Lag (1921:378) om ströängars indragande till kronan

I. Allmänna bestämmelser.

1 § Med ströängar förstås i denna lag ägor, som hemman eller nybygge i
Västerbottens eller Norrbottens läns lappmark vid avvittring fått sig
tillsvidare tillagda å kronomark.

2 § Ströängar skola efter ty i denna lag stadgas indragas till
kronan.

3 § Denna lag skall icke äga tillämpning å ströängar inom
Västerbottens läns lappmark, vilka tillhöra fastighet, som, enligt vad
särskilt är stadgat, kan bliva föremål för tilläggsavvittring, ej
heller å ströängar, tillhörande fastighet inom Karesuando socken eller
inom Gällivare, Jokkmokks eller Arjeplogs socken belägen by eller
fastighet, vars samtliga ägor ligga ovan odlingsgränsen.

4 § Består fastighet, som tillkommit genom jordavsöndring, uteslutande
av en eller flera ströängar, inbegripas dylika ängar icke under
stadgandet i 2 §.

5 § Under stadgandet i 2 § inbegripes icke äng eller del därav, som,
innan förrättning enligt denna lag å fastigheten företages, blivit
försatt i sådant odlat skick, att den kan för framtiden brukas såsom
åker.

Ströäng, som, änskönt ej odlad, i befintligt skick kan med fördel från
fastigheten brukas till årlig slåtter, vare ej heller inbegripen under
2 §.

6 § Är ströäng, som, enligt vad här förut är stadgat, skulle vara
underkastad indragning, belägen i omedelbar närhet av äng, som jämlikt
5 § är från indragning undantagen, varde ock den förra ängen eller
viss del därav undantagen, i den mån sådant prövas nödigt för vinnande
av lämplig ägoanordning.

För ernående av dylik ägoanordning må ock äng, som enligt senare
stycket av 5 § skulle bibehållas under fastighet, eller del av sådan
äng indragas till kronan.

7 § Vederlag för ströängar, som indragas till kronan, skall utgå
medelst bekostande av odling å den fastighet, vartill ängarna höra.
Odlingen skall vara sådan, att därigenom kan åt fastigheten beredas
höavkastning till samma myckenhet, som vid uppskattning enligt denna
lag beräknas kunna skördas å ängarna.

Har vid laga skifte mark, som i skifteshandlingarna betecknats såsom
avrösningsjord, upptagits bland ströängar, skall å marken sättas visst
värde i penningar och odlingen bestämmas så, att kostnaden därför
motsvarar värderingsbeloppet.

Ingår i ströäng område, som vid skifte betecknats såsom impediment,
tillfalle det kronan utan ersättning.

8 § Fråga om ströängars indragande till kronan och bestämmande av
vederlag för dem skall företagas till handläggning av en särskild
nämnd, kallad ströängsnämnd.

Nämnden skall bestå av en lantmätare, vilken förordnas av Konungen,
samt en jordbrukskonsulent eller annan person med jämförlig utbildning
och en person, som, utan att behöva äga dylik utbildning, besitter
praktisk insikt i lappmarkernas jordbruksförhållanden, vilka
sistnämnda ledamöter förordnas, den förre av länsstyrelsen och den
senare av länets hushållningssällskaps förvaltningsutskott.

9 § Konungen bestämmer för varje år antalet av de ströängsnämnder, som
skola tillsättas, samt anvisar åt varje nämnd visst
verksamhetsområde.

10 § Lantmätaren har att leda ströängsnämndens sammanträden och därvid
föra protokoll, innefattande redogörelse för vad under förrättningen
förekommit. Protokollet bör vid varje sammanträdes slut uppläsas för
närvarande sakägare.

11 § Stanna ströängsnämndens ledamöter i olika meningar, gälle vad de
flesta säga. Har var sin mening, gälle lantmätarens.

12 § Mot ledamot i ströängsnämnd gälle de jäv, som i avseende å laga
skifte äro stadgade för lantmätare eller god man.

Anmäles vid förrättningen jäv, meddele ströängsnämnden beslut
däröver.

Ogillas framställt jäv, skall, utan hinder av jävet, förrättningen
fortgå.

Finnes jäv lagligen grundat, varde förrättningen avbruten, och
tillkännagive lantmätaren förhållandet för länsstyrelsen, som har att
vidtaga åtgärd för annan ledamots förordnande.

