlitar valnämnden. Lag (2019:835).

Rätt och skyldighet för andra än ledamöterna att medverka 

39 § En förtroendevald som anges i 4 kap. 2 § första stycket 
och som inte är ledamot i fullmäktige har rätt att närvara 
vid fullmäktiges sammanträden. Sådan förtroendevald får delta 
i överläggningar och framställa förslag men inte delta i 
besluten. 

40 § Fullmäktige får bestämma att också andra än ledamöter 
och de som anges i 39 § ska ha rätt att delta i 
överläggningar men inte i besluten. 

41 § Ordföranden och vice ordföranden i en nämnd, revisorerna 
och de anställda i kommunen eller regionen är skyldiga att 
lämna upplysningar vid fullmäktiges sammanträden, om 
fullmäktige begär det och om det inte finns något hinder mot 
det på grund av sekretess. Lag (2019:835).

Offentlighet och ordning vid fullmäktiges sammanträden

42 § Fullmäktiges sammanträden är offentliga. 

Fullmäktige får dock besluta att överläggningen i ett visst 
ärende ska hållas inom stängda dörrar. Ersättarna får närvara 
vid en sådan överläggning, även när de inte tjänstgör. 

43 § Ordföranden leder fullmäktiges sammanträden och ansvarar 
för ordningen vid sammanträdena. 

Ordföranden får visa ut den som uppträder störande och inte 
rättar sig efter tillsägelse. 

Offentlighet vid fullmäktigeberednings sammanträden

44 § En fullmäktigeberednings sammanträden ska hållas inom 
stängda dörrar. En sådan beredning får dock besluta att dess 
sammanträden ska vara offentliga, om fullmäktige har medgett 
det.

Beslutsförhet 

45 § Fullmäktige får handlägga ett ärende bara om mer än 
hälften av ledamöterna är närvarande. Fullmäktige får dock 
bestämma att interpellationer och frågor får besvaras även om 
färre ledamöter är närvarande.

46 § Om en ledamot enligt 47 eller 48 § är jävig i ett 
ärende, får fullmäktige handlägga ärendet, även om antalet 
deltagande på grund av jävet inte uppgår till det antal som 
föreskrivs i 45 §. 

Jäv 

47 § En ledamot får inte delta i handläggningen av ett ärende 
som personligen rör ledamoten själv, ledamotens make, sambo, 
förälder, barn eller syskon eller någon annan närstående. 

I fråga om jäv för ledamöter ska 6 kap. 30 § andra och tredje 
styckena tillämpas. Vid fullmäktiges beslut i fråga om jäv 
gäller 6 kap. 32 §. Vad som sägs om nämnd i dessa 
bestämmelser ska i stället gälla fullmäktige.

48 § Den som är redovisningsskyldig till kommunen eller 
regionen får inte delta i

1. val av revisor för granskning av verksamhet som omfattas av 
redovisningsskyldigheten, eller

2. handläggningen av ärenden om ansvarsfrihet för 
verksamheten.

Detsamma gäller make, sambo, förälder, barn, syskon eller 
någon annan närstående till den redovisningsskyldige.
Lag (2019:835).

49 § Enskilda förtroendevalda mot vilka anmärkning kan riktas 
enligt 12 kap. 13 § får, trots vad som anges i 48 §, delta i 
fullmäktiges överläggningar, när revisionsberättelsen över 
den verksamhet som de har ansvaret för behandlas. 

Ordföranden och vice ordföranden i en nämnd får också delta i 
fullmäktiges överläggning när verksamhet inom den egna 
nämnden behandlas. 

Första och andra styckena gäller även om de förtroendevalda 
inte är ledamöter i fullmäktige.

Bordläggning och återremiss 

50 § Ett ärende ska bordläggas eller återremitteras, om det 
begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. 
Enkel majoritet krävs dock om ärendet tidigare bordlagts 
eller återremitterats på begäran av en minoritet. 

För bordläggning eller återremiss i fråga om val krävs enkel 
majoritet. Ett ärende om extra val ska dock alltid bordläggas 
första gången det tas upp till behandling. 

Motiveringen till ett beslut om återremiss ska bestämmas av 
de ledamöter som begärt återremittering. Vid flera 
motiveringar får ordföranden pröva vilken motivering som 
biträds av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. 

51 § Ett bordlagt ärende ska behandlas på fullmäktiges 
nästa sammanträde, om fullmäktige inte beslutar något 
annat.

Hur ärendena avgörs 

52 § Ordföranden ska se till att bara sådana ärenden avgörs 
som har tillkännagetts enligt 13 eller 14 §. 

Ett brådskande ärende får dock avgöras om samtliga närvarande 
ledamöter beslutar det. 

53 § När överläggningen har avslutats, lägger ordföranden 
fram förslag till beslut. 

Förslagen ska utformas så, att de kan besvaras med ja eller 
nej. 

Ordföranden redovisar därefter sin uppfattning om vad som har 
beslutats och bekräftar beslutet med ett klubbslag, om inte 
omröstning begärs. 

54 § Om omröstning begärs, ska den ske öppet utom i ärenden 
som avser val eller anställning av personal.

55 § Utgången bestäms genom enkel majoritet, om inte något 
annat anges i denna lag eller annan författning.

56 § Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. 

I ärenden som avser val eller anställning av personal fattas 
beslutet dock genom lottning. 

57 § Ordföranden ska vägra att lägga fram ett förslag till 
beslut, om ordföranden anser att förslaget innebär att ett 
nytt ärende väcks. 

Ordföranden får vägra att lägga fram ett förslag till beslut, 
om ordföranden anser att förslaget skulle leda till ett 
beslut som strider mot lag eller annan författning. 
Fullmäktige får dock besluta att förslaget ändå ska läggas 
fram. 

Proportionella val 

58 § Under de förutsättningar som anges i lagen (2022:629) om 
proportionella val i kommuner och regioner ska följande val 
vara proportionella:

1. val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar,

2. val av revisorer som avses i 12 kap. 4 och 5 §§,

3. val av ledamöter och suppleanter i styrelsen för 
aktiebolag,

4. val av ledamöter och suppleanter i styrelsen för ekonomiska 
föreningar eller stiftelser, och

5. val av revisorer, revisorssuppleanter och lekmannarevisorer 
som ska granska styrelsens förvaltning i aktiebolag, 
ekonomiska föreningar och stiftelser.

Första stycket 1 ska inte gälla vid val till en nämnd som 
avses i 6 kap. 2 § 2, om två tredjedelar av de närvarande 
ledamöterna i fullmäktige vid inrättandet av nämnden har 
röstat för att ledamöter i nämnden ska väljas på någon annan 
grund än partipolitisk. Lag (2022:638).

Interpellationer

59 § Interpellationer får ställas av ledamöterna och riktas 
till ordföranden i en nämnd eller en fullmäktigeberedning 
samt till de förtroendevalda i övrigt som fullmäktige 
bestämmer. 

Fullmäktige får besluta att interpellationer får ställas 
endast till sådan förtroendevald som anges i 4 kap. 2 § 
första stycket. 

60 § Interpellationerna ska ha ett bestämt innehåll och vara 
försedda med motivering. 

61 § Interpellationer ska avse ämnen som hör till 
fullmäktiges, en nämnds eller en fullmäktigeberednings 
handläggning. De får dock inte avse ärenden som rör 
myndighetsutövning mot någon enskild.

Interpellationer bör ställas endast i angelägenheter av större 
intresse för kommunen eller regionen. Lag (2019:835).

62 § Fullmäktige beslutar utan föregående överläggning om en 
interpellation får ställas. 

63 § Fullmäktige får besluta att ordföranden i en nämnd får 
överlåta besvarandet av en interpellation till en av 
fullmäktige utsedd ledamot i styrelsen för en sådan juridisk 
person som avses i 10 kap. 2-6 §§ eller till ordföranden i 
styrelsen eller annan nämnd i ett kommunalförbund som kommunen 
eller regionen är medlem i. Lag (2019:835).

Frågor

64 § För att hämta in upplysningar får ledamöterna ställa 
frågor. Bestämmelserna i 59 §, 61 § första stycket, 62 och 
63 §§ ska då tillämpas. 

En fråga ska ha ett bestämt innehåll. Den får vara försedd 
med en kort inledande förklaring. 

När en fråga besvaras, får bara den som ställer frågan och 
den som svarar delta i överläggningen. 

Protokollet 

65 § Vid sammanträden ska protokoll föras på ordförandens 
ansvar. 

66 § Protokollet ska redovisa vilka ledamöter och ersättare 
som har tjänstgjort och vilka ärenden som har handlagts. 

67 § Protokollet ska för varje ärende redovisa 

1. vilka förslag och yrkanden som har lagts fram och inte 
tagits tillbaka, 

2. i vilken ordning ordföranden har lagt fram förslag till 
beslut, 

3. genomförda omröstningar och resultaten av dem, 

4. vilka beslut som har fattats, 

5. vilka ledamöter som har deltagit i besluten och hur de har 
röstat vid öppna omröstningar, och 

6. vilka reservationer som har anmälts mot besluten. 

68 § I protokollet ska det anges vilka interpellationer och 
frågor som har ställts och vilka som har besvarats. 

69 § Ett protokoll ska justeras senast fjorton dagar efter 
sammanträdet på det sätt som fullmäktige har bestämt. 

70 § Bestämmelser om att justering av protokollet ska 
tillkännages på anslagstavlan finns i 8 kap. 12 §. 

Arbetsordningen

71 § Fullmäktige ska anta en arbetsordning av vilken det ska 
framgå vad som i övrigt ska gälla för fullmäktiges 
sammanträden och handläggningen av ärenden. 

72 § I arbetsordningen ska regleras 

1. antalet ledamöter i fullmäktige, 

2. när sammanträden ska hållas, 

3. anmälan av hinder att delta i sammanträden, 

4. inkallande av ersättare och deras tjänstgöring, 

5. vem som ska föra ordet tills ordförande utsetts, 

6. rätten att delta i fullmäktiges överläggningar, 

7. förfarandet vid omröstningar, 

8. handläggningen av motioner, interpellationer och frågor, 

9. formerna för justeringen av protokollet, och

10. fullmäktigepresidiets arbetsuppgifter. 

