Förordning (1996:379) med hovrättsinstruktion

Organisation m.m.

1 § I varje hovrätt finns en hovrättspresident. I hovrätterna 
finns också hovrättslagmän, hovrättsråd tillika vice 
ordförande på avdelning, hovrättsråd, patentråd, tekniska råd, 
hovrättsassessorer, adjungerade råd, andra adjungerade 
ledamöter, hovrättsfiskaler och andra anställda.

Om inte något annat anges ska det som föreskrivs i denna 
förordning om hovrättsråd också tillämpas på hovrättsråd 
tillika vice ordförande på avdelning. Förordning (2019:364).

2 § Hovrättspresidenten är administrativ chef för hovrätten.
Hovrättspresidenten ansvarar för verksamheten och ska se till
att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt och de
förpliktelser som följer av Sveriges medlemskap i Europeiska
unionen samt att hovrätten hushållar väl med statens medel.
Förordning (2007:1086).

2 a § Hovrättspresidenten är skyldig att vid hovrätten
genomföra den interna styrning och kontroll som Domstolsverket
ansvarar för enligt förordningen (2007:1073) med instruktion
för Domstolsverket. Förordning (2007:1086).

3 § Vid var och en av hovrätterna finns det antal avdelningar
som hovrätten bestämmer samt en administrativ enhet. För den
administrativa enheten finns en chef. Förordning (1998:1802).

4 § En avdelning består av ordinarie ledamöter,
hovrättsassessorer, adjungerande råd eller andra adjungerade ledamöter,
hovrättsfiskaler och annan personal enligt vad hovrätten
bestämmer.

Hovrätten delar in ledamöterna till tjänstgöring på
avdelningarna för en viss tidsperiod. Förordning (2019:364).

4 a § En nämndeman som har utsetts för tjänstgöring i
domstolen ska genomgå introduktionsutbildning innan
tjänstgöringen påbörjas.

Om en nämndeman har genomgått introduktionsutbildningen ska
han eller hon genomgå repetitionsutbildning inom sex månader
efter tjänstgöringperiodens början.

Hovrätten ska, efter samråd med Domstolsverket, ansvara för
att nämndemännen ges introduktions- och repetitionsutbildning
och regelbunden information. Förordning (2014:1354).

5 § Chef för en avdelning är hovrättspresidenten eller en 
hovrättslagman. Om det på en avdelning som inte leds av 
hovrättspresidenten finns flera hovrättslagmän, bestämmer 
hovrätten vem av hovrättslagmännen som är chef för 
avdelningen. Chefen för avdelningen leder arbetet på denna 
samt delar in ledamöterna till tjänstgöring.

Uppgifter som innefattar chefskap över ordinarie domare får 
utövas endast av hovrättspresidenten eller en 
hovrättslagman. Förordning (2018:428).

6 § Har upphävts genom förordning (2018:428).

7 § Chefen för avdelningen ska, enligt de riktlinjer som 
hovrätten beslutar och enligt den utbildningsplan som 
Domstolsverket har beslutat i samråd med hovrätterna, se till 
att hovrättsfiskalerna får en allsidig och utvecklande 
utbildning och ge vitsord över deras tjänstgöring.

Hovrätten ska, enligt den utbildningsplan som Domstolsverket 
har beslutat i samråd med hovrätterna, se till att adjungerade 
råd får en utvecklande och meriterande tjänstgöring i 
hovrätten. Hovrätten ska också ge vitsord över tjänstgöringen.

För varje hovrättsfiskal och adjungerat råd ska hovrätten utse 
en ledamot som handledare. Den som utses till handledare ska 
ha ett särskilt intresse och i övrigt vara lämplig för 
uppdraget. Förordning (2019:364).

8 § Chefen för avdelningen skall ha en ställföreträdare som
biträder honom eller henne i arbetet. Ställföreträdare är en
lagman eller en vice ordförande.

Vice ordförandena skall enligt de anvisningar som hovrätten
meddelar också särskilt följa rättskipningen på hovrättens
avdelningar och verka för en enhetlig rättstillämpning.
Förordning (1998:1802).

8 a § I en arbetsordning ska hovrätten meddela de föreskrifter
som behövs om hovrättens organisation och formerna för
hovrättens verksamhet.