Är någon missnöjd med beslut, varigenom jäv mot förrättningsman
ogillas, äge han inom trettio dagar från det beslutet meddelades till
ordföranden i ägodelningsrätten ingiva besvär, åtföljda av utdrag av
protokollet i vad det avser överklagade beslutet. Klaganden stånde ock
öppet att på eget äventyr med posten insända besvären till ordföranden
så tidigt, att de komma honom till handa före sagda tids utgång.
Ordföranden i ägodelningsrätten meddele skyndsamt beslut angående
jävet. Över dylikt beslut må ej klagan föras.

13 § Särskild förrättning enligt denna lag varde hållen för varje
fastighet, vilken behörigen utbrutits eller efter sämjedelning bildar
särskild brukningsdel. Äro ströängar gemensamma för två eller flera i
övrigt skilda fastigheter, varde gemensam förrättning hållen för
dessa. Finner ströängsnämnd eljest särskilda omständigheter föranleda,
att förrättning äger rum i ett sammanhang för flera fastigheter, må
nämnden därom besluta.

Ändå att fastigheten är sådan, som i 4 § avses, varde förrättning därå
enligt denna lag hållen för meddelande av förklarande om dithörande
ängars undantagande från indragning.

14 § Det åligger lantmätaren att minst tjugu dagar före den beräknade
tiden för förrättning, som ströängsnämnd har att företaga å fastighet,
med posten avsända kallelse till den, som enligt senaste mantalslängd
eller eljest tillgängliga upplysningar i egenskap av ägare innehar
fastigheten; dock vare, där denne icke har känt hemvist inom riket
eller han vistas utom riket, sådan kallelse icke erforderlig.

Då ecklesiastikt hemman beröres av förrättning, som här avses, göre
lantmätaren i god tid hos länsstyrelsen anmälan därom, i syfte att
allmänt ombud må  förordnas att vid förrättningen bevaka hemmanets
rätt. Lag (1977:683).

15 § Vid uppskattning av ströängars avkastning har ströängsnämnden att
beräkna myckenheten av det hö, ängarna i befintligt skick i medeltal
årligen kunna lämna. Beträffande ströäng, som i skifteshandlingar
eller, där skifte ej ägt rum, i avvittringshandlingar betecknats såsom
ägnad för röjning, ängsvattning eller vattenavtappning men varå sådant
arbete ej kommit till stånd, skall avkastningen beräknas till en
femtedel av vad marken efter dess iordningsställande kan anses komma
att lämna.

16 § Till ledning vid den i 15 § avsedda beräkning av ströängars
höavkastning skall tjäna den uppskattning, som skett vid avvittringen;
dock må avvikelse därifrån äga rum i den mån sådant föranledes av
innehållet i skifteshandlingar, kreatursantalet vid gården eller andra
omständigheter. Ströängsnämnden äge, då särskild anledning därtill
föreligger, att för höavkastningens beräknande företaga besiktning av
ängarna.

17 § Då, efter ty i 7 § sägs, värdet av ströäng skall beräknas i
penningar, må det ej i något fall sättas högre än till femton kronor
för hektar räknat.

18 § Ströängsnämnden tillkommer att utse området för den odling, som
skall av kronan bekostas.

Till odlingsområde må utses antingen mark inom fastighetens egentliga
ägoområde eller till fastigheten hörande ströäng eller ock kronomark,
däri inbegripen äng, som ströängsnämnden finner böra från annan
fastighet indragas till kronan.

19 § Varder av fastighetens ägare viss mark inom fastighetens
egentliga ägoområde anvisad till odlingsområde, skall denna anvisning
följas, därest antingen kostnaden för områdets odlande och första
gödslande understiger två tredjedelar av det belopp, som, på sätt i
20 § sägs, varder bestämt såsom det högsta, vartill i något fall dylik
kostnad må uppgå, eller ock odlingsområdets förläggande till annan
plats än den anvisade icke skulle medföra nämnvärd minskning i den
kostnad, som skall av kronan gäldas.