Om fullmäktige med stöd av 8 kap. 1 § har beslutat att 
medborgarförslag får väckas, ska arbetsordningen reglera hur 
sådana förslag ska handläggas. 

Om fullmäktige har beslutat att ledamöter får delta i 
fullmäktiges sammanträden på distans, ska arbetsordningen 
reglera i vilken utsträckning sådant deltagande får ske. 

6 kap. Styrelsen och övriga nämnder

Uppgifter

1 § Styrelsen ska leda och samordna förvaltningen av kommunens 
eller regionens angelägenheter och ha uppsikt över övriga 
nämnders och eventuella gemensamma nämnders verksamhet. 
Styrelsen ska även ha uppsikt över sådan avtalssamverkan som 
sker enligt 9 kap. 37 § eller enligt annan lag eller 
författning. 

Styrelsen ska också ha uppsikt över kommunal verksamhet som 
bedrivs i sådana juridiska personer som avses i 10 kap. 2-6 §§ 
och sådana kommunalförbund som kommunen eller regionen är 
medlem i. Lag (2019:835).

2 § Fullmäktige ska, om inte något annat anges i lag eller 
annan författning, bestämma nämndernas verksamhetsområden och 
inbördes förhållanden. Fullmäktige får besluta

1. att en nämnd ska ha hand om en eller flera verksamheter i 
hela kommunen eller regionen,

2. att en nämnd ska ha hand om en eller flera verksamheter för 
en del av kommunen eller regionen,

3. att en nämnd ska ha hand om verksamheten vid en eller flera 
anläggningar, och

4. att en nämnd ska tillhandahålla tjänster åt en annan nämnd.
Lag (2019:835).

3 § Nämnderna beslutar i frågor som rör förvaltningen och i 
frågor som de enligt lag eller annan författning ska ha hand 
om. 

Nämnderna beslutar också i frågor som fullmäktige har 
delegerat till dem. 

4 § Nämnderna bereder fullmäktiges ärenden och ansvarar för 
att fullmäktiges beslut verkställs. 

5 § Nämnderna ska redovisa till fullmäktige hur de har 
fullgjort sådana uppdrag som fullmäktige har lämnat till dem 
med stöd av 5 kap. 2 och 4 §§. 

Fullmäktige ska besluta om omfattningen av redovisningen och 
formerna för den. 

6 § Nämnderna ska var och en inom sitt område se till att 
verksamheten bedrivs i enlighet med de mål och riktlinjer som 
fullmäktige har bestämt samt de bestämmelser i lag eller 
annan författning som gäller för verksamheten.

De ska också se till att den interna kontrollen är 
tillräcklig och att verksamheten bedrivs på ett i övrigt 
tillfredsställande sätt. 

Detsamma gäller när skötseln av en kommunal angelägenhet med 
stöd av 10 kap. 1 § har lämnats över till någon annan. 

7 § En nämnd får inte bestämma om rättigheter eller 
skyldigheter för kommunen eller regionen i ärenden där nämnden 
företräder kommunen eller regionen som part.

En nämnd får inte heller utöva i lag eller annan författning 
föreskriven tillsyn över sådan verksamhet som nämnden själv 
bedriver. Lag (2019:835).

Särskilt om styrelsens uppgifter 

8 § Fullmäktige får besluta att styrelsen får fatta beslut om 
särskilt angivna förhållanden som rör andra nämnders 
verksamhet. Styrelsen får dock inte ges rätt att fatta beslut 
som rör andra nämnders myndighetsutövning, tillämpningen av 
lag eller ärenden som i övrigt rör enskilda.

9 § Styrelsen ska i årliga beslut för varje sådant aktiebolag 
som avses i 10 kap. 2 § pröva om den verksamhet som bolaget 
har bedrivit under föregående kalenderår har varit förenlig 
med det fastställda kommunala ändamålet och utförts inom 
ramen för de kommunala befogenheterna. Om styrelsen finner 
att så inte är fallet, ska den lämna förslag till fullmäktige 
om nödvändiga åtgärder. 

10 § Styrelsen ska vidta nödvändiga åtgärder för att 
säkerställa att de krav som anges i 10 kap. 3–5 §§ är 
uppfyllda i fråga om sådana aktiebolag som avses i de 
bestämmelserna. 

11 § Styrelsen ska följa de frågor som kan inverka på 
kommunens eller regionens utveckling och ekonomiska ställning.

Styrelsen ska också hos fullmäktige, övriga nämnder och andra 
myndigheter göra de framställningar som behövs. 
Lag (2019:835).

12 § Styrelsen får från övriga nämnder, beredningar och 
anställda i kommunen eller regionen begära in de yttranden och 
upplysningar som behövs för att styrelsen ska kunna fullgöra 
sina uppgifter. Lag (2019:835).

13 § Styrelsen ska särskilt

1. bereda eller yttra sig i ärenden som ska handläggas av 
fullmäktige, med de begränsningar som framgår av 5 kap. 
29–33 §§, 

2. ha hand om den ekonomiska förvaltningen, 

3. verkställa fullmäktiges beslut, och 

4. i övrigt fullgöra de uppdrag som fullmäktige har lämnat 
över till styrelsen. 

14 § Fullmäktige får besluta att en annan nämnd än styrelsen 
helt eller delvis ska ha hand om förvaltningen och 
verkställigheten i fråga om egendom samt verkställigheten av 
fullmäktiges beslut. Fullmäktige får också besluta att en 
annan nämnd helt eller delvis ska ha hand om sin egen 
medelsförvaltning. 

15 § Styrelsen får själv eller genom ombud företräda kommunen 
eller regionen i alla mål och ärenden, om inte någon annan ska 
göra det på grund av lag eller annan författning eller beslut 
av fullmäktige. 

Detta gäller också mål där någon har begärt laglighetsprövning 
av fullmäktiges beslut, om inte fullmäktige beslutar att själv 
företräda kommunen eller regionen i målet. Lag (2019:835).

Ledamöter och ersättare 

16 § Ledamöter och ersättare i en nämnd väljs av fullmäktige 
till det antal som fullmäktige bestämmer. I styrelsen ska 
antalet ledamöter och antalet ersättare vara minst fem. 

Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska fullmäktige 
bestämma i vilken ordning de ska tjänstgöra.

17 § Fullmäktige ska besluta om ersättarnas tjänstgöring i 
nämnderna. 

Ersättarna ska underrättas om tid och plats för 
sammanträdena. Även ersättare som inte tjänstgör får närvara 
vid sammanträdena. 

Fullmäktige ska besluta i vilken utsträckning ersättarna ska 
ha rätt att delta i överläggningar och få sin mening 
antecknad i protokollet. 

Mandattider 

18 § Ledamöterna och ersättarna i styrelsen väljs för fyra 
år, räknat från och med den 1 januari året efter det år då 
val av fullmäktige har hållits i hela landet. 

Fullmäktige får dock bestämma att styrelsens mandattid ska 
räknas från och med det fullmäktigesammanträde då valet hålls 
intill det sammanträde då val av styrelse hålls nästa gång. I 
ett sådant fall ska nyvalda fullmäktige välja styrelsen vid 
fullmäktiges första sammanträde. 

19 § Fullmäktige bestämmer mandattiderna för andra nämnder än 
styrelsen.

20 § Om en ledamot avgår under mandattiden, ska fyllnadsval 
hållas.

Om ledamoten har utsetts vid ett proportionellt val, ska 
fullmäktige, så långt som det är möjligt, säkerställa att 
representationen i nämnden inte förändras.

Om fullmäktige har återkallat uppdragen för de förtroendevalda 
enligt 4 kap. 10 §, ska val av nya ledamöter och ersättare 
hållas. Lag (2022:638).

Ordförande och vice ordförande (nämndens presidium)

21 § Fullmäktige ska bland nämndens ledamöter välja en 
ordförande och en eller två vice ordförande. Dessa utgör 
tillsammans nämndens presidium. Fullmäktige bestämmer tiden 
för uppdragen.

Om den politiska majoriteten i fullmäktige har förändrats på 
ett sådant sätt att det parti som nämndens ordförande 
företräder inte längre ingår i den politiska majoriteten, får 
fullmäktige välja ett nytt presidium. 

22 § Fullmäktige bestämmer vem som ska fullgöra ordförandens 
uppgifter när varken ordföranden eller en vice ordförande kan 
tjänstgöra. 

Tidpunkt för sammanträden 

23 § Nämnderna bestämmer tid och plats för sina sammanträden. 

Sammanträden ska hållas också om minst en tredjedel av 
nämndens ledamöter begär det eller om ordföranden anser att 
det behövs. 

Deltagande på distans

24 § Fullmäktige ska besluta i vilken utsträckning ledamöter 
får delta i en nämnds sammanträden på distans. Deltagande på 
distans ska ske på det sätt som anges i 5 kap. 16 §. 

En ledamot som deltar på distans ska anses vara närvarande 
vid nämndens sammanträde. 

Offentlighet och närvarorätt vid nämndsammanträden

25 § En nämnds sammanträden ska hållas inom stängda dörrar. 
Nämnden får dock besluta att dess sammanträden ska vara 
offentliga, om fullmäktige har medgett det. 

Om fullmäktige har medgett det, får nämnden besluta att den 
eller de som har väckt ett ärende genom medborgarförslag får 
närvara när nämnden behandlar ärendet och delta i 
överläggningar men inte i besluten. 

En nämnds sammanträden ska dock alltid hållas inom stängda 
dörrar i ärenden 

1. som avser myndighetsutövning, eller

2. i vilka det förekommer uppgifter som omfattas av sekretess 
hos nämnden. 

26 § En nämnd får kalla en ledamot eller en ersättare i 
fullmäktige, en annan nämnd eller beredning, en revisor, en 
anställd hos kommunen eller regionen eller en särskild 
sakkunnig att närvara vid ett sammanträde med nämnden för att 
lämna upplysningar.

Den som har kallats till ett sammanträde får, om nämnden 
beslutar det, delta i överläggningarna men inte i besluten.
Lag (2019:835).

Beslutsförhet 

27 § En nämnd får handlägga ärenden endast om fler än hälften 
av ledamöterna är närvarande. 