En hovrätt får i arbetsordningen meddela föreskrifter eller i
ett enskilt fall besluta vem som får begära in förklaringar,
upplysningar eller yttranden i administrativa ärenden.
Förordning (2007:1086).

Myndighetsförordningens tillämpning

9 § Följande föreskrifter i myndighetsförordningen (2007:515)
tillämpas på hovrätterna:

6 § om allmänna uppgifter,

8 § om arbetsgivarpolitik,

19 § om kostnadsmässiga konsekvenser, och

21 § om myndighetens beslut.

Bestämmelserna i 19 och 21 §§ gäller dock endast i fråga om
administrativa ärenden. Förordning (2007:1086).

Fördelningen av mål och ärenden

10 § Mål och ärenden ska fördelas mellan de 
organisatoriska enheter som anges i arbetsordningen. 

Kriterierna för fördelningen av mål och ärenden ska framgå av 
arbetsordningen. Förordning (2018:428).

11 § Har upphävts genom förordning (2003:325).

12 § Har upphävts genom förordning (2003:325).

13 § Har upphävts genom förordning (2003:325).

14 § Har upphävts genom förordning (2018:428).

Handläggningen av mål och ärenden

15 § För varje mål och ärende skall det vid varje tidpunkt
finnas en ansvarig domare.

Den närmare ansvarsfördelningen skall framgå av
arbetsordningen. Ansvarsfördelningen skall ordnas så att
ansvaret skall kunna utövas på ett effektivt sätt.
Förordning (2003:325).

16 § En enskild domare får vidta åtgärder för beredningen av
mål och ärenden. Han eller hon får dock inte

1. besluta om handräckning i tvistemål eller användning av
tvångsmedel i brottmål, när fråga om detta väcks i hovrätten,

2. hålla muntliga förhör enligt 52 kap. 11 §
rättegångsbalken,

3. avvisa utredning,

4. avvisa ombud, biträden eller försvarare,

5. döma ut viten eller andra påföljder med anledning av att
förelägganden inte följs,

6. förordna om annan personutredning än sådan som avses i
lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål,
m.m.,

7. besluta i fråga om inhämtande av yttrande av en sakkunnig
i mål eller ärende i mark- och miljödomstol, och

8. besluta i fråga om undersökning enligt 3 kap. 4 § lagen
(2010:921) om mark- och miljödomstolar.

Om det finns särskilda skäl, ska domaren till avdelningen
hänskjuta en fråga som han eller hon är behörig att pröva.
Förordning (2010:989).

16 a § Ett avräkningsunderlag enligt 16 § förordningen
(1996:271) om mål och ärenden i allmän domstol skall upprättas
av referenten. Förordning (2000:680).

17 § Hovrätten får förordna den som har tillräcklig kunskap 
och erfarenhet och som är anställd vid en allmän domstol, en 
allmän förvaltningsdomstol eller en hyresnämnd att på eget 
ansvar bereda mål eller ärenden på de sätt som anges i 16 § 
första stycket. Ett förordnande för en domstolssekreterare 
får dock inte avse

1. förordnande eller byte av rättshjälpsbiträde, 
målsägandebiträde, offentligt biträde eller offentlig 
försvarare,

2. beviljande av rättshjälp, eller

3. förordnande om personutredning i brottmål.

Förordnanden enligt första stycket får inte avse mål eller 
ärenden som kräver särskild kunskap eller erfarenhet. Om en 
fråga som kräver särskild kunskap eller erfarenhet uppkommer 
ska den som är ansvarig för beredningen genast anmäla frågan 
för den ansvariga domaren. Detsamma gäller en fråga som bör 
hänskjutas till avdelningen. Hovrätten meddelar ytterligare 
anvisningar om när en sådan anmälan ska göras.
Förordning (2017:548).