20 § Där ej till odlingsområde utses mark, som av fastighetens ägare
anvisas, skall vid dess utväljande iakttagas:

att odlingsområde ej i något fall må förläggas så, att avståndet från
boplats, därifrån det skall brukas, överstiger fem kilometer,
efter framkomlig väg räknat;

att till odlingsområde ej må utses mark utanför fastighetens egentliga
ägoområde, med mindre sådant länder fastigheten till fördel och icke
föranleder olämplig ägoanordning för kronan;

att mark, vars odlande skulle medföra betydande kostnad, ej må
ifrågakomma, så framt annan mark står till buds, som kan odlas för
väsentligen mindre kostnad; samt

att mark, å vilken torrläggning eller annat arbete för uppodling till
åker ägt rum, innan förrättning å fastigheten företages, ej må
ifrågakomma, med mindre ägaren lämnar sitt medgivande därtill eller
annan mark ej finnes att tillgå.

På Konungen ankommer att tid efter annan fastställa ett belopp såsom
det högsta, vilket i något fall må, för hektar räknat, utbetalas
enligt denna lag såsom kostnad för områdes odlande och första
gödslande; och må mark, vars iordningsställande skulle medföra högre
kostnad, ej utses till odlingsområde, med mindre ägaren åtager sig att
svara för den del av kostnaden, som överstiger sagda belopp.

I övrigt skall vid odlingsområdes utväljande tillses, vad som är för
fastigheten lämpligast.

21 § För bestämmande av omfattningen av mark, som för ernående av den
enligt 7 § erforderliga höavkastningen bör utläggas såsom
odlingsområde, har ströängsnämnden att till viss myckenhet, lägst
ettusensjuhundra kilogram och högst tretusen kilogram för hektar,
beräkna den höavkastning, marken kan i odlat skick lämna. Varder till
odlingsområde utsedd sådan fastigheten tillhörande mark, som redan
begagnas till slåtter, skall från den beräknade myckenheten avdragas
vad som enligt ströängsnämndens uppskattning motsvarar avkastningen av
marken i dess befintliga skick.

22 § Där till odlingsområde utses mark, å vilken torrläggning eller
annat arbete för uppodling till åker påbörjats, vare ägaren, efter
ströängsnämndens beprövande, berättigad till skälig ersättning av
kronan för det arbete, som å marken nedlagts.

23 § Där ströängar, som ifrågakomma till indragning, hava den
beskaffenhet och det läge, att de väl lämpa sig att odlas och brukas
under den fastighet, dit de höra, skall ströängsnämnden tillse,
huruvida fastigheten efter ängarnas avträdande samt uppodlande av
ifrågasatt odlingsområde skulle hava i behåll till odling tjänlig
mark, som kan efter verkställd odling lämna en avkastning, motsvarande
den från ängarna beräknade och hälften därutöver. Skulle så ej vara
fallet, skall av kronomark, som är tjänlig till odling och väl lämpar
sig att brukas under fastigheten, till denna läggas ett område av den
omfattning, att från detsamma och den i behåll varande odlingsmarken
inom fastigheten kan efter verkställd odling erhållas en avkastning,
motsvarande den från ängarna beräknade och hälften därutöver.

24 § Odlingsområde, som för fastigheten utses utanför dess egentliga
ägoområde, skall, såvitt ske kan, utläggas så, att det kommer att
omfatta, förutom vad som är avsett att odlas, jämväl därmed
sammanhängande mark, som ytterligare kan erfordras för områdets
ändamålsenliga brukande samt för bildande av regelbundna och tjänliga
gränser.

Lag samma vare beträffande område av kronomark, som enligt 23 §
tillägges fastigheten.

25 § Tillhöra ströängar två eller flera fastigheter samfällt utan att
vara dem emellan sämjedelade, skall, där så ske kan, å någon av
ängarna eller å annan för fastigheterna gemensam mark eller ock å
kronomark odlingsområde i enlighet med denna lag utläggas för
fastigheterna samfällt. Det i 20 § givna stadgandet, att odlingsområde
ej må utläggas på större avstånd än fem kilometer från boplats,
varifrån det skall brukas, äge i ty fall ej tillämpning, ej heller de
i 23 § givna föreskrifter om åliggande för ströängsnämnd att tillse,
det fastighet efter ängars avträdande har i behåll mark, som är
tjänlig till odling.

26 § Finnes vid förrättning enligt denna lag, att odlingsområde ej
står till buds eller att vad som står till buds ej förslår till
beredande åt fastigheten av en höavkastning, till fullo motsvarande
den, som ströängarna kunna lämna, skola ängarna, i den mån deras
avkastning således ej kan ersättas genom odling, bibehållas åt
fastigheten.

