Lag (1981:1216) om kyrklig beredskap 

1 § Denna lag gäller de kyrkliga kommunernas beredskap. Med kyrklig
kommun avses i lagen församling och kyrklig samfällighet enligt lagen
(1961:436) om församlingsstyrelse. I fråga om de icke-territoriella
församlingarna gäller denna lags bestämmelser om kyrkliga kommuner i
tillämpliga delar.

2 § De kyrkliga kommunerna skall under fredstid vidta de förberedelser
som behövs för att de under höjd beredskap skall kunna fullgöra de
uppgifter som enligt lag eller annan författning ankommer på dem eller
eljest handhas av dem. Lag (1992:1416).

3 § Vid förberedelsearbetet skall den kyrkliga kommunen samverka med
den borgerliga kommunen och andra kyrkliga kommuner som är belägna
inom denna.

Den kyrkliga kommunen skall också samråda med övriga kristna trossamfund
som är verksamma inom den borgerliga kommunen.

4 § Inom varje stift åligger det domkapitlet att följa tillämpningen av
denna lag. Domkapitlet skall se till att förberedelsearbetet och de kyrk-
liga kommunernas verksamhet under höjd beredskap bedrivs på ett ändamåls-
enligt sätt och samordnas med annan beredskapsplanläggning och
försvarsverksamhet. I samordningsfrågor skall domkapitlet samråda med
länsstyrelsen. Lag (1992:1416).

5 § Om domkapitlet, med hänsyn till beredskapsuppgifternas omfattning
eller betydelse, anser att en kyrklig kommuns förberedelser bör redovisas
i en särskild plan, får domkapitlet besluta att en sådan plan skall upprättas.

Om beslut enligt första stycket meddelas i fråga om

1. en kyrklig samfällighet som utgör pastorat och som inte ingår i en
samfällighet enligt 2,

2. en kyrklig samfällighet som avser alla ekonomiska församlingsangelägen-
heter eller

3. Stockholms kyrkliga samfällighet,

skall den särskilda beredskapsplanen omfatta även de kyrkliga kommuner
som ingår i samfälligheten.

Domkapitlet får besluta om revision av särskilda beredskapsplaner, när
det påkallas av ändrade förhållanden.

6 § Den särskilda beredskapsplanen upprättas och antas av den kyrkliga
kommunen. I fall som avses i 5 § andra stycket upprättas och antas
planen av samfälligheten.

När den särskilda beredskapsplanen har antagits, skall den sändas in
till domkapitlet.

7 § En kyrklig kommun är under höjd beredskap skyldig att, i de hänseenden
i vilka den är verksam för dem som är folkbokförda inom den kyrkliga kommunen,
utöva verksamhet även till förmån för andra personer som vistas inom den
kyrkliga kommunen till följd av krigsskada, utrymning eller andra med krig
eller krigsfara sammanhängande utomordentliga förhållanden. Lag (1992:1416).

8 § Under höjd beredskap får en kyrklig kommun övergå till krigsorganisation.
Om domkapitlet beslutar om det, skall den kyrkliga kommunen övergå till
krigsorganisation. Domkapitlet skall genast underrättas om beslut, varigenom
en kyrklig kommun har övergått till krigsorganisation eller återgått till
fredstida organisation.

Kyrkorådet leder verksamheten, när en kyrklig kommun har övergått till krigs-
organisation. Kyrkorådet får därvid besluta om hur övriga nämnder och andra
organ i den kyrkliga kommunen än fullmäktige och församlingsdelegerade skall
inrikta och bedriva sin verksamhet. Kyrkorådet får också besluta om fördelning
av personal och utrustning mellan de organ som ingår i krigsorganisationen
allt efter uppkommande behov. Lag (1992:1416).

9 § En kyrklig kommun har rätt till ersättning från staten för kostnader som
under höjd beredskap har uppkommit för den kyrkliga kommunen till följd av
verksamhet enligt 7 §. Ersättningen beslutas av länsstyrelsen. Den kyrkliga
kommunen har rätt att få förskott på sådan ersättning av länsstyrelsen.
Lag (1992:1416).

10 § Domkapitlets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen genom
besvär. Länsstyrelsens beslut enligt 9 § får också överklagas hos regeringen
genom besvär.

Under höjd beredskap får domkapitlet besluta att dess beslut enligt denna
lag skall gälla med omedelbar verkan. Lag (1992:1416).