18 § Hovrätten får förordna den som har tillräcklig kunskap 
och erfarenhet och som är anställd vid en allmän domstol, en 
allmän förvaltningsdomstol eller en hyresnämnd att på eget 
ansvar

1. föra dagböcker,

2. i den utsträckning som hovrätten bestämmer sköta sådan 
skriftväxling som följer av föreskrifter i lagar eller andra 
författningar,

3. underteckna och expediera

a) kallelser, förelägganden och andra meddelanden, dock inte 
underteckna kallelser enligt lagen (1974:752) om nordisk 
vittnesplikt m.m.,

b) förordnanden av rättshjälpsbiträde, målsägandebiträde, 
offentligt biträde och offentlig försvarare,

c) beslut om personutredning och läkarintyg enligt lagen 
(1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m., 
samt begäran om yttrande från Kriminalvården enligt 5 kap. 
9 § förordningen (1998:642) om verkställighet av 
frivårdspåföljder,

4. fullgöra hovrättens uppgifter i samband med 
delgivningar,

5. expediera domar, beslut, protokoll och andra 
handlingar,

6. föra de anteckningar om rättshjälpskostnader som har 
föreskrivits,

7. utfärda lagakraft- och diariebevis,

8. fullgöra uppgifter enligt förordningen (2003:234) om tiden 
för tillhandahållande av domar och beslut, m.m. och 
avgiftsförordningen (1992:191),

9. besluta om ersättning enligt förordningen (1982:805) om 
ersättning av allmänna medel till vittnen, m.m. och om 
ersättning till tolkar,

10. förvalta förskottskassan samt betala ut förskott och 
ersättningar av allmänna medel till parter, vittnen, 
sakkunniga m.fl.,

11. ta emot överklaganden av hovrättens domar eller beslut 
och pröva om överklagandet har kommit in i rätt tid och, om 
så är fallet, vidta de åtgärder som behövs,

12. fullgöra uppgifter enligt förordningen (1996:271) om mål 
och ärenden i allmän domstol när det gäller underrättelser 
och anteckningar om felsända skrivelser, och

13. förordna tolk. Förordning (2017:548).

19 § När ett mål eller ärende ska föredras, görs detta av en 
lagfaren anställd, ett patentråd eller ett tekniskt råd. 
Förordning (2016:237).

20 § Ett mål eller ärende skall avgöras så snart det kan ske.
Ett mål eller ärende eller en fråga som har kommit upp i målet
eller ärendet skall handläggas med förtur, om målet, ärendet
eller frågan av någon särskild anledning bör avgöras skyndsamt.
Vilka mål och ärenden som är förtursmål eller förtursärenden
bestäms i arbetsordningen.

21 § Frågor om prövningstillstånd enligt 49 kap. 12 och 13 §§
rättegångsbalken och 39 § lagen (1996:242) om domstolsärenden
ska tas upp så snart det kan ske. Förordning (2010:989).

22 § En dom eller ett beslut skall meddelas så snart det kan
ske, om avgörandet har träffats efter en föredragning.

Kan domen eller beslutet inte meddelas inom sex veckor efter
föredragningen med hänsyn till målets, ärendets eller frågans
omfång eller art i övrigt eller av något annat särskilt skäl,
får hovrätten bestämma att domen eller beslutet skall meddelas
senast inom viss angiven tid. Denna får inte vara längre än som
är oundgängligen nödvändigt.

23 § Vid handläggning med tre eller flera ledamöter ska 
minst en av dem vara en ordinarie domare i hovrätt eller en 
hovrättspresident, en hovrättslagman eller ett hovrättsråd 
tillika vice ordförande på avdelning som har anställts av 
regeringen för viss tid. Ytterligare minst en ledamot ska 
vara eller ha varit ordinarie domare. Med en ordinarie domare 
jämställs här ett hovrättsråd eller en rådman i tingsrätt som 
har anställts av regeringen för viss tid eller ett 
hyresråd. Förordning (2018:428).

24 § Hovrättspresidenten bör delta när hovrätten avgör mål som
tas upp av hovrätten som första domstol eller om det finns
särskilda skäl med hänsyn till målets art.

Handläggningen av administrativa ärenden

25 § Administrativa ärenden avgörs av hovrättspresidenten.

Hovrättspresidenten får hänskjuta ärenden till kollegium.
Förordning (2004:1211).

26 § Plenum består av hovrättspresidenten som ordförande, 
hovrättslagmännen, hovrättsråden, patentråden, de tekniska 
råden, hovrättsassessorerna, de adjungerade råden och de 
adjungerade ledamöter som har förordnats för minst sex månader 
och chefen för den administrativa enheten. I plenum ingår 
också sådana hovrättslagmän, hovrättsråd, patentråd och 
tekniska råd som har anställts av regeringen för en viss tid.
Förordning (2019:364).