Står odlingsområde till buds men däremot icke sådant område, som i
23 § avses, skola, i den mån det saknas, ströängarna bibehållas, där
ej fastighetens ägare yrkar, att de ändock indragas.

27 § Skola på grund av bestämmelserna i 26 § de till en fastighet
hörande ströängar allenast delvis indragas, tillkommer ströängsnämnden
att, efter ty prövas vara för fastigheten lämpligast, bestämma vad som
skall indragas och vad som skall åt fastigheten bibehållas.

28 § Kan torrläggningsarbete, som ifrågakommer för utläggande av
odlingsområde, medföra märkbar inverkan å vattenförhållandena i
vattendrag, sjö eller annan vattensamling, eller uppkommer fråga om
arbetets laglighet med hänsyn till inverkan å mark, som tillhör annan
än den, för vilkens räkning odlingsområde utlägges, skall frågan om
torrläggningen prövas i den ordning, som i vattenlagen finnes för
sådant fall stadgat; och skall förrättningen under tiden vila.

Finner ströängsnämnd i andra fall än som i första stycket avses, att
ifrågakommande torrläggningsarbete bör, såsom ländande till båtnad för
två eller flera fastigheters odlingsområden, utföras i ett sammanhang,
skall envar av fastigheternas ägare deltaga i arbetet i mån av den
nytta, som nämnden prövar kunna genom torrläggningen beredas
fastigheten. Nämnden tillkommer att med tillämpning härav mellan
ägarna fördela arbetet, så att envar av dem får sig anvisad viss del
av arbetet, eller ock, där det ej lämpligen kan ske, föreskriva, att
arbetet skall utföras av delägarna samfällt. Efter enahanda grunder
har nämnden i ty fall ock att meddela bestämmelser om underhållet av
föreskriven anläggning.

29 § Ströängsnämnden har att uppgöra plan till den odling, som skall
av kronan bekostas. Sådan plan skall innefatta bestämmelse om sättet
för såväl utförande av odlingen, torrläggning däri inbegripen, som den
odlade markens första gödsling med erforderlig konstgödsel ävensom
detaljerad beräkning av kostnaderna för dessa åtgärder.

I planen skola angivas vilka arbeten skola anses motsvara hälften av
kostnaden. Där så lämpligen kan ske, skola dessa arbeten bestämmas så,
att efter deras utförande viss del av odlingsområdet är färdigt att
tagas i bruk.

30 § Över odlingsområde skall upprättas kartskiss och beskrivning, så
avfattade, att området lätt kan återfinnas, varjämte detsamma skall
utstakas å marken. Är området beläget utanför fastighetens egentliga
ägoområde, skall det därjämte rörläggas samt fullständig karta med
beskrivning upprättas. Lag samma vare i fråga om område, som jämlikt
23 § förenas med fastigheten.

I planen upptagna diken skola, i den mån sådant erfordras, utmärkas å
marken.

Har ströäng allenast delvis indragits till kronan, skall rågång mot
den del av ängen, som bibehållits under fastigheten, å marken utstakas
och rörläggas samt karta med beskrivning över rågången upprättas.

31 § Sedan alla vid förrättningen förekommande frågor blivit behörigen
utredda, skall ströängsnämnden avgiva utlåtande. Detta skall
föredragas å sammanträde med sakägarna, och varde därvid
tillkännagivet vad enligt 34 § skall iakttagas för fullföljande av
talan mot nämndens beslut.

Uppskov med förrättning må ej äga rum, med mindre sådant på grund av
sakens vidlyftighet eller andra tvingande omständigheter är
oundgängligen nödigt.

32 § Senast sex månader efter det förrättningen avslutats skall ett
exemplar av protokollet över densamma med därtill hörande handlingar
utan lösen bevisligen tillställas fastighetens ägare eller, om dennes
vistelseort ej är känd eller han vistas utom riket, någon som är
boende å fastigheten eller en av grannarna.

Avser förrättningen flera fastigheter, skola förrättningshandlingarna
tillställas den, som vid förrättningen utsetts att för gemensam
räkning mottaga desamma.

Då fråga är om ecklesiastikt hemman, skola förrättningshandlingarna
tillställas det allmänna ombudet.