Jäv 

28 § En förtroendevald är jävig, om

1. han eller hon eller någon närstående är part i ärendet 
eller annars kan antas bli påverkad av beslutet i en inte 
oväsentlig utsträckning,

2. han eller hon eller någon närstående är eller har varit 
ställföreträdare eller ombud för en part i ärendet eller för 
någon annan som kan antas bli påverkad av beslutet i en inte 
oväsentlig utsträckning,

3. ärendet rör tillsyn över sådan kommunal verksamhet som han 
eller hon själv är knuten till, eller

4. det finns någon annan särskild omständighet som gör att 
hans eller hennes opartiskhet i ärendet kan ifrågasättas.
Lag (2022:638).

29 § Om det är uppenbart att frågan om opartiskhet saknar 
betydelse, ska nämnden bortse från jäv. 

30 § En förtroendevald som är jävig i ett ärende hos en nämnd 
får inte delta eller närvara vid handläggningen av ärendet. 
Den förtroendevalde får dock vidta åtgärder som inte någon 
annan kan utföra utan att handläggningen försenas avsevärt. 

Den som känner till en omständighet som kan antas utgöra 
jäv mot honom eller henne ska självmant uppge det. 

Har det uppkommit en fråga om jäv mot en förtroendevald och 
har någon annan inte trätt i dennes ställe, ska nämnden 
snarast besluta i jävsfrågan. Den som jävet gäller får delta 
i prövningen av jävsfrågan endast om nämnden annars inte är 
beslutsför och någon annan inte kan tillkallas utan olägligt 
uppskov.

31 § Om ett ärende hos en nämnd berör ett aktiebolag där 
kommunen eller regionen äger minst hälften av aktierna eller 
en stiftelse där kommunen eller regionen utser minst hälften 
av styrelseledamöterna, ska den som handlägger ärendet inte 
anses jävig enligt 28 § 2 eller 4 enbart på grund av att han 
eller hon är ställföreträdare för bolaget eller stiftelsen 
eller på något annat sätt är knuten dit. Detta gäller inte när 
en nämnd handlägger ärenden som avser myndighetsutövning mot 
enskilda.

Den som handlägger ett ärende hos en nämnd ska inte heller 
anses jävig enligt 28 § 4 enbart på grund av att han eller hon 
tidigare har deltagit i handläggningen av ärendet hos en annan 
nämnd. Lag (2022:638).

32 § Ett beslut om jäv får överklagas endast i samband med 
överklagande av det beslut genom vilket nämnden avgör 
ärendet. 

Hur ärendena avgörs 

33 § I fråga om förfarandet när en nämnd fattar beslut ska 
5 kap. 53–56 §§ tillämpas. 

För bordläggning av ett ärende i en nämnd krävs det enkel 
majoritet. 

34 § Ett ärende som väckts genom medborgarförslag ska om 
möjligt handläggas så att ärendet kan avgöras inom ett år 
från det att det väcktes i fullmäktige. 

En nämnd som handlägger sådana ärenden ska minst en gång om 
året informera fullmäktige om de beslut som fattats i 
ärendena. Nämnden ska även informera om de ärenden som inte 
har avgjorts inom den tid som anges i första stycket.

Protokollet 

35 § Vid ett sammanträde ska protokoll föras. 

I fråga om hur protokollet ska föras, protokollets innehåll, 
justering av protokollet och hur justeringen ska tillkännages 
ska 5 kap. 65–67 och 69 §§ och 8 kap. 12 § tillämpas.

Delgivning 

36 § Delgivning med en nämnd sker med ordföranden eller med 
den som enligt ett reglemente eller ett särskilt beslut är 
behörig att ta emot delgivningar. 

Delegering av ärenden 

37 § En nämnd får delegera beslutanderätten till presidiet, 
ett utskott, en ledamot, en ersättare eller en automatiserad 
beslutsfunktion i ett visst ärende eller en viss grupp av 
ärenden. En nämnd får även uppdra åt en anställd att besluta 
enligt 7 kap. 5-8 §§. Lag (2022:638).

38 § Beslutanderätten får inte delegeras när det gäller

1. ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning 
eller kvalitet,

2. framställningar eller yttranden till fullmäktige liksom 
yttranden med anledning av att beslut av nämnden i dess helhet 
eller av fullmäktige har överklagats,

3. ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda, om de är 
av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt,

4. ärenden som väckts genom medborgarförslag och som lämnats 
över till nämnden, eller

5. ärenden som enligt lag eller annan författning inte får 
delegeras.

Beslutanderätten får inte heller delegeras till en 
automatiserad besluts-funktion när det gäller 

1. ärenden där beslut överklagas enligt bestämmelserna i 
13 kap.,

2. ärenden där beslut enligt lag eller annan författning inte 
får överklagas,

3. ärenden om upphandling, eller

4. ärenden om auktorisations- eller valfrihetssystem.
Lag (2023:708).

39 § En nämnd får uppdra åt ordföranden, eller en annan 
ledamot som nämnden har utsett, att besluta på nämndens 
vägnar i ärenden som är så brådskande att nämndens avgörande 
inte kan avvaktas.

Anmälan av beslut 

40 § Nämnden ska besluta i vilken utsträckning beslut som har 
fattats med stöd av uppdrag enligt 37 § ska anmälas till den. 
Beslut som inte anmäls ska protokollföras särskilt, om 
beslutet får överklagas enligt bestämmelserna i 13 kap. 

Sådana beslut som avses i 39 § ska anmälas vid nämndens nästa 
sammanträde. 

Utskott 

41 § En nämnds beslutanderätt får enligt 37 § delegeras till 
ett utskott. Ett utskott kan också ha till uppgift att bereda 
nämndens ärenden. 

42 § En nämnd ska välja utskott bland ledamöterna och 
ersättarna i nämnden. Bestämmelserna i lagen (2022:629) om 
proportionella val i kommuner och regioner ska då tillämpas.
Lag (2022:638).

Val till nämndberedningar

43 § Nämnden får till nämndberedning välja även andra än 
förtroendevalda.

Reglementen 

44 § Fullmäktige ska anta reglementen om nämndernas 
verksamhet och arbetsformer. 

7 kap. Anställda 

Direktören 

1 § Styrelsen ska utse en direktör. Direktören ska ha den 
ledande ställningen bland de anställda och vara chef för den 
förvaltning som finns under styrelsen.

Styrelsen får besluta att direktören ska ha en annan 
benämning.

2 § Styrelsen ska i en instruktion fastställa hur direktören 
ska leda förvaltningen under styrelsen. Instruktionen ska 
också fastställa direktörens övriga uppgifter. 

Valbarhetshinder för anställda 

3 § Direktören är inte valbar till förtroendeuppdrag i 
kommunen, regionen eller kommunalförbund som kommunen eller 
regionen är medlem i.

Den som är chef för en förvaltning som hör till en nämnds 
verksamhetsområde får inte väljas till ledamot eller ersättare 
i nämnden. Lag (2019:835).

Jäv

4 § I fråga om jäv för de anställda ska bestämmelserna i 
6 kap. 28–32 §§ tillämpas.

Delegering av ärenden 

5 § En nämnd får uppdra åt en anställd hos kommunen eller 
regionen att besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende 
eller en viss grupp av ärenden, dock inte i de fall som avses 
i 6 kap. 38 §. Lag (2019:835).

6 § Om en nämnd med stöd av 5 § uppdrar åt en förvaltningschef 
inom nämndens verksamhetsområde att fatta beslut, får nämnden 
överlåta åt förvaltningschefen att i sin tur uppdra åt en 
annan anställd inom kommunen eller regionen att fatta 
beslutet. Lag (2019:835).

7 § Om en nämnd med stöd av 5 § uppdrar åt en anställd att 
besluta på nämndens vägnar, får nämnden ställa upp villkor 
som innebär att brukarna av nämndens tjänster ska ges 
tillfälle att lägga fram förslag eller att yttra sig, innan 
beslutet fattas.

Nämnden får också bestämma att en anställd får fatta beslut 
endast om företrädare för brukarna har tillstyrkt beslutet.

Anmälan av beslut

8 § Nämnden ska besluta om i vilken utsträckning beslut som 
har fattats med stöd av uppdrag enligt 5 och 6 §§ ska anmälas 
till den. Beslut som inte anmäls ska protokollföras särskilt, 
om beslutet får överklagas enligt bestämmelserna i 13 kap.

Skyldighet att lämna upplysningar

9 § Bestämmelser om de anställdas skyldighet att lämna 
upplysningar vid fullmäktiges sammanträden och till 
revisorerna finns i 5 kap. 41 § och 12 kap. 9 § första 
stycket.

Personalföreträdare 

10 § Företrädare för de anställda (personalföreträdare) utses 
särskilt för varje nämnd bland de anställda, i första hand 
bland dem som är anställda inom nämndens verksamhetsområde.

Högst tre personalföreträdare och en ersättare för var och en 
av dem får finnas för varje nämnd. 

11 § Personalföreträdarna utses av den eller de lokala 
arbetstagarorganisationer som kommunen eller regionen har 
kollektivavtal med. Lag (2019:835).

12 § Personalföreträdare får, i den omfattning som anges i 
13–16 §§, närvara vid sammanträden med andra nämnder än 
styrelsen. 

Närvarorätt saknas dock vid revisorernas sammanträden, i 
patientnämnder, valnämnder och överförmyndarnämnder. 

13 § Personalföreträdarna har rätt att närvara vid en nämnds 
behandling av ärenden som rör förhållandet mellan kommunen 
eller regionen som arbetsgivare och dess anställda. Nämnden 
får i enskilda fall besluta att personalföreträdarna får 
närvara även vid behandlingen av andra ärenden.
Lag (2019:835).

14 § Personalföreträdarna har inte rätt att närvara vid 
handläggning av 

1. ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild, 
såvida inte ärendet rör en obestämd krets av enskilda, 

2. förhandlingar med en arbetstagarorganisation, 

3. uppsägningar av kollektivavtal, 

4. arbetskonflikter,

5. rättstvister mellan kommunen eller regionen och en 
arbetstagarorganisation, eller

6. ärenden som avser beställning eller upphandling av varor 
och tjänster. Lag (2019:835).