27 § Kollegium består av hovrättspresidenten som ordförande, en
eller flera hovrättslagmän, dock högst fyra, och chefen för den
administrativa enheten.

För varje annan ledamot än hovrättspresidenten och chefen för
den administrativa enheten skall det finnas en personlig
ersättare, som träder in vid förfall för ledamoten. Ersättaren
skall vara en hovrättslagman eller, om en sådan inte finns att
tillgå, ett hovrättsråd tillika vice ordförande på avdelning.

Plenum utser ledamöterna och ersättarna i kollegiet.
Ledamöterna och ersättarna skall vara anställda i hovrätten och
tjänstgöra där. De utses för högst ett år i sänder.
Förordning (2004:1211).

28 § Har upphävts genom förordning (2004:1211).

29 § Har upphävts genom förordning (2004:1211).

30 § Administrativa ärenden skall avgöras med iakttagande av
den enskilde domarens självständighet i dömande och
rättstillämpande uppgifter.

Hovrättspresidenten skall samråda med kollegiet innan han eller
hon avgör ärenden som avser

1. viktigare frågor om hovrättens organisation eller
arbetsformer, eller

2. arbetsordningen.

Innan ärenden om godkännande för anställning av
hovrättsassessorer avgörs skall samråd ske med cheferna för de
avdelningar där fiskalen under längre tid har tjänstgjort som
adjungerad ledamot. Förordning (2004:1211).

31 § Har upphävts genom förordning (2004:1211).

32 § Har upphävts genom förordning (2004:1211).

33 § Hovrättspresidenten får uppdra åt en avdelning eller 
någon som är anställd vid en allmän domstol, en allmän 
förvaltningsdomstol, en hyresnämnd eller 
Rättshjälpsmyndigheten att i sitt ställe avgöra 
administrativa ärenden. En avdelnings sammansättning när ett 
administrativt ärende avgörs bestäms av hovrättspresidenten.
Förordning (2017:548).

34 § I administrativa ärenden som efter att ha hänskjutits av
hovrättspresidenten handläggs i kollegium är hovrätten
beslutför när minst hälften av de ledamöter som skall delta är
närvarande. Förordning (2004:1211).

35 § Administrativa ärenden som handläggs i kollegium avgörs
efter föredragning om inte hovrättspresidenten bestämmer något
annat. Sådana ärenden föredras av den som hovrättspresidenten
utser. Förordning (2004:1211).

Anställningar m.m.

36 § Har upphävts genom förordning (2010:1802).

37 § Bestämmelser om utnämning av hovrättspresident, 
hovrättslagman, hovrättsråd tillika vice ordförande på 
avdelning, övriga hovrättsråd, patentråd och tekniska råd 
finns i lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare.

Hovrätten ska anmäla till Domstolsverket när det finns en 
ledig anställning som ordinarie domare som behöver 
tillsättas.

Om en hovrättslagman, ett hovrättsråd tillika vice ordförande 
på avdelning, ett hovrättsråd, ett patentråd eller ett 
tekniskt råd har beviljats ledighet som beräknas vara minst 
ett år i följd, anställs en vikarie genom beslut av 
regeringen efter förslag av Domarnämnden. Detsamma gäller om 
en sådan domare ska anställas för en begränsad tid för något 
annat än vikariatsändamål.

Vid tidsbegränsad anställning som vikarie för ordinarie 
domare gäller inte 5 a § lagen (1982:80) om 
anställningsskydd. Förordning (2016:1354).

37 a § Hovrättspresidenten får förordna en ordinarie domare i 
en annan allmän domstol eller i en allmän förvaltningsdomstol 
eller ett hyresråd att tjänstgöra i hovrätten, om han eller 
hon samtycker. Ett förordnande ges för viss tid eller för 
särskilt angivna uppgifter. Förordning (2017:548).

38 § Andra anställningar beslutas av hovrätten.

Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva en
anställning som chef för den administrativa enheten eller som
hovrättsfiskal. Förordning (2001:984).

39 § Vid anställning av hovrättsassessorer och hovrättsfiskaler
tillämpas inte 6 och 7 §§ anställningsförordningen (1994:373).

En ansökan om anställning som hovrättsfiskal upphör att gälla
sex månader efter den dag då den har kommit in till hovrätten.
När en ansökan har upphört att gälla skall sökanden underrättas
om det. Förordning (2001:984).