Inom den i första stycket angivna tid åligger det tillika lantmätaren
att översända samtliga till förrättningen hörande koncepthandlingar
till vederbörande revirförvaltare; och har denne att tillställa
lantmätaren bevis om mottagandet.

Bevis att förrättningshandlingarna blivit vederbörande tillställda
skall av lantmätaren översändas till ordföranden i ägodelningsrätten.

33 § Revirförvaltaren åligger att i vad kronans rätt angår granska
förrättningshandlingarna samt, där han finner sådant påkallat, å
kronans vägnar fullfölja talan mot förrättningen.

Förrättningshandlingarna skola, evad talan av revirförvaltaren
fullföljes eller icke, inom besvärstidens utgång av honom insändas
till ordföranden i ägodelningsrätten.

34 § Den som är missnöjd med ströängsnämnds utlåtande skall, vid
äventyr att detsamma eljest vinner laga kraft, inom sextio dagar efter
handlingarnas delfående ingiva besvär till ordföranden i
ägodelningsrätten. Klaganden stånde ock öppet att på eget äventyr med
posten insända besvären till ordföranden så tidigt, att de komma denne
till handa före sagda tids utgång.

35 § Hava besvär i enlighet med 34 § inkommit till ordföranden i
ägodelningsrätten, utsätte han så snart lämpligen ske kan tid och ort
för ärendets handläggning samt kalle minst fjorton dagar före
sammanträdet rättens ledamöter, fastighetens ägare och
revirförvaltaren ävensom allmänt ombud, där sådant varit förordnat.
Ordföranden äge tillika, där särskilda omständigheter sådant påkalla,
till rätten kalla förrättningslantmätaren, så ock särskild sakkunnig
till rättens biträde.

36 § Ägodelningsrätten sammanträder å plats, där sammanträde med
minsta kostnad för det allmänna och sakägare kan hållas. Syn på
stället må förrättas endast då ägodelningsrätten eller dess ordförande
finner det för ärendets prövning oundgängligen nödigt.

Kostnaden för ägodelningsrättens sammanträde ävensom gottgörelse åt
förrättningslantmätare och sakkunnig, som till rätten kallas, skola
gäldas av allmänna medel.

37 § Över ägodelningsrättens utslag må ej klagan föras i annat
hänseende än såvitt fråga är, huruvida och i vilken omfattning
ströängar skola till kronan indragas. Den som härutinnan är missnöjd
med ägodelningsrättens utslag äger att sist å sextionde dagen från den
dag, utslaget gavs, till ordföranden i ägodelningsrätten ingiva sina
till Konungen ställda besvär. Besvären skola vara avfattade i två
exemplar vid äventyr att klaganden eljest har att gälda lösen för
avskrift å desamma.

Finner revirförvaltaren synnerliga skäl att påkalla sakens
fullföljande hos Konungen, har han att i god tid före besvärstidens
utgång till ombudsmannen och fiskalen hos domänstyrelsen ingiva
skriftlig framställning av sagda skäl ävensom ägodelningsrättens
protokoll och utslag samt handlingarna i ärendet; och skola dessa för
sådant ändamål på anmälan tillhandahållas honom av ordföranden. Har
dylik framställning gjorts, äger ombudsmannen, där även han finner
synnerliga skäl till klagan föreligga, å kronans vägnar fullfölja
talan mot utslaget.

Hava besvär anförts av ombudsmannen, skola de av ordföranden
tillställas fastighetens ägare eller den, som enligt 32 § mottagit
förrättningshandlingarna. När besvär anförts av annan än ombudsmannen,
har ordföranden att låta besvären jämte övriga handlingar tillställas
ombudsmannen.

Efter det delgivning av besvären sålunda ägt rum, må till Konungen
ställd förklaring över besvären inom trettio dagar från delgivningen
till ordföranden ingivas eller med posten insändas. Sedan den
förelagda tiden tilländagått eller förklaring därförinnan inkommit,
varde handlingarna av ordföranden insända till Konungens nedre
justitierevision.

38 § Då beslut om ströängars indragande äger laga kraft, skall
ordföranden i ägodelningsrätten därom meddela bevis, att biläggas
förrättningshandlingarna och tecknas å karta, där sådan upprättats.
Bevis om beslutets laga kraft varde jämväl med posten av ordföranden
tillställt fastighetens ägare eller den, som enligt 32 § mottagit
förrättningshandlingarna.