15 § Personalföreträdarna har rätt att delta i nämndens 
överläggningar men inte i besluten. 

16 § Med iakttagande av bestämmelserna i offentlighets- och 
sekretesslagen (2009:400) är en nämnd skyldig att lämna 
personalföreträdarna de upplysningar som behövs för deras 
verksamhet. 

17 § I fråga om jäv för personalföreträdare i nämnden ska 
bestämmelserna i 6 kap. 28-32 §§ tillämpas.

Personalföreträdaren ska dock inte anses jävig enligt 6 kap. 
28 § 4 enbart på grund av att han eller hon

1. är förtroendeman eller funktionär hos en 
arbetstagarorganisation som har intressen att bevaka i 
ärendet, eller

2. har företrätt organisationen som förtroendeman eller 
funktionär i en sådan förhandling i ärendet som har ägt rum 
enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet.
Lag (2023:642).

18 § Personalföreträdarna ska kallas till sammanträden på 
samma sätt som gäller för ledamöterna i nämnden. Ersättarna 
ska endast kallas när de ska tjänstgöra som 
personalföreträdare. 

19 § Beslut som fattas vid ett sammanträde som 
personalföreträdarna har tillträde till blir inte ogiltiga på 
grund av att personalföreträdarna eller någon av dem inte har 
kallats till sammanträdet. 

Partssammansatta organ 

20 § Fullmäktige får inrätta partssammansatta organ för sådana 
ärenden som rör förhållandet mellan kommunen eller regionen 
som arbetsgivare och dess anställda eller, i fråga om en 
gemensam nämnd, förhållandet mellan de samverkande kommunerna 
eller regionerna som arbetsgivare och deras anställda. Detta 
gäller dock inte om något annat följer av lag eller annan 
författning.

De partssammansatta organen ska inom en nämnds 
verksamhetsområde svara för beredning, förvaltning och 
verkställighet av de ärenden som fullmäktige har bestämt 
enligt första stycket. Lag (2019:835).

21 § Fullmäktige ska fastställa ett partssammansatt organs 
uppgifter, sammansättning, mandattid och verksamhetsformer i 
ett reglemente. 

22 § Partssammansatta organ får inte avgöra frågor som avser 
verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet.

De får inte heller avgöra ärenden som avser 
myndighetsutövning mot någon enskild. 

23 § Ett partssammansatt organ ska bestå av företrädare för 
dels kommunen eller regionen, dels de anställda. 

Kommunens eller regionens företrädare väljs av fullmäktige 
eller, om fullmäktige bestämmer det, av en nämnd. 

De anställdas företrädare utses av den eller de lokala 
arbetstagarorganisationer som kommunen eller regionen har 
slutit kollektivavtal med om partssammansatta organ.
Lag (2019:835).

24 § För partssammansatta organ ska följande bestämmelser 
tillämpas: 

1. 4 kap. 27 § om reservation, 

2. 6 kap. 28–32 §§ om jäv, och 

3. 5 kap. 65–67 och 69 §§ och 8 kap. 12 § om hur protokollet 
ska föras, protokollets innehåll, justering av protokollet 
och hur justeringen ska tillkännages.

25 § En nämnd inom vars verksamhetsområde ett partssammansatt 
organ har tillsatts får återkalla uppdrag som har lämnats 
över till organet, om det finns synnerliga skäl för det.

8 kap. Delaktighet och insyn

Medborgarförslag

1 § Den som är folkbokförd i kommunen eller i en kommun inom 
regionen får, om fullmäktige har beslutat det, väcka ärenden i 
fullmäktige (medborgarförslag). Detsamma gäller 
unionsmedborgare som avses i 1 kap. 5 § andra stycket.
Lag (2019:835).

Folkinitiativ

2 § Ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får i 
fullmäktige väckas av minst tio procent av de röstberättigade 
kommun- eller regionmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om 
kommunala folkomröstningar (folkinitiativ). Initiativet ska 
vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla 
initiativtagarnas egenhändiga namnteckningar, uppgifter om när 
namnteckningarna gjorts, namnförtydliganden, personnummer och 
uppgift om deras adresser.

Vid beräkningen av antalet initiativtagare ska endast de 
räknas med som har skrivit under initiativet under den 
sexmånadersperiod som föregått inlämnandet. Lag (2019:835).

Brukarinflytande

3 § Nämnderna ska verka för att samråd sker med dem som 
brukar deras tjänster.

Självförvaltningsorgan

4 § Fullmäktige får besluta att en nämnd får uppdra åt ett 
självförvaltningsorgan under nämnden att helt eller delvis 
sköta driften av en viss anläggning eller en viss 
institution, om inte något annat följer av lag eller annan 
författning. Fullmäktige får i ett sådant fall även besluta 
att nämnden får uppdra åt självförvaltningsorganet att 
besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende eller en viss 
grupp av ärenden. Ärenden som rör myndighetsutövning mot 
enskilda eller som i övrigt avses i 6 kap. 38 § får dock inte 
delegeras till ett självförvaltningsorgan.

5 § Nämnden ska fastställa självförvaltningsorganets 
uppgifter, sammansättning, arbetsformer och mandattid.

De beslut som självförvaltningsorganet fattar med stöd av 
uppdrag enligt 4 § ska anmälas till nämnden på det sätt som 
nämnden bestämmer.

6 § Ett självförvaltningsorgan ska bestå av företrädare för 
dem som brukar anläggningen eller institutionen och de 
anställda där. Företrädarna för sådana brukare ska vara fler 
än dem som företräder de anställda.

Nämnden väljer på förslag av brukarna de ledamöter och 
ersättare som ska företräda brukarna och på förslag av de 
anställda dem som ska företräda de anställda.

7 § De ledamöter och ersättare som företräder brukarna har 
rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för 
uppdraget och de ekonomiska förmåner som fullmäktige bestämt 
för de förtroendevalda.

8 § En nämnd får helt eller delvis återkalla ett uppdrag som 
har getts till ett självförvaltningsorgan eller en enskild 
ledamot, om det finns särskilda skäl för det.

Anslagstavlan

9 § Varje kommun och region ska på sin webbplats ha en 
anslagstavla. Anslagstavlan ska vara lättillgänglig och kunna 
särskiljas från övrigt innehåll på webbplatsen. 

Kommuner och regioner ska i sina lokaler eller på annan plats 
ge allmänheten möjlighet att ta del av innehållet på 
anslagstavlan. Lag (2019:835).

10 § Anslagstavlan ska innehålla 

1. tillkännagivanden om fullmäktiges sammanträden, 

2. tillkännagivanden av justerade protokoll, 

3. tillkännagivanden av delegationsbeslut som inte ska anmälas 
till en nämnd,

4. justerade protokoll i den utsträckning kommunen eller 
regionen bestämmer och det inte strider mot lag eller annan 
författning, och

5. upplysningar om hur beslut kan överklagas enligt 13 kap.

Anslagstavlan ska även innehålla kungörelser, 
tillkännagivanden eller annan information som med stöd av lag 
eller annan författning ska meddelas på anslagstavlan.

När en handling, som anslagits med stöd av andra stycket, 
varit anslagen under föreskriven tid ska den som begärt 
åtgärden få ett bevis om det. Lag (2019:835).

11 § Anslagstavlan får utöver det som anges i 10 § endast 
innehålla tillkännagivanden om styrelsens och övriga nämnders 
sammanträden samt beslutsunderlag inför fullmäktiges, 
styrelsens och övriga nämnders sammanträden.

Tillkännagivande av protokoll

12 § Senast andra dagen efter det att protokollet har 
justerats ska justeringen tillkännages på anslagstavlan. Av 
tillkännagivandet ska det framgå var protokollet finns 
tillgängligt samt vilken dag det har tillkännagetts. 
Tillkännagivandet får inte tas bort från anslagstavlan före 
överklagandetidens utgång enligt 13 kap. 5 § första 
stycket.

Kommunala föreskrifter

13 § Kommunala föreskrifter ska kungöras genom att det på 
kommunens eller regionens anslagstavla tillkännages att 
protokollet för de beslutade föreskrifterna har justerats. 

Gällande föreskrifter ska finnas tillgängliga för allmänheten 
på kommunens eller regionens webbplats. De ska där vara 
samlade i kommunens eller regionens författningssamling eller 
på något annat sätt. Innehållet i samlingen ska framgå av ett 
register eller någon annan förteckning på webbplatsen.

Första och andra styckena gäller inte om 

1. det i lag eller annan författning anges att föreskrifterna 
ska kungöras eller göras tillgängliga på något annat sätt, 
eller

2. föreskrifterna på grund av sekretess inte får lämnas ut 
till var och en. Lag (2019:835).

Insyn i budgeten

14 § Styrelsens förslag till budget ska hållas tillgängligt 
för allmänheten på kommunens eller regionens webbplats från 
och med tillkännagivandet av det sammanträde med fullmäktige 
då budgeten ska fastställas. Lag (2019:835).

Insyn i årsredovisningen

15 § Årsredovisningen ska hållas tillgänglig för allmänheten 
på kommunens eller regionens webbplats från och med 
tillkännagivandet av det sammanträde med fullmäktige då 
årsredovisningen ska godkännas. Lag (2019:835).

16 § Fullmäktige får bestämma att allmänheten får ställa 
frågor om årsredovisningen vid ett sammanträde med 
fullmäktige.

Insyn i revisionsberättelserna

16 a § Revisionsberättelserna ska hållas tillgängliga för 
allmänheten på kommunens eller regionens webbplats från och 
med tillkännagivandet av det sammanträde med fullmäktige då 
revisionsberättelserna ska behandlas. Lag (2023:642).

Insyn i privata utförares verksamhet

17 § Bestämmelser om allmänhetens insyn i verksamhet som genom 
avtal lämnas över från en kommun, en region eller ett helägt 
kommunalt bolag till en privat utförare finns i 10 kap. 3 och 
9 §§. Lag (2019:835).

Information till enskilda

18 § När enskilda kan välja mellan olika utförare av en 
nämnds tjänster ska nämnden lämna information om samtliga 
utförare, om inte annat framgår av lag eller annan 
författning.

Sådan information ska vara saklig, relevant, jämförbar, 
lättförståelig och lättillgänglig.