40 § Som hovrättsassessor får endast den anställas som har 
tjänstgjort 

1. under ett år som hovrättsfiskal, 

2. under två år som lagman, rådman eller fiskal i tingsrätt, 
och 

3. under ett år som adjungerad ledamot i hovrätt.

En kammarrättsassessor får anställas för att utföra en 
hovrättsassessors arbetsuppgifter.

För fiskal som har tjänstgjort i domstol med administrativa 
uppgifter får hälften av den tjänstgöringstiden, upp till och 
med sex månader, jämställas med tjänstgöring som fiskal i 
tingsrätt.

I andra fall än som avses i tredje stycket jämställs med 
tjänstgöring som fiskal i tingsrätt upp till och med sex 
månaders tjänstgöring i annan domstol eller domstolsliknande 
nämnd under förutsättning att fiskalen har tjänstgjort minst 
ett år som hovrättsfiskal eller kammarrättsfiskal före den tid 
som han eller hon vill tillgodoräkna sig.
Förordning (2020:958).

41 § Som hovrättsfiskal får anställas endast den som

1. uppfyller behörighetskravet enligt förordningen (2007:386)
om kunskapsprov för behörighet som domare, m.m., och

2. förvärvat notariemeritering enligt notarieförordningen
(1990:469).

Hovrätten får i det enskilda fallet besluta om undantag från
kravet enligt första stycket 2, om det finns särskilda skäl.

Hovrättsfiskalen ska vara provanställd enligt lagen (1982:80)
om anställningsskydd med en prövotid om sex månader. En
hovrättsfiskal som har fullgjort överrättsnotarietjänstgöring
enligt förordningen (1998:1238) om försöksverksamhet vid
hovrätterna och kammarrätterna ska inte vara provanställd.

En kammarrättsfiskal som har avslutat sin provanställning får
utföra en hovrättsfiskals arbetsuppgifter.
Förordning (2008:423).

41 a § Som adjungerat råd får följande personer anställas:

1. en åklagare,

2. en lagfaren professor eller docent i ett rättsvetenskapligt 
ämne,

3. en ledamot av Sveriges advokatsamfund, eller 

4. en annan lagfaren person med mångårig erfarenhet av 
kvalificerat juridiskt arbete.

Anställningen som adjungerat råd omfattar tjänstgöring i 
hovrätten och i tingsrätt.

Ett adjungerat råd ska anställas för en begränsad tid om ett 
år. Anställningen får förlängas om det finns särskilda skäl. 
Den sammanlagda anställningstiden får dock omfatta högst ett 
år och sex månader. Vid anställning som adjungerat råd gäller 
inte 5 a § lagen (1982:80) om anställningsskydd.
Förordning (2019:364).

42 § När hovrättspresidenten är förhindrad att utöva sin
anställning eller när anställningen är ledig, utövas
anställningen av den främste av hovrättens tjänstgörande
ordinarie ledamöter, om regeringen inte har anställt en annan
vikarie.

43 § Om en ledamot är ledig, ska han eller hon i första hand 
ersättas genom att arbetsuppgifterna omfördelas. 

När det gäller hovrättslagmän, hovrättsråd tillika vice 
ordförande på avdelning, patentråd och tekniska råd får 
hovrätten anställa en vikarie om vikariatet beräknas vara 
högst ett år i följd. Som ersättare eller vikarie för 
hovrättslagmän eller hovrättsråd tillika vice ordförande på 
avdelning anlitas eller anställs ett hovrättsråd. Som 
ersättare eller vikarie för patentråd anlitas eller anställs 
ett patentråd. Som ersättare eller vikarie för tekniska råd 
anlitas eller anställs ett tekniskt råd. 

I stället för ett ledigt hovrättsråd tjänstgör en 
hovrättsassessor. Förordning (2016:237).

44 § Hovrätten får förordna följande personer till adjungerad 
ledamot: 

1. den som är eller har varit ordinarie domare,

2. den som är eller har varit lagman eller rådman som har 
anställts av regeringen för en viss tid,

3. den som har anställts som hovrättsfiskal eller 
kammarrättsfiskal och som därefter har tjänstgjort under 
sammanlagt minst ett år som tingsfiskal, 
förvaltningsrättsfiskal, rådman eller lagman,

4. en åklagare,

5. en lagfaren professor eller docent i ett rättsvetenskapligt 
ämne,

6. en ledamot av Sveriges advokatsamfund,

7. en annan lagfaren person med mångårig erfarenhet av 
kvalificerat juridiskt arbete, eller

8. den som förut har varit adjungerad.

