Växtförädlarrättslag (1971:392) 

Allmänna bestämmelser

1 § Denna lag skall tillämpas på växtsorter som tillhör de växtsläkten
eller växtarter som anges i bilagan till denna lag.

Lagen skall tillämpas även på växtsorter som är hybrider mellan de
växtsläkten eller växtarter som anges i bilagan. Lag (1992:1690).

2 § Förädlare, som här i riket framställt en växtsort, eller hans
rättsinnehavare kan genom registrering få ensamrätt att yrkesmässigt
utnyttja sorten enligt denna lag (växtförädlarrätt).

Förädlare som är svensk medborgare eller har hemvist i Sverige eller
sådan förädlares rättsinnehavare kan förvärva växtförädlarrätt även
till sort som framställts utomlands.

Växtförädlarrätt får också förvärvas

1. av förädlare, som har framställt en växtsort i en främmande stat
som är ansluten till konventionen den 2 december 1961 för skydd av
växtförädlingsprodukter, eller av sådan förädlares rättsinnehavare,

2. av förädlare, som är medborgare i eller har hemvist i en sådan stat
och som i annat fall än som anges under 1 har framställt en växtsort
utomlands, eller av sådan förädlares rättsinnehavare.

Växtförädlarrätt får förvärvas även i annat fall, om regeringen finner
att det är av betydande intresse för svensk folkförsörjning eller för
den svenska växtodlingen. Lag (1982:991).

3 § Växtsort registreras endast om den

1. genom minst ett viktigt kännetecken tydligt skiljer sig från annan
sort som blivit känd före dagen för registreringsansökningen,

2. är tillräckligt likformig (homogen) med hänsyn tagen till de
särdrag, som dess sexuella eller vegetativa förökning betingar,

3. efter förökning utförd i enlighet med den av förädlaren anvisade
förökningsmetoden är beständig (stabil) med avseende på sina
väsentliga kännetecken.

Växtsort anses som känd, om material därav yrkesmässigt utbjudits till
försäljning eller eljest tillhandahållits eller om den intagits i
eller anmälts till officiell sortlista, förekommer i allmänt
tillgänglig referenssamling eller noggrant beskrivits i allmänt
tillgänglig skrift eller om den eljest kommit till allmänhetens
kännedom.

Registrering får ej ske, om växtmaterial av sorten med samtycke av
förädlaren eller hans rättsinnehavare yrkesmässigt förts i handeln

1. här i riket före dagen för registreringsansökningen,

2. utomlands tidigare än sex år före dagen för ansökningen, när denna
gäller vin, fruktträd, skogsträd, prydnadsträd eller deras
grundstammar,

3. utomlands tidigare än fyra år före dagen för ansökningen, när denna
gäller annan växt än som avses under 2. Lag (1982:991).

4 § Växtförädlarrätt innebär, med de undantag som anges nedan, att ingen
får utan samtycke av innehavaren av växtförädlarrätten (sortinnehavaren)
utnyttja växtsorten yrkesmässigt genom att

1. framställa eller till Sverige föra in växtmaterial av sorten i syfte
att materialet skall bjudas ut till försäljning för förökningsändamål
eller på annat sätt tillhandahållas för sådant ändamål,

2. bjuda ut till försäljning eller på annat sätt tillhandahålla
växtmaterial av sorten för förökningsändamål,

3. i de fall, då upprepad användning av växtmaterial av sorten är
nödvändig för framställning av växtmaterial av annan sort, använda
växtmaterial av sorten för sådan framställning och i syfte att det
framställda materialet skall bjudas ut till försäljning för
förökningsändamål eller på annat sätt tillhandahållas för sådant
ändamål.

I fråga om prydnadsväxter innebär växtförädlarrätten därjämte att ingen
får utan sortinnehavarens samtycke använda plantor eller delar av
plantor som förökningsmaterial för yrkesmässig framställning av
snittblommor eller annat material för prydnadsändamål.

Växtförädlarrätten omfattar inte utnyttjande av det material av en
växtsort, som har bringats i omsättning inom Europeiska ekonomiska
samarbetsområdet av sortinnehavaren eller med dennes samtycke. lag
(1992:1690).