9 kap. Kommunal samverkan 

Kommunalförbund

Bildande av kommunalförbund 

1 § Ett kommunalförbund enligt 3 kap. 8 § bildas genom att 
förbundsmedlemmarnas fullmäktige antar en förbundsordning. 
Förbundsmedlemmarna kan också i förbundsordningen ange en 
senare tidpunkt vid vilken kommunalförbundet ska bildas.

Bestämmelser som ska tillämpas för kommunalförbund

2 § Om inget annat anges eller följer av bestämmelserna om 
kommuner och regioner i denna lag, tillämpas dessa även för 
kommunalförbund. 

När ett kommunalförbund har hand om en angelägenhet som det 
finns bestämmelser om i en särskild författning, ska den 
författningens bestämmelser om kommuner eller regioner 
tillämpas för förbundet.

Om det i någon annan författning finns särskilda bestämmelser 
om kommunalförbund för ett visst ändamål, ska de tillämpas 
i stället för bestämmelserna i denna lag. Lag (2019:835).

Beslutande församling, förbundsstyrelse och övriga organ

3 § I ett kommunalförbund ska det som beslutande församling 
finnas ett förbundsfullmäktige eller en förbundsdirektion. 

Ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen väljs 
av förbundsmedlemmarnas fullmäktige enligt vad som anges i 
förbundsordningen. 

Varje förbundsmedlem ska vara representerad i den beslutande 
församlingen med minst en ledamot och en ersättare. Antalet 
ersättare ska vara lika många som antalet ledamöter.

4 § Den beslutande församlingen väljs för fyra år, om inte en 
kortare mandattid anges i förbundsordningen. 

Mandattiden räknas från och med den 1 januari året efter det 
år då val av fullmäktige har hållits i hela landet, om inte 
annat anges i förbundsordningen. 

5 § Den beslutande församlingen ska tillsätta en 
förbundsstyrelse. Om ett förbund är organiserat med 
förbundsdirektion, ska direktionen också vara 
förbundsstyrelse. 

Den beslutande församlingen ska tillsätta de organ som utöver 
förbundsstyrelsen behövs för att fullgöra kommunalförbundets 
uppgifter.

Förbundsordningen

6 § Förbundsordningen ska ange 

1. kommunalförbundets namn och den ort där förbundet ska ha 
sitt säte samt förbundets medlemmar och ändamål, 

2. förbundets organisation, organens uppgifter och inbördes 
förhållanden samt om interimsorgan får inrättas och om 
förbundsstyrelsen ska få vara ställföreträdare för 
förbundsfullmäktige, 

3. antalet ledamöter och ersättare i den beslutande 
församlingen och hur förbundsmedlemmarna ska vara 
representerade samt mandattiden i de fall som anges i 4 §, 

4. antalet revisorer och deras mandattid, 

5. i fråga om förbund med förbundsdirektion, på vilket sätt 
som revisorer ska utses, 

6. om en förbundsmedlem ska ha rätt att väcka ärenden i den 
beslutande församlingen, 

7. om det för beslut ska krävas kvalificerad majoritet i den 
beslutande församlingen och för vilka ärenden detta ska 
gälla, 

8. om en förtroendevald hos en förbundsmedlem som inte är 
ledamot i den beslutande församlingen ska ha rätt att delta 
vid sammanträden enligt 5 kap. 40 §, 

9. om en förtroendevald hos en förbundsmedlem som inte är 
ledamot eller ersättare i förbundsstyrelsen eller någon annan 
nämnd ska ha sådan närvarorätt som anges i 4 kap. 28 §, 

10. på vilken webbplats förbundets anslagstavla ska finnas,

11. förbundsmedlemmarnas andelar i förbundets tillgångar och 
skulder och fördelningen av förbundets kostnader mellan 
medlemmarna, 

12. förbundsmedlemmarnas styrning av och insyn i förbundets 
ekonomi och verksamhet, 

13. riktlinjer om förbundets budgetprocess, 

14. om allmänheten ska ha rätt att ställa frågor om 
årsredovisningen vid ett sammanträde och i så fall 
förutsättningarna för detta, 

15. förfarandet vid en förbundsmedlems utträde ur förbundet, 

16. förutsättningarna för och förfarandet vid förbundets 
likvidation och upplösning samt grunderna för skifte av 
förbundets behållna tillgångar när förbundet upplöses, 

17. ordningen för att lösa tvister mellan förbundet och dess 
medlemmar, och

18. ordningen för att bestämma ekonomiska förmåner till 
ledamöterna och ersättarna i den beslutande församlingen 
samt, i fråga om förbund med förbundsdirektion, till 
revisorerna.

Ledamöter och ersättare 

7 § En förbundsmedlem får till ledamot eller ersättare i den 
beslutande församlingen välja endast den som är ledamot eller 
ersättare i förbundsmedlemmens fullmäktige. 

Ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen och andra nämnder 
samt revisorer väljs bland dem som har rösträtt vid val till 
någon av förbundsmedlemmarnas fullmäktige.

Proportionella val

8 § Under de förutsättningar som anges i lagen (2022:629) om 
proportionella val i kommuner och regioner ska val av 
ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen samt 
revisorer vara proportionella.

Om inte något annat följer av förbundsordningen ska det som 
sägs i första stycket tillämpas när den beslutande 
församlingen väljer ledamöter och ersättare i 
förbundsstyrelsen, andra nämnder och de beslutande organens 
beredningar samt revisorer. Lag (2022:638).

Budgetprocessen 

9 § Det som sägs om budgetprocessen i 11 kap. 8 och 10 §§ 
gäller inte kommunalförbund. 

10 § I kommunalförbund med förbundsdirektion ska det 
sammanträde vid vilket budgeten fastställs vara offentligt. 
Sammanträdet ska tillkännages på kommunalförbundets 
anslagstavla minst en vecka före sammanträdesdagen. 

Förbundsmedlemmarnas ekonomiska ansvar

11 § Om ett kommunalförbund saknar tillgångar för att betala 
en skuld, är förbundsmedlemmarna skyldiga att fylla bristen. 
Varje medlem ska skjuta till så stor del av bristen som 
svarar mot medlemmens andel i skulden efter de grunder som 
anges i förbundsordningen. 

Revision

12 § Det som sägs om val av revisorer i 12 kap. 4 och 5 §§ 
gäller inte för kommunalförbund.

I kommunalförbund med förbundsfullmäktige väljs revisorer av 
förbundsfullmäktige. I kommunalförbund med förbundsdirektion 
väljs revisorer enligt vad som anges i förbundsordningen. 

13 § I kommunalförbund med förbundsdirektion ska revisorerna 
lämna en revisionsberättelse till var och en av 
förbundsmedlemmarnas fullmäktige. Det som sägs om fullmäktige 
i 5 kap. 24, 25, 32 och 49 §§ ska för sådana förbund gälla 
förbundsmedlemmarnas fullmäktige. 

14 § Om en förbundsdirektion tillsatt en eller flera nämnder, 
ska revisorerna lämna en särskild revisionsberättelse som 
avser nämndernas verksamhet till förbundsdirektionen. 

Direktionen prövar om ansvarsfrihet ska beviljas eller inte 
för de nämnder som den tillsätter. 

15 § Revisorer i ett kommunalförbund är skyldiga att på 
begäran lämna upplysningar till de förtroendevalda revisorerna 
i varje kommun eller region som är medlem i kommunalförbundet. 
Skyldigheten gäller upplysningar om

1. kommunalförbundets angelägenheter, och 

2. sådana juridiska personer som omfattas av 2 kap. 3 § 
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och till vilka 
kommunalförbundet enligt 10 kap. 2-6 §§ lämnat över skötseln 
av en kommunal angelägenhet. Lag (2019:835).

Folkomröstning

16 § Kommunalförbund får inte anordna folkomröstning eller 
anlita valnämnden i en kommun som är förbundsmedlem.

Anslagstavlan

17 § Det som anges om fullmäktige och styrelsen i 
bestämmelserna om anslagstavlan i 8 kap. 9–11 §§ ska i 
stället avse förbundsfullmäktige, förbundsdirektion och 
förbundsstyrelsen. 

Utträde 

18 § En förbundsmedlem har rätt att utträda ur ett 
kommunalförbund. 

Uppsägningstiden ska vara tre år, om inte en kortare tid 
anges i förbundsordningen. 

Gemensam nämnd

Tillsättande av gemensam nämnd

19 § Fullmäktige får besluta att en nämnd ska vara gemensam 
med en annan kommun eller en annan region. Lag (2019:835).

20 § En gemensam nämnd tillsätts i någon av de samverkande 
kommunerna eller regionerna och ingår i denna kommuns eller 
regions organisation. Lag (2019:835).

Uppgifter

21 § Kommuner och regioner får genom en gemensam nämnd 
fullgöra uppgifter enligt 3 kap. 4 §. 

En gemensam nämnd får fullgöra uppgifter för vilka det enligt 
lag eller annan författning ska finnas en eller flera nämnder 
i varje kommun eller region. Uppgifter som kommun- eller 
regionstyrelsen har vid höjd beredskap enligt lagen (2006:544) 
om kommuners och regioners åtgärder inför och vid 
extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap får dock 
inte fullgöras av en gemensam nämnd. Lag (2019:835).

22 § En gemensam nämnds uppgifter ska närmare preciseras i en 
överenskommelse mellan de berörda kommunerna och regionerna.
Lag (2019:835).

Bestämmelser som ska tillämpas för gemensam nämnd

23 § Det som gäller för en nämnd enligt denna lag ska, om 
inget annat sägs, även tillämpas för en gemensam nämnd. 

Ledamöter och ersättare 

24 § Ledamöter och ersättare väljs av fullmäktige i de 
samverkande kommunerna och regionerna. Var och en av de 
samverkande kommunerna och regionerna ska vara representerade 
i den gemensamma nämnden med minst en ledamot och en 
ersättare. Antalet ersättare ska vara lika många som antalet 
ledamöter. Lag (2019:835).

Ekonomiska förmåner

25 § Förtroendevalda i en gemensam nämnd har rätt till 
ersättning av den kommun eller den region som har valt dem.
Lag (2019:835).