Ordföranden översände därefter handlingar och karta till lantmätaren;
och har denne att medelst utdrag ur handlingarna samt, där så
erfordras, kopia av kartan meddela domänstyrelsen nödig kännedom om
ärendet.

39 § Utöver vad i 34--38 §§ finnes stadgat skall beträffande rättegång
i mål om ströängars indragande i tillämpliga delar gälla vad i lagen
den 18 juni 1926 (nr 326) om delning av jord å landet enligt dess
ursprungliga lydelse är föreskrivet i avseende å rättegången i
jorddelningsmål. Lag (1935:238).

40 § 1 mom. Ströängar skola till kronan avträdas, då fyra år förflutit
från det laga kraft åkommit beslut om deras indragande. Dock må
ströängsnämnden för särskilt fall, där synnerliga skäl föreligga,
medgiva ytterligare anstånd med högst fyra år.

Har ströäng eller del därav utsetts till odlingsområde för annan
fastighet eller är den helt eller delvis belägen inom område, varå
efter Konungens bemyndigande kolonisationsföretag blivit planlagt,
skall ängen avträdas, så snart laga kraft åkommit beslutet om ängens
indragande. Ägaren njute i sådant fall ersättning för mistad
avkastning under en tid av fyra år från avträdandet; och varde
beloppet av sagda ersättning bestämt av ströängsnämnden.

40 § 2 mom. Har förrättning enligt denna lag hållits å fastighet och
har sedermera, innan tid för avträdande av ströäng är inne, ängen helt
eller delvis intagits inom område, varå efter Konungens bemyndigande
kolonisationsföretag blivit planlagt, vare fastighetens ägare skyldig
att omedelbart avträda ängen; och njute han i sådant fall ersättning
för mistad avkastning under den tid, som återstår, till dess ängen
eljest skulle avträdas. Kan ej överenskommelse om dylik ersättning
träffas mellan fastighetens ägare och revirförvaltaren, har
ägodelningsrätten, på ansökan av någon utav dem, att bestämma
ersättningens belopp.

Har till ägodelningsrättens ordförande inkommit sådan ansökan,
utställe ordföranden ärendet till den andre partens hörande. Ärendet
varde av ägodelningsrätten företaget, då den av annan anledning
sammanträder. Ej vare, med mindre särskilda skäl därtill föranleda,
nödigt att till ägodelningsrättens sammanträde kalla vare sig
fastighetens ägare eller revirförvaltaren eller allmänt ombud. Någon
kostnad för ägodelningsrättens befattning med ärende, som här avses,
må ej beräknas. Över ägodelningsrättens beslut må ej klagan föras. Lag
(1923:98).

41 § Finnes lada å ströäng, som indrages, vare ägaren berättigad att
bortföra ladan. Är den ej bortförd inom två år efter det ängen
avträddes, tillfalle den kronan utan lösen.

42 § Ersättning, som avses i 22 § eller 40 § 1 mom., skall av
länsstyrelsen utbetalas, så snart förrättningen vunnit laga kraft.
Ersättning enligt 40 § 2 mom., skall av länsstyrelsen utbetalas, så
snart överenskommelse träffats eller ägodelningsrätten meddelat beslut
i ersättningsfrågan.

Annan odlingskostnad, som det åligger kronan att gälda, skall av
länsstyrelsen utbetalas med en femtedel, så snart beslutet om ängarnas
indragande äger laga kraft och fastighetens ägare anmäler sig ämna
påbörja odlingsarbetet, med två femtedelar, då fastighetens ägare med
intyg av nämndeman, ledamot i ägodelningsrätt eller god man för
lantmäteriförrättningar eller ock två andra trovärdiga män styrker sig
hava i enlighet med uppgjord plan fullgjort så mycket av vad däri
föreskrives, som motsvarar halva kostnaden, samt med återstående två
femtedelar, då med intyg av syneman, som länsstyrelsen på ansökan
förordnat, styrkes, att det föreskrivna är i sin helhet fullgjort.
Lag (1923:98).

43 § Belopp, som i enlighet med denna lag utgår i mån av verkställda
arbeten, skall, utan att vara underkastat preskription, innestå för
fastighetens räkning, till dess arbetena utförts och avsynats.