Hovrätten får för ett visst mål eller en viss sammanträdesdag 
till adjungerad ledamot förordna den som har tjänstgjort minst 
ett år som hovrättsfiskal men som inte uppfyller 
föreskrifterna i första stycket 3, om någon behörig ledamot 
inte finns att tillgå. Förordning (2019:364).

44 a § Innan en nämndeman påbörjar en tjänstgöringsperiod i
domstolen ska hovrätten inhämta uppgifter om honom eller
henne ur belastningsregistret enligt förordningen (1999:1134)
om belastningsregister, om det inte möter något hinder enligt
7 § lagen (1998:620) om belastningsregister. Lag (2014:907).

Tjänstgöringsskyldighet m.m.

45 § Har upphävts genom förordning (2010:989).

46 § Hovrättsassessorer är skyldiga att tjänstgöra som
justitiesekreterare i Högsta domstolen, som lagman eller
rådman i tingsrätt, som ledamot i en annan hovrätt än den de
hör till under högst ett år samt som hyresråd under högst sex
månader.

Hovrättsassessorer är också i övrigt skyldiga att utföra
domaruppgifter i en tingsrätt. Förordning (2010:1802).

47 § Hovrättsfiskaler som har tjänstgjort minst ett år är
skyldiga att tjänstgöra som hovrättsassessor och som lagman,
rådman eller fiskal i tingsrätt. Förordning (2001:984).

47 a § Ett adjungerat råd som har tjänstgjort minst sex 
månader i hovrätten är skyldig att tjänstgöra i tingsrätt.
Förordning (2019:364).

48 § Hovrättsassessorer eller hovrättsfiskaler är skyldiga att
avbryta en pågående tjänstgöring i en tingsrätt eller en
hyresnämnd för att ta emot ett förordnande i hovrätten eller
ett annat förordnande i en tingsrätt eller en hyresnämnd under
hovrätten.

Ledigheter

49 § Om inte regeringen eller Domstolsverket enligt särskilda
föreskrifter om ledighet för domare skall besluta om
ledigheten, beslutar hovrätten om ledighet för egen personal.
Förordning (1996:1121).

50 § Har upphävts genom förordning (1996:1121).

51 § Har upphävts genom förordning (1996:1121).

Anställningars upphörande m.m.

52 § Frågor om anställningars upphörande enligt 6 § lagen 
(1994:261) om fullmaktsanställning prövas när det gäller 
hovrättspresidenten av regeringen och i övriga fall av 
Domstolsverket. 

Domstolsverket utövar också myndighetens befogenhet enligt 
4 a § lagen (1982:80) om anställningsskydd, när bestämmelsen 
är tillämplig i förhållande till arbetstagare som anställs 
genom beslut av regeringen. Förordning (2019:591).

53 § Har upphävts genom förordning (2010:989).

54 § Har upphävts genom förordning (2001:984).

55 § Statens ansvarsnämnd beslutar i frågor om 
disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande när det gäller 
hovrättsassessorer, adjungerade råd, andra adjungerade 
ledamöter och hovrättsfiskaler.

Domstolsverket beslutar i sådana frågor när det gäller andra 
anställda än ordinarie domare och sådana anställda som avses i 
första stycket.

En anmälan till Statens ansvarsnämnd enligt 15 § första 
stycket anställningsförordningen (1994:373) görs av hovrätten 
när det gäller andra ordinarie domare än hovrättspresidenten 
och när det gäller anställda som avses i första stycket.

Av lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn och lagen 
(1986:765) med instruktion för Riksdagens ombudsmän följer att 
Justitiekanslern och Riksdagens ombudsmän har behörighet att 
göra en sådan anmälan när det gäller hovrättspresidenten.
Förordning (2019:364).

55 a § En ordinarie domare som vill vara kvar i anställningen
efter uppnådd ålder för avgångsskyldighet skall ansöka om detta
hos Domstolsverket. Ansökan skall ges in till Domstolsverket
senast fyra månader innan sökanden uppnår nämnda ålder. Om
Domstolsverket anser att ansökan inte bör beviljas, skall
ärendet överlämnas till regeringen. Förordning (2005:770).