Budget

26 § Budgeten upprättas av den kommun eller region som har 
tillsatt nämnden. Budgeten ska upprättas efter samråd med de 
övriga samverkande kommunerna och regionerna.
Lag (2019:835).

Rätt till upplysningar

27 § Fullmäktige i en kommun eller en region som bildat en 
gemensam nämnd har rätt att begära upplysningar från nämnden. 
Ordföranden och vice ordföranden i nämnden samt de anställda i 
de samverkande kommunerna och regionerna är skyldiga att lämna 
upplysningar vid fullmäktiges sammanträden, om det inte finns 
något hinder mot det på grund av sekretess. Lag (2019:835).

Närvarorätt för personalföreträdare 

28 § Företrädare för anställda i kommuner eller regioner som 
samverkar i en gemensam nämnd får i den omfattning som anges i 
7 kap. 13-16 §§ närvara vid sammanträden med den gemensamma 
nämnden. Lag (2019:835).

Interpellationer och frågor

29 § Ledamöter i fullmäktige i kommuner eller regioner som 
bildat en gemensam nämnd får ställa interpellationer om 
nämndens handläggning. För att hämta in upplysningar får 
ledamöterna ställa frågor. Interpellationer och frågor ska 
riktas till nämndens ordförande. Lag (2019:835).

Delegering av ärenden 

30 § En gemensam nämnd får, utöver vad som anges i 7 kap. 5 §, 
även under samma förutsättningar uppdra åt en anställd i någon 
av de samverkande kommunerna eller regionerna att besluta på 
nämndens vägnar. Lag (2019:835).

31 § Om en gemensam nämnd med stöd av 7 kap. 5 § uppdrar åt en 
förvaltningschef inom nämndens verksamhetsområde att fatta 
beslut, får nämnden överlåta åt förvaltningschefen att i sin 
tur uppdra åt en annan anställd inom kommunen eller regionen 
eller i någon av de samverkande kommunerna eller regionerna 
att fatta beslutet. Lag (2019:835).

Tillkännagivande av protokoll

32 § Justeringen av en gemensam nämnds protokoll ska 
tillkännages på var och en av de samverkande kommunernas och 
regionernas anslagstavlor. Lag (2019:835).

Reglemente

33 § Reglementet för en gemensam nämnd ska antas av 
fullmäktige i var och en av de samverkande kommunerna eller 
regionerna. Lag (2019:835).

Revision

34 § En gemensam nämnd ska granskas av revisorerna i var och 
en av de samverkande kommunerna eller regionerna.
Lag (2019:835).

Ansvarsfrihet och anmärkning

35 § Fråga om ansvarsfrihet och om anmärkning för en gemensam 
nämnd ska prövas av fullmäktige i var och en av de samverkande 
kommunerna eller regionerna. Lag (2019:835).

Gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet

36 § Särskilda bestämmelser om gemensam nämnd finns i lagen 
(2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet. 

Avtalssamverkan

37 § En kommun eller en region får ingå avtal om att någon av 
dess uppgifter helt eller delvis ska utföras av en annan 
kommun eller en annan region (avtalssamverkan). Sådan 
avtalssamverkan hindras inte av kravet i 2 kap. 1 § på 
anknytning till kommunens eller regionens område eller dess 
medlemmar. 

Kommuner och regioner får inom ramen för avtalssamverkan, med 
de begränsningar som följer av 6 kap. 38 §, komma överens om 
att uppdra åt en anställd i den andra kommunen eller i den 
andra regionen att besluta på kommunens eller regionens vägnar 
i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. I så fall 
tillämpas 7 kap. 4-8 §§.

Om det i annan lag eller författning finns bestämmelser som 
avviker från denna paragraf, tillämpas de bestämmelserna.
Lag (2019:835).

38 § Styrelsen ska årligen till fullmäktige rapportera om 
kommunens eller regionens avtalssamverkan enligt 37 § eller 
enligt annan lag eller författning. Lag (2019:835).

10 kap. Överlämnande av kommunala angelägenheter

Överlämnande

1 § Fullmäktige i kommuner eller regioner får, om det inte i 
lag eller annan författning anges att angelägenheten ska 
bedrivas av en kommunal nämnd, besluta att lämna över skötseln 
av en kommunal angelägenhet till en juridisk person eller en 
enskild individ.

Om skötseln av angelägenheten innefattar myndighetsutövning, 
får den lämnas över endast om det finns stöd för det i lag.
Lag (2019:835).

Kommunala bolag

Definitioner

2 § Med ett helägt kommunalt bolag avses ett aktiebolag där 
kommunen eller regionen direkt eller indirekt innehar samtliga 
aktier. 

Med ett delägt kommunalt bolag avses ett aktiebolag eller 
handelsbolag där kommunen eller regionen bestämmer tillsammans 
med någon annan. Lag (2019:835).

Överlämnande till helägda bolag

3 § Om en kommun eller en region med stöd av 1 § lämnar över 
skötseln av en kommunal angelägenhet till ett helägt kommunalt 
bolag, ska fullmäktige

1. fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten,

2. se till att det fastställda kommunala ändamålet och de 
kommunala befogenheterna som utgör ram för verksamheten anges 
i bolagsordningen,

3. utse samtliga styrelseledamöter,

4. se till att det anges i bolagsordningen att fullmäktige får 
ta ställning till sådana beslut i verksamheten som är av 
principiell beskaffenhet eller annars av större vikt innan de 
fattas,

5. utse minst en lekmannarevisor, och

6. se till att bolaget ger allmänheten insyn i den verksamhet 
som genom avtal lämnas över till privata utförare.
Lag (2019:835).

Överlämnande till delägda bolag

4 § Innan skötseln av en kommunal angelägenhet lämnas över 
till ett delägt kommunalt bolag, ska fullmäktige se till att 
bolaget blir bundet av de villkor som avses i 3 § i en 
omfattning som är rimlig med hänsyn till andelsförhållandena, 
verksamhetens art och omständigheterna i övrigt.

I delägda kommunala bolag som inte omfattas av 2 kap. 3 § 
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), ska fullmäktige 
verka för att allmänheten ska ha rätt att ta del av 
handlingar hos bolaget enligt de grunder som gäller för 
allmänna handlingars offentlighet i 2 kap. 
tryckfrihetsförordningen och offentlighets- och 
sekretesslagen. 

Lekmannarevisorer

5 § Till lekmannarevisor i hel- eller delägda kommunala bolag 
ska fullmäktige utse någon av de revisorer som valts enligt 
12 kap. 4 §. 

Kommunala stiftelser och föreningar 

6 § Det som anges i 3 § 1-4 och 6 gäller också när kommunen 
eller regionen ensam bildar en stiftelse för en kommunal 
angelägenhet. Fullmäktige ska även utse minst en revisor i en 
sådan stiftelse. Till revisor i stiftelsen ska fullmäktige 
utse någon av de revisorer som valts enligt 12 kap. 4 §. 

Det som anges i 4 § gäller också en förening där kommunen 
eller regionen bestämmer tillsammans med någon annan och en 
stiftelse som kommunen eller regionen bildar tillsammans med 
någon annan för en kommunal angelägenhet.

Det som anges i 3 § om bolagsordningen ska vid tillämpningen 
av första och andra styckena i stället avse stadgarna i en 
förening och stiftelseförordnandet eller stiftelseurkunden i 
en stiftelse. Lag (2019:835).

Privata utförare

7 § Med en privat utförare avses en juridisk person eller en 
enskild individ som har hand om skötseln av en kommunal 
angelägenhet enligt 1 §. Med en privat utförare avses inte 
ett hel- eller delägt kommunalt bolag och inte heller en 
sådan stiftelse eller förening som avses i 6 §. 

8 § När skötseln av en kommunal angelägenhet genom avtal har 
lämnats över till en privat utförare, ska kommunen eller 
regionen kontrollera och följa upp verksamheten.
Lag (2019:835).

9 § Om en kommun eller en region sluter avtal med en privat 
utförare, ska kommunen eller regionen genom avtalet 
tillförsäkra sig information som gör det möjligt att ge 
allmänheten insyn i den verksamhet som lämnas över.
Lag (2019:835).

11 kap. Ekonomisk förvaltning

Mål för den ekonomiska förvaltningen 

1 § Kommuner och regioner ska ha en god ekonomisk hushållning 
i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom 
sådana juridiska personer som avses i 10 kap. 2-6 §§. 
Fullmäktige ska besluta om riktlinjer för god ekonomisk 
hushållning för kommunen eller regionen. Om kommunen eller 
regionen har en sådan resultatreserv som avses i 14 §, ska 
riktlinjerna även omfatta hanteringen av den. Lag (2023:642).

Medelsförvaltningen

2 § Kommuner och regioner ska förvalta sina medel på ett 
sådant sätt att krav på god avkastning och betryggande 
säkerhet kan tillgodoses. Lag (2019:835).

3 § Fullmäktige ska besluta om riktlinjer för 
medelsförvaltningen. 

4 § Har upphävts genom lag (2023:642).

Budgetens innehåll 

5 § Kommuner och regioner ska varje år upprätta en budget för 
nästa kalenderår (budgetår).

Budgeten ska upprättas så att intäkterna överstiger 
kostnaderna.

Undantag från andra stycket får göras 

1. i den utsträckning som medel från en resultatreserv tas i 
anspråk enligt 14 §, eller 

2. om det finns synnerliga skäl.
Lag (2023:642).

6 § I budgeten ska skattesatsen och anslagen anges. Av 
budgeten ska det vidare framgå hur verksamheten ska 
finansieras och hur den ekonomiska ställningen beräknas vara 
vid budgetårets slut. De finansiella mål som är av betydelse 
för en god ekonomisk hushållning ska anges.

Budgeten ska även innehålla en plan för verksamheten under 
budgetåret. I planen ska det anges mål och riktlinjer som är 
av betydelse för en god ekonomisk hushållning.

Budgeten ska också innehålla en plan för ekonomin för en 
period av tre år. Budgetåret ska då alltid vara periodens 
första år. Planen ska innehålla sådana finansiella mål som 
anges i första stycket.