5 § Har en växtsort angetts i en ansökan om skydd i en stat som är
ansluten till konventionen den 2 december 1961 för skydd av
växtförädlingsprodukter och söks registrering av växtsorten här i
riket inom tolv månader från den dag då ansökningen gjordes i den
främmande staten (prioritetstiden), skall vid tillämpning av 3 §
första stycket 1 och tredje stycket den här ingivna ansökningen anses
gjord samtidigt med ansökningen i den främmande staten, om sökanden
yrkar det. Sådan prioritet får åtnjutas även från ansökan om skydd som
avser en annan främmande stat, om motsvarande prioritet från svensk
ansökan om skydd för växtsort medges i den stat där den tidigare
ansökningen gjordes och om den där gällande lagstiftningen i huvudsak
överensstämmer med konventionen. Har ansökan om skydd gjorts i flera
främmande stater, räknas tolvmånadersfristen från den dag då den
första ansökningen om skydd gjordes.

Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer föreskriver i
vilken ordning yrkande om prioritet skall framställas och vilka
handlingar som skall inges till stöd för yrkandet. Iakttas ej dessa
föreskrifter, får prioritet inte åtnjutas. Lag (1982:991).

Registreringsansökan och dess handläggning

6 § Registrering enligt denna lag sker i växtsortregistret, som föres
av statens växtsortnämnd.

Vid registrering av växtsort skall även sortens benämning
registreras.

7 § Ansökan om registrering av växtsort göres skriftligen hos
växtsortnämnden.

Ansökningen skall innehålla tydlig beskrivning av sorten med särskilt
angivande av det eller de kännetecken som skiljer sorten från andra
sorter samt förslag till benämning på sorten. I ansökningen skall
förädlarens namn anges. Sökes registrering av annan än förädlaren,
skall sökanden styrka sin rätt till sorten.

Vid ansökningshandlingen skall fogas en av sökanden egenhändigt
underskriven försäkran på heder och samvete att sorten, såvitt
sökanden har sig bekant, icke före den dag då ansökningen göres eller
enligt 5 § skall anses gjord blivit känd på sätt som enligt 3 § tredje
stycket hindrar registrering.

I samband med ansökningen skall sökanden tillhandahålla en för
provning av sorten behövlig mängd växtmaterial därav.

Sökanden skall erlägga fastställd ansökningsavgift.

8 § Sortbenämning skall göra det möjligt att skilja växtsorten från
andra sorter.

Sortbenämning får icke godtagas om den

1. består av enbart siffror, såvida det inte är fast praxis att
beteckna ifrågavarande sort på detta sätt,

2. uppenbarligen är ägnad att vilseleda allmänheten,

3. strider mot lag eller annan författning eller mot allmän
ordning eller om den är ägnad att väcka förargelse,

4. kan förväxlas med sortbenämning som för sort av samma eller
närstående växtart införts eller föreslagits för införande i
växtsortregistret eller annan officiell sortlista eller som användes
på förökningsmaterial av sådan sort,

5. kan förväxlas med varumärke, namn, firma eller annan beteckning för
vilken annan än sökanden åtnjuter skydd och som skulle ha utgjort
hinder mot att registrera sortbenämningen som varumärke, för material
av växtsort eller för varor av liknande slag,

6. kan förväxlas med sådant varumärke för material av växtsort eller
för varor av liknande slag, för vilket sökanden åtnjuter skydd.

Regeringen kan under förutsättning av ömsesidighet förordna, att
sortbenämning som registrerats eller sökts registrerad i främmande
stat skall utan hinder av första och andra styckena registreras i
Sverige, om icke synnerliga skäl är däremot. Lag (1982:991).

9 § I samma ansökan får icke sökas registrering av två eller flera
växtsorter.

10 § Sökande, som icke har hemvist i Sverige, skall ha ett här bosatt
ombud, som äger företräda honom i allt som rör ansökningen.

11 § Har sökanden ej iakttagit vad som är föreskrivet om ansökan eller
föreligger annat hinder för bifall till ansökningen, skall sökanden
föreläggas att inom viss tid yttra sig eller vidtaga rättelse.