44 § Är fastighet, från vilken ströängar skola indragas, utarrenderad,
ankommer det, utan hinder av arrendeavtalet, på ägaren att utföra den
odling, som enligt ströängsnämndens beslut skall av kronan bekostas.
Har ägaren ej inom ett år från det förrättningen vunnit laga kraft
påbörjat odlingen, eller har han väl inom sagda tid påbörjat men ej
inom ytterligare två år fullbordat densamma, må länsstyrelsen på
framställning av arrendatorn efter ägarens hörande förklara
arrendatorn berättigad att i ägarens ställe utföra odlingen och
uppbära innstående odlingskostnad.

45 § Har torrläggning, som skall utföras för flera fastigheter i ett
sammanhang, icke påbörjats inom ett år från det förrättningen vunnit
laga kraft, eller har arbetet väl inom sagda tid påbörjats men ej inom
ytterligare två år fullbordats, skall, på anmälan av någon bland
ägarna, länsstyrelsen föranstalta om arbetets utförande. Kostnaden
varde avräknad å vad som enligt 43 § innestår för den eller de
fastigheters räkning, vilkas ägare det tillkommit att utföra arbetet.

46 § Finnes på grund av särskilda omständigheter, som inträffat efter
det ströängsnämndens utlåtande vunnit laga kraft, avvikelse från den
fastställda odlingsplanen erforderlig, må, på ansökan av fastighetens
ägare, länsstyrelsen medgiva ändring i planen.

47 § Har genom laga kraft ägande beslut förklarats, att odling för
fastighet skall äga rum å område, som förut icke tillhör fastigheten,
eller att till denna skall läggas område, som i 23 § sägs, varde
området för framtiden inräknat i fastighetens ägovälde.

48 § Ströängar, som enligt denna lag indragas till kronan, skola utan
rubbning i skattetal å fastighet, från vilken ängarna avträdas,
tilläggas kringliggande kronomark.

49 § Har förrättning enligt denna lag blivit kungjord på sätt i 14 §
sägs, må, intill dess ärendet blivit slutligen avgjort, laga skifte,
hemmansklyfning eller ägostyckning å fastigheten icke handläggas i
sådana delar, som äro beroende av indragningsfrågan, med mindre
delningsförrättningen fortskridit så långt, att lotterna blivit å
marken utstakade.

Har, då kungörelse om förrättning enligt denna lag skall utfärdas,
laga delning påbörjats och fortskridit så långt som nyss är sagt,
skall med förstnämnda förrättning anstå, till dess delningen blivit
fastställd.

50 § Då laga kraft ägande beslut om ströängars indragande till kronan
föreligger, vare ängarna fria från all rätt, som i avseende å dem
förut tillkommit annan; dock må nyttjanderätt och servitut äga bestånd
till dess ängarna avträdas till kronan.

51 § Ängar, som vid förrättning enligt denna lag förklarats icke skola
indragas, vare sedermera ej underkastade indragning; och skola
beträffande sådana ängar de i skiftesstadgan givna bestämmelser om
rågångar och om ägoutbyten äga tillämpning.

52 § Den rätt, som enligt gällande bestämmelser tillkommer innehavare
av ströäng att av kronan erhålla virke till behövliga hägnader,
hässjor och hölador, skall beträffande ängar, som vid förrättning
enligt denna lag förklarats icke skola indragas, tillsvidare gälla.

53 § Vad i denna lag är stadgat om ägare av fastighet, skall, där
fastighet utgöres av nybygge, äga tillämpning å nybyggaren.

54 § Kostnad till ströängsnämnd samt till erforderlig hantlangning, så
ock andra utgifter för förrättning enligt denna lag ävensom ersättning
till syneman, som länsstyrelsen enligt 42 § förordnat, skola bestridas
av allmänna medel enligt föreskrifter, som meddelas av Konungen.

55 § Närmare bestämmelser om tillämpningen av denna lag meddelas av
Konungen.

II. Särskilda bestämmelser i fråga om ströängar, tillhörande
fastighet, varå ej idkas självständigt jordbruk, så ock beträffande
hemmanslott, som består uteslutande av en eller flera ströängar.