6 a § Budgeten ska innehålla en redogörelse för ekonomin under 
budgetåret i de kommunala koncernföretagen. Med kommunala 
koncernföretag avses detsamma som i 2 kap. 5 § lagen 
(2018:597) om kommunal bokföring och redovisning. 
Lag (2023:642).

7 § Fullmäktige får besluta att inte anvisa några medel till 
en nämnd.

Budgetprocessen 

8 § Förslag till budget ska upprättas av styrelsen före 
oktober månads utgång. Förslag till budget för revisorernas 
verksamhet ska upprättas av fullmäktiges presidium senast vid 
samma tidpunkt.

Om det finns särskilda skäl för det, får budgetförslaget 
upprättas i november månad. I så fall ska styrelsen före 
oktober månads utgång föreslå skattesatsen för den 
kommunalskatt eller regionskatt som ingår i den preliminära 
inkomstskatten under det följande året. Lag (2019:835).

9 § Styrelsen bestämmer när övriga nämnder senast ska lämna 
in sina särskilda budgetförslag till styrelsen. 

10 § Budgeten fastställs av fullmäktige före november månads 
utgång. 

De år då val av fullmäktige har hållits i hela landet ska 
budgeten fastställas av nyvalda fullmäktige. 

11 § Om budgeten på grund av särskilda skäl inte kan 
fastställas före november månads utgång, ska fullmäktige ändå 
fastställa skattesatsen och, i förekommande fall, 
avgiftssatsen för begravningsavgiften enligt 9 kap. 
begravningslagen (1990:1144) inom denna tid. 

Budgeten ska därefter fastställas före december månads 
utgång. Fullmäktige får då fastställa en annan skatte- eller 
avgiftssats än den som har bestämts tidigare. 

Reglering av balanskravsresultat 

12 § Om balanskravsresultatet enligt 11 kap. 10 § lagen 
(2018:597) om kommunal bokföring och redovisning för ett 
visst räkenskapsår är negativt, ska det regleras under de 
närmast följande tre åren.

Fullmäktige ska anta en åtgärdsplan för hur regleringen ska 
ske. 

Beslut om reglering ska fattas senast i budgeten det tredje 
året efter det år då det negativa balanskravsresultatet 
uppkom. Lag (2018:600).

13 § Fullmäktige får besluta att en reglering av ett negativt 
balanskravsresultat inte ska göras om det finns synnerliga 
skäl. 

Resultatreserver

14 § Kommuner och regioner får i en resultatreserv reservera 
medel som får användas för att en god ekonomisk hushållning 
ska uppnås. 

Reservering får göras med högst ett belopp som motsvarar det 
lägsta av antingen den del av årets resultat eller den del av 
årets resultat efter balanskravsjusteringar enligt 11 kap. 
10 § lagen (2018:597) om kommunal bokföring och redovisning, 
som överstiger 

1. en procent av summan av skatteintäkter samt generella 
statsbidrag och utjämning, eller 

2. två procent av summan av skatteintäkter samt generella 
statsbidrag och utjämning, om kommunen eller regionen har ett 
negativt eget kapital, inklusive ansvarsförbindelsen för 
pensionsförpliktelser.

En reservering får göras om resultatreserven efter 
reserveringen uppgår till ett belopp som motsvarar högst fem 
procent av summan av skatteintäkter samt generella statsbidrag 
och utjämning. Lag (2023:642).

Utgiftsbeslut under budgetåret 

15 § Om fullmäktige beslutar om en utgift under löpande 
budgetår, ska beslutet också innefatta en anvisning om hur 
utgiften ska finansieras.

Delårsrapport

16 § Fullmäktige ska behandla minst en delårsrapport som 
upprättats enligt 13 kap. 1 § lagen (2018:597) om kommunal 
bokföring och redovisning. 

Styrelsen ska inom två månader efter utgången av den period 
av räkenskapsåret som delårsrapporten omfattar överlämna 
delårsrapporten till fullmäktige och revisorer.
Lag (2018:600).

Räkenskaper 

17 § Styrelsen och övriga nämnder ska fortlöpande föra 
räkenskaper över de medel som de förvaltar. 

18 § Styrelsen bestämmer när övriga nämnder senast ska 
redovisa sin medelsförvaltning under föregående budgetår till 
styrelsen. 

Årsredovisning 

19 § När styrelsen har fått övriga nämnders redovisningar, 
ska den upprätta en årsredovisning. 

20 § Årsredovisningen ska lämnas över till fullmäktige och 
revisorerna snarast möjligt och senast den 15 april året 
efter det år som redovisningen avser. 

21 § Årsredovisningen ska godkännas av fullmäktige. Det ska 
ske innan fullmäktige beslutar om ansvarsfrihet enligt 5 kap. 
24 §. 

Förbud mot pantsättning 

22 § Kommuner och regioner får inte upplåta panträtt i sin 
egendom till säkerhet för en fordran.

Vid förvärv av egendom får de dock överta betalningsansvaret 
för lån som tidigare har tagits upp mot säkerhet av panträtt i 
egendomen. Lag (2019:835).

Underrättelse om skattesats

23 § Bestämmelser om skyldighet för styrelsen att underrätta 
vissa myndigheter om skattesatsen och om avgiftssatsen för 
begravningsavgiften finns i lagen (1965:269) med särskilda 
bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av 
skatt, m.m. 

Bestämmelser om kommunal redovisning

24 § Bestämmelser om bokföring och årsredovisning finns i 
lagen (2018:597) om kommunal bokföring och redovisning.
Lag (2018:600).

12 kap. Revision

Revisorernas uppgifter 

1 § Revisorerna granskar årligen i den omfattning som följer 
av god revisionssed all verksamhet som bedrivs inom 
nämndernas eller fullmäktigeberedningarnas 
verksamhetsområden. De granskar på samma sätt, genom de 
revisorer eller lekmannarevisorer som utsetts i juridiska 
personer enligt 10 kap. 2–6 §§, även verksamheten i de 
juridiska personerna. 

Revisorerna prövar om verksamheten sköts på ett 
ändamålsenligt och från ekonomisk synpunkt tillfredsställande 
sätt, om räkenskaperna är rättvisande och om den interna 
kontrollen som görs inom nämnderna är tillräcklig. 

Om revisorerna i sin granskning finner att det föreligger 
misstanke om att brott av förmögenhetsrättslig karaktär 
förövats eller om att allmän förvaltningsdomstols avgörande 
åsidosatts, ska de anmäla förhållandet till berörd nämnd. Om 
nämnden efter en sådan anmälan inte vidtar åtgärder utan 
oskäligt dröjsmål, är revisorerna skyldiga att rapportera det 
till fullmäktige. Revisorerna får dock avstå från att anmäla 
misstanke om brott till fullmäktige om nämnden funnit att det 
inte föreligger en sådan misstanke. 

2 § Revisorerna ska bedöma om resultaten i den delårsrapport 
som enligt 11 kap. 16 § ska behandlas av fullmäktige och 
årsredovisningen är förenliga med de mål fullmäktige 
beslutat. Revisorernas skriftliga bedömning ska lämnas till 
fullmäktige inför behandlingen av delårsrapporten och 
årsredovisningen. 

3 § Revisorernas granskning omfattar inte ärenden som avser 
myndighetsutövning mot någon enskild i andra fall än

1. när handläggningen av sådana ärenden har vållat kommunen 
eller regionen ekonomisk förlust,

2. när granskningen gäller hur nämnderna verkställer egna 
gynnande beslut enligt lagen (1993:387) om stöd och service 
till vissa funktionshindrade och socialtjänstlagen (2001:453), 

3. när granskningen gäller hur nämnderna verkställer 
avgöranden av allmänna förvaltningsdomstolar, eller 

4. när granskningen sker från allmänna synpunkter.
Lag (2019:835).

Val av revisorer 

4 § Under de år då val av fullmäktige har hållits i hela 
landet ska nyvalda fullmäktige välja revisorer för granskning 
av verksamheten under de fyra följande åren. 

5 § Vid en samlad revision av hela verksamheten ska minst fem 
revisorer väljas. 

Vid en särskild revision för granskning av en viss eller 
vissa nämnders verksamhet ska minst fem revisorer väljas för 
varje nämnd eller grupp av nämnder. 

6 § Om en revisor avgår under mandattiden får fullmäktige 
hålla fyllnadsval för återstoden av denna tid.

Revisorernas ställning 

7 § Varje revisor fullgör sitt uppdrag självständigt. 

Sakkunnigt biträde 

8 § Revisorerna ska i sin granskning biträdas av sakkunniga 
som de själva väljer och anlitar i den omfattning som behövs 
för att fullgöra granskningen enligt god revisionssed. 

Lekmannarevisorer som utses med stöd av 10 kap. 3 och 4 §§ 
ska i sin granskning biträdas av sakkunniga som de själva 
väljer och anlitar i den omfattning som behövs för att 
fullgöra uppdraget enligt god sed vid detta slag av 
granskning. 

De sakkunniga ska ha den insikt och erfarenhet av kommunal 
verksamhet som fordras för att kunna fullgöra uppdraget. 

Revisorernas rätt till information 

9 § Nämnderna, fullmäktigeberedningarna, de enskilda 
ledamöterna och ersättarna i dessa, samt de anställda är 
skyldiga att lämna revisorerna de upplysningar som behövs för 
revisionsarbetet. 

De ska också ge revisorerna tillfälle att när som helst 
inventera de tillgångar som nämnderna eller 
fullmäktigeberedningarna har hand om och ta del av de 
räkenskaper och andra handlingar som berör deras verksamhet. 

Revisorernas förvaltning 

10 § Revisorerna svarar själva för den förvaltning som har 
samband med revisionsuppdraget, om inte fullmäktige bestämmer 
något annat. 

11 § De beslut som revisorerna fattar om sin förvaltning och 
om jäv ska tas upp i protokoll. 

Bestämmelserna i 5 kap. 65–67 och 69 §§ och 8 kap. 12 § om 
hur protokollet ska föras, protokollets innehåll, justering 
av protokollet och hur justeringen ska tillkännages, ska 
tillämpas också på revisorernas protokoll.

Revisionsberättelse 

12 § Revisorerna ska varje år till fullmäktige lämna en 
berättelse med redogörelse för resultatet av den revision som 
avser verksamheten under det föregående budgetåret. De 
sakkunnigas rapporter ska bifogas revisionsberättelsen. 