Underlåter sökanden att inom förelagd tid inkomma med yttrande eller
vidtaga åtgärd för att avhjälpa anmärkt brist, avskrives ansökningen.
Erinran härom skall tagas in i föreläggandet.

12 § Föreligger hinder för bifall till ansökningen även efter det
yttrande avgivits och har sökanden haft tillfälle att yttra sig över
hindret, skall ansökningen avslås, om ej anledning förekommer att ge
sökanden nytt föreläggande.

13 § Påstår någon inför växtsortnämnden att han äger bättre rätt till
växtsorten än sökanden och är saken tveksam, kan nämnden förelägga
honom att väcka talan vid domstol inom viss tid vid påföljd att hans
påstående annars lämnas utan avseende vid ansökningens fortsatta
prövning.

Är tvist om bättre rätt till sorten anhängig vid domstol, kan
registreringsansökningen förklaras vilande i avbidan på att målet
slutligt avgöres.

14 § Visar någon inför växtsortnämnden att han äger bättre rätt till
växtsorten än sökanden, skall nämnden överföra ansökningen på honom,
om han yrkar det. Den som får en ansökan överförd på sig skall erlägga
ny ansökningsavgift.

Om överföring yrkas, får ansökningen ej avskrivas, avslås eller
bifallas, förrän yrkandet slutligt prövats.

15 § Är ansökningshandlingarna fullständiga och föreligger icke hinder
för registrering, skall växtsortnämnden kungöra ansökningen för att
bereda allmänheten tillfälle att inkomma med invändning mot
ansökningen.

Invändning göres skriftligen hos växtsortnämnden inom tid som nämnden
bestämmer.

16 § Växtsortnämnden skall föranstalta om prov med material av
växtsorten, om ej detta av särskilda skäl anses onödigt. För proven
skall erläggas fastställd avgift.

17 § Sedan tid för framställande av invändning mot ansökningen utgått
och prov med material av växtsorten slutförts, tages ansökningen upp
till fortsatt prövning. Vid denna prövning äger 11-14 §§ tillämpning.

Sökanden skall beredas tillfälle att yttra sig över gjord invändning
och utfört prov.

18 § Talan mot slutligt beslut av växtsortnämnden i ärende angående
ansökan om registrering av växtsort får föras av sökanden, om beslutet
gått honom emot. Mot beslut, varigenom ansökan bifallits trots att
invändning framställts i behörig ordning, får talan föras av den som
gjort invändningen. Återkallar invändaren sin talan, får denna likväl
prövas, om särskilda skäl föreligger.

Mot beslut, varigenom yrkande om överföring enligt 14 § bifallits, får
talan föras av sökanden. Den som framställt yrkande om överföring får
föra talan mot beslut varigenom yrkandet avslagits.

19 § Växtsortnämndens beslut enligt 18 § överklagas hos Statens
jordbruksverk inom två månader från beslutets dag.

Jordbruksverkets beslut får överklagas av sökanden, om det har gått
honom emot. Verkets beslut överklagas hos Regeringsrätten inom två
månader från beslutets dag. Lag (1992:1690).

20 § Bifalles ansökan om registrering av växtsort och vinner beslutet
härom laga kraft, skall sorten tagas in i växtsortregistret och
registreringen kungöras.

Beslut att avskriva eller avslå ansökan som kungjorts enligt 15 §
skall kungöras, sedan beslutet vunnit laga kraft.

Växtförädlarrättens giltighetstid

21 § Växtförädlarrätt gäller från den dag, då ansökningen om
registrering bifölls, och kan upprätthållas under 20 år räknat från
ingången av året efter det, då beslutet om registrering vann laga
kraft. Lag (1982:991).

Användande av sortbenämning

22 § Den som yrkesmässigt utbjuder till försäljning eller eljest
tillhandahåller förökningsmaterial av växtsort, för vilken
registrering skett, skall därvid använda den för sorten registrerade
benämningen även sedan skyddstiden för sorten utgått eller
växtförädlarrätten eljest upphört.