56 § Höra ströängar till fastighet, varå ej idkas självständigt
jordbruk, skall ersättning för ängarna utgå i penningar med belopp,
vartill ängarna varda av ströängsnämnden uppskattade. I dylikt fall
skola jämväl indragas sådana ängar, som eljest enligt 5 § må vid
fastighet bibehållas.

Ersättning, varom här är sagt, må ej i något fall för hektar räknat
sättas högre än till åttio kronor för ströängar, som i befintligt
skick kunna brukas till årlig slåtter, och tjugu kronor för ströängar,
som ej kunna till sådan slåtter brukas.

57 § Vad i 56 § är föreskrivet skall jämväl äga tillämpning, då
hemmanslott består uteslutande av en eller flera ströängar; dock må
med hänsyn till hemmanslottens andel i samfällighet ersättningen kunna
ökas med högst femton procent av det värde, vartill själva ängarna
skattas.

Ändå att samtliga till hemmanslotten hörande ägor i följd av
indragningen införlivas med kronomarken, skall, utan ändring av
hemmanets i jordeboken upptagna mantal, lotten i jordregistret
bibehållas såsom särskild fastighet. Ej må indragningen medföra
ändring i lottens ansvarighet för allmänna besvär och fordringar, som
åtnjuta förmånsrätt enligt 17 kap. 6 § handelsbalken. Däremot vare
lotten, då laga kraft ägande beslut om indragningen föreligger, fri
från inteckning, som däri meddelats.

58 § I fall, som i 56 eller 57 § sägs, äge fastighetens ägare påfordra
ströängarnas indragande enligt de i denna lag givna allmänna
bestämmelser, så framt han till odlingsområde anvisar mark, som är
belägen inom fastighetens egentliga ägoområde eller, där fråga är om
hemmanslott, bestående uteslutande av ströängar, å någon av ängarna
och denna mark finnes till odling lämplig.

59 § Utgår ersättning på sätt i 56 eller 57 § sägs och är fastigheten
intecknad, skall ägodelningsrättens ordförande, så snart laga kraft
ägande beslut om ströängarnas indragning föreligger, ombesörja, att å
nästa rättegångsdag under lagtima ting i inteckningsprotokollet
antecknas, att ängarna eller i fall, som avses i 57 §, hemmanslotten
icke vidare besväras av inteckningen.

60 § Ersättning, som utgår på sätt i 56 eller 57 §  sägs, skall av
länsstyrelsen utbetalas, så snart beslutet om ängarnas indragning äger
laga kraft.

Besväras fastigheten av sökt eller beviljad inteckning för fordran
eller för avkomst eller annan förmån, som upplåtits att utgå av
fastigheten, eller kan fastigheten, jämlikt 11 kap. 2 § jordabalken, i
ägarens hand häfta för ogulden köpeskilling, må ersättningen icke till
ägaren utbetalas, med mindre han styrker, att vederbörande rättsägare
lämnat sitt medgivande därtill. Gitter fastighetens ägare ej visa
sådant medgivande, skall länsstyrelsen fördela beloppet mellan rätts
ägarna i den ordning, som är stadgat för fördelning av köpeskilling
för utmätningsvis såld fast egendom.

Kallelse till sammanträde för fördelningen skall genom länsstyrelsens
försorg med posten sändas till fastighetens ägare samt intecknings
havare, som äga rätt till betalning ur ersättningen. Är intecknings
havare okänd, låte länsstyrelsen införa kungörelse i Post- och Inrikes
Tidningar minst fjorton dagar före sammanträdet. Lag (1977:683).

61 § Utfaller vid fördelning enligt 60 § av ersättning för ströängar,
tillhörande fastighet, som avses i 57 §, likvid å intecknings
huvudstol, vare inteckningen till motsvarande belopp utan verkan.

62 § Är i fall, som i 56 eller 57 § avses, fastigheten intecknad
gemensamt med en eller flera andra fastigheter, skola dessa icke häfta
för intecknat belopp, varför betalning utfallit vid fördelning av
ersättning för ströängarna.

63 § Har likvid utfallit å huvudstol av inteckning, som enligt 61
eller 62 § delvis är utan verkan, åligger det länsstyrelsen att, sedan
fördelningen blivit godkänd eller vunnit laga kraft, ofördröjligen
därom göra anmälan hos domaren och tillika insända fördelningslängden;
och skall å nästa rättegångsdag under lagtima ting om förhållandet
göras anteckning i inteckningsprotokollet.