Granskningsrapport enligt 10 kap. 5 § aktiebolagslagen 
(2005:551) som har lämnats för ett aktiebolag som avses i 
10 kap. 2 § ska också bifogas revisionsberättelsen.

Revisionsberättelsen för sådana kommunalförbund som kommunen 
eller regionen ingår i ska också bifogas revisorernas 
berättelse utom i det fall som avses i 9 kap. 13 §. Vidare ska 
revisionsberättelsen för aktiebolag, handelsbolag, ekonomisk 
förening och stiftelse till vilken kommunen eller regionen 
lämnat över skötseln av en kommunal angelägenhet enligt 
10 kap. 2-6 §§ bifogas revisionsberättelsen. Lag (2019:835).

13 § Anmärkningar får riktas mot 

1. nämnder och fullmäktigeberedningar, och

2. de enskilda förtroendevalda i sådana organ. 

Anledningen till anmärkningen ska anges i 
revisionsberättelsen.

Revisionsberättelsen ska också innehålla ett särskilt 
uttalande om huruvida ansvarsfrihet tillstyrks eller inte. 

Jäv 

14 § I fråga om jäv för en revisor ska bestämmelserna i 
6 kap. 28 § om jäv tillämpas. 

15 § Från jäv ska bortses när frågan om opartiskhet 
uppenbarligen saknar betydelse.

16 § En revisor som är jävig i ett ärende får inte delta 
eller närvara vid behandlingen av ärendet. Revisorn får dock 
vidta åtgärder som inte någon annan kan utföra utan att 
behandlingen försenas avsevärt. 

En revisor som känner till en omständighet som kan antas 
utgöra jäv mot honom eller henne ska självmant uppge det.

Har det uppkommit en fråga om jäv mot någon av revisorerna 
ska de gemensamt och snarast besluta i jävsfrågan. Den som 
jävet gäller får delta i prövningen av jävsfrågan endast om 
revisorerna annars inte är beslutsföra och någon annan inte 
kan tillkallas utan olägligt uppskov.

17 § Ett beslut om jäv får överklagas endast i samband med 
överklagande av det beslut genom vilket ärendet avgörs. 

Revisionsreglemente 

18 § Fullmäktige får anta ett reglemente om revisionen. 

13 kap. Laglighetsprövning 

Vem som får överklaga

1 § Varje medlem av en kommun eller en region har rätt att få 
lagligheten av kommunens eller regionens beslut prövad genom 
att överklaga beslutet till förvaltningsrätten. 

Lagligheten av en gemensam nämnds beslut får överklagas på 
samma sätt av varje medlem av de samverkande kommunerna och 
regionerna.

Lagligheten av ett kommunalförbunds beslut får överklagas på 
samma sätt av varje medlem av de kommuner eller regioner som 
ingår i kommunalförbundet samt av förbundsmedlemmarna.
Lag (2019:835).

Vilka beslut som får överklagas

2 § Följande beslut får överklagas: 

1. beslut av fullmäktige eller den beslutande församlingen i 
ett kommunalförbund, 

2. beslut av en nämnd eller ett partssammansatt organ, om 
beslutet inte är av rent förberedande eller rent 
verkställande art, 

3. beslut av förbundsstyrelsen eller en annan nämnd eller ett 
partssammansatt organ i ett kommunalförbund, om beslutet inte 
är av rent förberedande eller rent verkställande art, och 

4. sådana beslut av revisorerna som avses i 12 kap. 11 §. 

3 § Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte om det i lag 
eller annan författning finns särskilda bestämmelser om 
överklagande. 

Hur besluten överklagas 

4 § Ett beslut överklagas skriftligt. 

I överklagandet ska klaganden ange vilket beslut som 
överklagas och de omständigheter som överklagandet grundas 
på. 

Överklagandet ska ges in till förvaltningsrätten.

Tiden för överklagande 

5 § Överklagandet ska ha kommit in till förvaltningsrätten 
inom tre veckor från den dag då det tillkännagavs på 
kommunens, regionens eller kommunalförbundets anslagstavla att 
protokollet över beslutet justerats. Tiden för överklagande av 
en gemensam nämnds beslut räknas från det att till-
kännagivandet skett på anslagstavlorna i samtliga samverkande 
kommuner och regioner.

Tillkännagivandet av protokollsjusteringen måste finnas på 
anslagstavlan under hela överklagandetiden för att tiden ska 
löpa ut. Lag (2019:835).

6 § Om överklagandet före överklagandetidens utgång har kommit 
in till kommunen, regionen eller kommunalförbundet i stället 
för till förvaltningsrätten, ska överklagandet ändå prövas. 
Detsamma gäller när överklagandet av en gemensam nämnds beslut 
kommit in till någon av de samverkande kommunerna eller 
regionerna. Lag (2019:835).

Grunder för upphävande av besluten

7 § Vid prövningen av överklagandet får domstolen inte beakta 
andra omständigheter än sådana som klaganden har hänvisat 
till före överklagandetidens utgång. 

8 § Ett överklagat beslut ska upphävas, om

1. det inte har kommit till på lagligt sätt,

2. beslutet rör något som inte är en angelägenhet för kommunen 
eller regionen,

3. det organ som har fattat beslutet inte har haft rätt att 
göra det, eller

4. beslutet annars strider mot lag eller annan författning.

Första stycket 3 och 4 gäller inte beslut enligt 11 kap. 5 § 
andra och tredje styckena samt 12 och 13 §§ och beslut om att 
använda medel från en resultatreserv enligt 14 §. 

Domstolen får inte ersätta det överklagade beslutet med något 
annat beslut. Lag (2023:642).

9 § Om ett fel har saknat betydelse för ärendets utgång, 
behöver beslutet inte upphävas. Detsamma gäller om beslutet 
har förlorat sin betydelse till följd av senare inträffade 
förhållanden. 

Handläggningen i domstol

10 § Vid tillämpningen av förvaltningsprocesslagen (1971:291) 
ska kommunen, regionen, den gemensamma nämnden eller 
kommunalförbundet anses som part. Lag (2019:835).

11 § Ett föreläggande enligt 5 § förvaltningsprocesslagen 
(1971:291) får inte gälla sådana brister som består i att det 
i överklagandet inte anges de omständigheter som 
överklagandet grundas på. 

Bestämmelsen i 29 § förvaltningsprocesslagen om rätt att utan 
yrkande besluta till det bättre för enskild ska inte 
tillämpas. 

12 § Bestämmelser om hur förvaltningsrättens beslut 
överklagas finns i förvaltningsprocesslagen (1971:291). 

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 

13 § Om förvaltningsrättens eller kammarrättens beslut har 
gått klaganden emot, får endast klaganden överklaga beslutet.

Om förvaltningsrätten eller kammarrätten har upphävt ett 
beslut eller förbjudit att det verkställs, får domstolens 
beslut överklagas av kommunen eller regionen och av deras 
medlemmar. 

Om förvaltningsrätten eller kammarrätten har upphävt ett 
beslut av ett kommunalförbund eller en gemensam nämnd eller 
förbjudit att det verkställs, får domstolens beslut överklagas 
av förbundet eller av nämnden, liksom av varje kommun och 
region som är medlem i förbundet eller samverkar i nämnden och 
av deras medlemmar. Lag (2019:835).

När beslut får verkställas

14 § Ett beslut som kan överklagas enligt detta kapitel får 
verkställas innan det fått laga kraft om inte särskilda skäl 
talar mot det. Vid bedömningen ska särskild hänsyn tas till 
om verkställigheten av beslutet kommer att kunna rättas.

Rättelse av verkställda beslut 

15 § Om ett beslut har upphävts genom ett avgörande som fått 
laga kraft och om beslutet redan har verkställts, ska det 
organ som har fattat beslutet se till att verkställigheten av 
det rättas i den utsträckning som det är möjligt. Ett beslut 
om rättelse ska meddelas utan oskäligt dröjsmål. 


Övergångsbestämmelser

2017:725

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018.

2. Bestämmelserna i 4 kap. 5 § 1 om att en revisor inte är 
valbar till ledamot eller ersättare i fullmäktige och 
bestämmelserna i 6 kap. 16 § första stycket om antalet 
ersättare i styrelsen tillämpas första gången efter det att 
det första ordinarie valet efter ikraftträdandet har hållits 
i landet. 

3. Genom lagen upphävs 

a) kommunallagen (1991:900), och

b) lagen (1970:462) om vissa anslag på kommuns anslagstavla. 

4. Den upphävda kommunallagen gäller fortfarande för 
överklagande av beslut som har tillkännagetts före 
ikraftträdandet.

5. Fram till dess att det första ordinarie valet efter 
ikraftträdandet har hållits i landet gäller den upphävda 
kommunallagen i fråga om

a) sådana underställda nämnder som fullmäktige beslutat om 
före ikraftträdandet, och

b) bestämmelserna om att fullmäktige får föreskriva att en 
lokal nämnd inte får väcka ärenden i fullmäktige.

2022:638

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2022.

2. Bestämmelserna i 6 kap. 20 § i den äldre lydelsen gäller 
fortfarande för ledamöter som valts före ikraftträdandet.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för överklagande av 
beslut som har meddelats eller tillkännagetts före 
ikraftträdandet.

2023:642

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2024.

2. Lagen tillämpas första gången för räkenskapsåret 2024.

3. En kommun eller en region som vid ikraftträdandet har en 
sådan resultatutjämningsreserv som avses i 11 kap. 14 § i den 
äldre lydelsen får ha kvar resultatutjämningsreserven till 
utgången av 2033, då kvarvarande medel upplöses i eget 
kapital. Riktlinjerna för god ekonomisk hushållning enligt 
11 kap. 1 § ska omfatta även hanteringen av 
resultatutjämningsreserven. I fråga om användning av medel 
från en resultatutjämningsreserv gäller fortfarande 11 kap. 
14 § första stycket och 13 kap. 8 § i den äldre lydelsen. 

4. Undantag från 11 kap. 5 § andra stycket får göras även i 
den utsträckning som medel från en resultatutjämningsreserv 
tas i anspråk enligt 11 kap. 14 § första stycket i den äldre 
lydelsen.