Registrerad benämning på sort eller en med denna förväxlingsbar
benämning får ej användas för annan sort av samma eller närstående
växtart eller för material av sådan sort, så länge registreringen av
benämningen består.

Årsavgifter

23 § För växtförädlarrätt skall för varje kalenderår räknat från och
med året efter det, då ansökan om registrering bifallits, erläggas
fastställd årsavgift, om annat icke bestämts med stöd av 49 §.

Årsavgift förfaller till betalning första dagen av det kalenderår den
avser. Årsavgift för år, som börjat innan växtsorten registrerats
eller inom två månader därefter, förfaller dock först två månader
efter dagen för registreringen. Årsavgift får ej erläggas innan
registrering skett och ej heller tidigare än sex månader före det
kalenderår avgiften avser.

Årsavgift får, med den förhöjning som är fastställd, erläggas inom sex
månader efter förfallodagen.

Efterkontroll

24 § För kontroll av beständigheten hos registrerad växtsort kan
växtsortnämnden förelägga sortinnehavaren att tillhandahålla nämnden
förökningsmaterial av sorten samt erforderliga handlingar och
upplysningar.

Licens, överlåtelse m.m.

25 § Har sortinnehavaren medgivit annan rätt att yrkesmässigt utnyttja
registrerad växtsort (licens), får denne överlåta sin rätt vidare
endast om avtal träffats därom.

Ingår licensen i en rörelse får den dock överlåtas i samband med
överlåtelse av rörelsen eller del därav, om ej annat avtalats. I
sådant fall svarar överlåtaren alltjämt för att licensavtalet
fullgöres.

26 § Har växtförädlarrätt övergått på annan eller har licens upplåtits
eller överlåtits, skall på begäran och mot fastställd avgift
anteckning därom göras i växtsortregistret. Visas att licens som
antecknats i registret upphört att gälla, skall anteckningen avföras.

Första stycket äger motsvarande tillämpning i fråga om tvångslicens.

I mål eller ärende om växtförädlarrätt anses den som sortinnehavare,
vilken senast blivit införd i växtsortregistret i denna egenskap.

27 § Förses icke marknaden med förökningsmaterial av registrerad
växtsort på skäliga villkor och i den omfattning som är påkallad med
hänsyn till folkhushållet eller eljest från allmän synpunkt, kan den
som vill här i riket yrkesmässigt utnyttja sorten få tvångslicens
därtill, om godtagbar anledning till underlåtenheten saknas.
Tvångslicens innefattar även rätt att av sortinnehavaren få
förökningsmaterial av sorten i den omfattning som är skälig.

28 § Tvångslicens får icke meddelas annan än den som kan antagas ha
förutsättningar att utnyttja växtsorten på godtagbart sätt och i
överensstämmelse med licensen.

Tvångslicens utgör icke hinder för sortinnehavaren att själv utnyttja
sorten eller att upplåta licens. Tvångslicens kan övergå till annan
endast tillsammans med rörelse vari den utnyttjas eller utnyttjandet
avsetts skola ske.

29 § Tvångslicens meddelas av rätten, som även bestämmer i vilken
omfattning växtsorten får utnyttjas samt fastställer vederlaget och
övriga villkor för licensen. När väsentligt ändrade förhållanden
påkallar det, kan rätten på yrkande upphäva licensen eller fastställa
nya villkor för denna.

Växtförädlarrättens upphörande m.m.

30 § Erlägges ej årsavgift enligt 23 §, är växtförädlarrätten
förfallen från och med ingången av det år för vilket avgift icke
erlagts.

31 § Har växtsort registrerats i strid mot 1 eller 2 § eller mot 3 §
första stycket 1 eller tredje stycket och föreligger alltjämt hindret,
skall rätten på talan därom häva registreringen. Registreringen får
dock icke hävas på den grund att den som fått registreringen varit
berättigad till endast viss andel i växtförädlarrätten.

Talan som grundas på att växtsort registrerats för annan än den som är
berättigad därtill enligt 2 § får föras endast av den som påstår sig
vara berättigad till sorten. Talan skall väckas inom ett år efter det
att käranden fått kännedom om registreringen och de övriga
omständigheter på vilka talan grundas. Var sortinnehavaren i god tro
när sorten registrerades eller när växtförädlarrätten övergick på
honom, får talan icke väckas senare än tre år efter registreringen.