56 § Frågor om bisyssla som avses i 7 a-7 d §§ lagen 
(1994:260) om offentlig anställning handhas och prövas av 
Domarnämnden när det gäller hovrättspresidenter.
Förordning (2019:138).

Överklagande av administrativa beslut

57 § Hovrättens beslut i andra administrativa ärenden än
anställningsärenden får överklagas hos Domstolsverket, om inte
något annat är särskilt föreskrivet.

Hovrättens beslut i fråga om vikariat för en ordinarie domare
får överklagas hos Domarnämnden. Nämndens beslut i sådana
ärenden får inte överklagas.

Beslut om indelningen av domare på organisatoriska enheter, om
att ett visst mål eller ärende ska tilldelas en viss
organisatorisk enhet samt om fördelningen av ansvar för ett
visst mål eller ärende får inte överklagas.
Förordning (2008:423).

Övergångsbestämmelser

1996:379

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1996.

2. Genom förordningen upphävs förordningen (1979:569) med
hovrättsinstruktion.

3. I vattenmål som avses i 4 § första meningen och 5 § lagen
(1983:292) om införande av vattenlagen (1983:291) tillämpas
bestämmelserna i 19 § 7 och 8 förordningen (1979:569) med
hovrättsinstruktion i deras lydelse före den 1 januari 1984.

4. I fråga om den som har antagits som fiskal före den 1
januari 1985 gäller 51 § förordningen (1979:569) med
hovrättsinstruktion i sin lydelse före den 1 januari 1985.

5. Den som har antagits som hovrättsfiskal före den 1 juli 1990
får förordnas till hovrättsassessor efter sex månaders
tjänstgöring som adjungerad ledamot, om han eller hon har
tjänstgjort under minst två år som lagman, rådman eller fiskal
i tingsrätt.

1999:1386

Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2000. För den
som har anställts som hovrättsfiskal före den 1 februari 2000
gäller äldre bestämmelser. För den som anställs som
hovrättsfiskal under perioden den 1 februari 2000 - den 31
augusti 2001 gäller följande tjänstgöringsperiod i tingsrätt
för att få antas till hovrättsassessor

1. ett år och två månader för en hovrättsfiskal som anställs
under tiden 1 februari 2000 t.o.m. den 30 april 2000,

2. ett år och fyra månader för en hovrättsfiskal som anställs
under tiden 1 maj 2000 t.o.m. den 31 augusti 2000,

3. ett år och sex månader för en hovrättsfiskal som anställs
under tiden 1 september 2000 t.o.m. den 31 december 2000,

4. ett år och åtta månader för en hovrättsfiskal som anställs
under tiden 1 januari 2001 t.o.m. den 30 april 2001, samt

5. ett år och tio månader för en hovrättsfiskal som anställs
under tiden den 1 maj 2001 t.o.m. den 31 augusti 2001.

2001:984

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2002.

2. För den som har anställts som överrättsnotarie före den
1 januari 2002 tillämpas förordningen (1998:1238) om
försöksverksamhet vid hovrätterna och kammarrätterna.

3. För en hovrättsfiskal som har fullgjort tjänstgöring som
överrättsnotarie enligt förordningen om försöksverksamhet vid
hovrätterna och kammarrätterna skall tiden som överrättsnotarie
jämställas med tid som hovrättsfiskal.

4. För den som före den 1 januari 2002 påbörjat tjänstgöring
som adjungerad ledamot i hovrätt gäller äldre bestämmelser.

2006:1419

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre
föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av beslut i
sådana ärenden om anställning av hovrättsassessorer och
hovrättsfiskaler som har meddelats före ikraftträdandet.

2014:907

1. Denna förordning träder i kraft den 1 september 2014.

2. Bestämmelsen i 44 a § tillämpas första gången för de
nämndemän som utses 2014 för en tjänstgöringsperiod som
börjar den 1 januari 2015.

2014:1354

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2015.

2. Bestämmelsen i 4 a § första stycket tillämpas första
gången för de nämndemän vars tjänstgöringsperiod börjar den 1
januari 2016, även omvalda nämndemän.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för de nämndemän
vars tjänstgöringsperiod upphör senast den 31 december 2015.