I övriga fall får talan föras av var och en som lider förfång av
registreringen och, om det är påkallat från allmän synpunkt, av
myndighet som regeringen bestämmer. Lag (1982:991).

32 § Har växtsort registrerats för annan än den som är berättigad
därtill enligt 2 §, skall rätten på talan av den berättigade överföra
registreringen på honom. Talan skall väckas inom tid som anges i 31 §
andra stycket.

33 § Har sortinnehavaren ej efterkommit föreläggande av
växtsortnämnden enligt 24 § och utgör underlåtenheten hinder för
tillförlitligefterkontroll av växtsorten, skall nämnden avföra sorten
ur registret.

Finnes registrerad växtsort icke ha bibehållit det eller de
kännetecken som vid registreringen skilde sorten från andra sorter,
skall växtsortnämnden avföra sorten ur registret.

34 § Om sortinnehavaren skriftligen hos växtsortnämnden avstår från
växtförädlarrätten, skall nämnden avföra växtsorten ur registret.

Är växtförädlarrätt utmätt, belagd med kvarstad eller tagen i anspråk
genom betalningssäkring eller är tvist om överföring av registrering
anhängig, får sorten icke på begäran av sortinnehavaren avföras ur
registret så länge utmätningen, kvarstaden eller betalningssäkringen
består eller tvisten icke blivit slutligt avgjord. Lag (1981:818).

35 § Har sortbenämning registrerats i strid mot denna lag och
föreligger alltjämt skälet mot registrering, skall växtsortnämnden
registrera ny benämning för växtsorten. Detsamma gäller om registrerad
sortbenämning uppenbarligen blivit ägnad att vilseleda allmänheten
eller blivit stridande mot allmän ordning eller ägnad att väcka
förargelse.

Sortinnehavare skall i fall som avses i första stycket beredas
tillfälle att föreslå ny benämning.

Registrerad benämning på sort, för vilken skyddstiden utgått eller
växtförädlarrätten eljest upphört, får på sortinnehavarens begäran
eller då anledning därtill eljest föreligger efter prövning av
växtsortnämnden avföras ur växtsortregistret, om benämningen icke
längre användes.

Ansvar och ersättningsskyldighet m.m.

36 § Gör någon intrång i en växtförädlarrätt och sker det
uppsåtligen eller av grov oaktsamhet, skall han dömas till böter
eller fängelse i högst två år. Den som har överträtt ett vitesförbud
enligt 36 a § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av
förbudet

För försök eller förberedelse till brott enligt första stycket döms till
ansvar enligt 23 kap. brottsbalken.

Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i första eller andra
stycket endast om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av
särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. Lag (1994:236).

36 a § På yrkande av sortinnehavaren eller den som på grund av licens har
rätt att utnyttja växtsorten får domstolen vid vite förbjuda den som
gör intrång i växtförädlarrätten att fortsätta intrånget.

Om käranden visar sannolika skäl för att intrång förekommer och om
det skäligen kan befaras att svaranden genom att fortsätta intrånget
förringar värdet av ensamrätten till växtsorten, får domstolen
meddela vitesförbud för tiden intill dess att målet slutligt har
avgjorts eller annat har beslutats. Innan ett sådant förbud meddelas
skall svaranden ha fått tillfälle att yttra sig, om inte ett dröjsmål
skulle medföra risk för skada.

Förbud enligt andra stycket får meddelas endast om käranden ställer
säkerhet hos domstolen för den skada som kan tillfogas svaranden.
Saknar käranden förmåga att ställa sådan säkerhet, får domstolen
befria honom från detta. I fråga om slaget av säkerheten gäller 2
kap. 25 § utsökningsbalken. Säkerheten skall prövas av domstolen, om
den inte har godkänts av svaranden.

När målet avgörs skall domstolen pröva om förbud som har meddelats
enligt andra stycket fortfarande skall bestå.

I fråga om överklagande av beslut enligt andra eller tredje stycket
samt i fråga om handläggningen i högre domstol gäller vad som
föreskrivs i rättegångsbalken om överklagande av beslut enligt 15
kap. rättegångsbalken.

Talan om utdömande av vite förs av den som har ansökt om förbudet. I
samband med sådan talan får talan föras om nytt vitesförbud.
Lag (1996:849).

37 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör intrång i en
växtförädlarrätt skall betala skälig ersättning för utnyttjandet av
växtsorten samt ersättning för den ytterligare skada som intrånget
har medfört. Vid bestämmande av ersättningens storlek skall
hänsyn tas även till sortinnehavarens intresse av att intrång inte
begås och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk
betydelse.

Den som gör intrång i en växtförädlarrätt utan uppsåt eller
oaktsamhet, skall betala ersättning för utnyttjande av sorten, om
och i den mån det är skäligt.

Rätten till ersättning för intrång i en växtförädlarrätt preskriberas,
om talan inte väcks inom fem år från det skadan uppkom. Lag (1994:236).

38 § På yrkande av den som har lidit intrång i en växtförädlarrätt
kan domstolen efter vad som är skäligt till förebyggande av fortsatt
intrång besluta att växtmaterial med avseende på vilket intrång
föreligger skall lämnas ut mot lösen till den som har lidit intrånget
eller förstöras samt att ett föremål vars användande skulle innebära
intrång skall på visst sätt ändras eller förstöras. Vad som nu har
sagts gäller inte mot den som i god tro har förvärvat materialet eller
särskild rätt till detta och inte själv gjort intrång i
växtförädlarrätten.

Egendom som avses i första stycket får tas i beslag, om det skäligen
kan antas att ett brott enligt 36 § har begåtts. I fråga om ett sådant
beslag tillämpas reglerna om beslag i brottmål i allmänhet.

Trots vad som sägs i första stycket kan domstolen på yrkande
besluta att innehavare av material som avses där skall få förfoga
över materialet mot skälig ersättning och på skäliga villkor i övrigt.

Bestämmelserna i första--tredje styckena tillämpas också i fråga om
försök eller förberedelse enligt 36 andra stycket. Lag (1994:236).

39 § Utnyttjar någon yrkesmässigt växtsort, som avses med ansökan om
registrering, äger vad som sägs om intrång i växtförädlarrätt
motsvarande tillämpning, om ansökningen leder till registrering. Till
ansvar får dock icke dömas, och ersättning för skada på grund av
utnyttjande som sker innan ansökningen kungjorts enligt 15 § får
bestämmas endast enligt 37 § andra stycket.

Bestämmelsen i 37 § tredje stycket äger icke tillämpning, om
ersättningstalan väckes senast ett år efter det växtförädlarrätten
registrerades.

40 § Har registrering av växtsort hävts genom dom som vunnit laga
kraft, får icke dömas till straff, ersättning eller säkerhetsåtgärd
enligt 36-39 §§.

Föres talan om intrång i växtförädlarrätt och gör den mot vilken talan
föres gällande att registreringen bör hävas, skall rätten på hans
yrkande förklara målet vilande i avbidan på att frågan om
registreringens hävande slutligt prövas. Är talan härom icke väckt,
skall rätten i samband med vilandeförklaringen förelägga honom viss
tid inom vilken talan skall väckas.

41 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 22 § dömes til
böter. Han skall även ersätta uppkommen skada. Föreligger endast ringa
oaktsamhet, skall ej dömas till ansvar. Ersättningen kan i sådant fall
jämkas.

Rättegångsbestämmelser

42 § Sortinnehavare eller den som på grund av licens får utnyttja
växtsort kan föra talan om fastställelse, huruvida han på grund av
registreringen åtnjuter skydd mot annan, i fall ovisshet råder om
förhållandet och denna länder honom till förfång.

Under samma villkor kan den som driver eller avser att driva
verksamhet föra talan mot sortinnehavare om fastställelse, huruvida
hinder föreligger mot verksamheten på grund av registreringen.

Göres i mål som avses i första stycket gällande att registreringen bör
hävas, äger 40 § andra stycket motsvarande tillämpning.

43 § Den som vill väcka talan om hävande av registrering av växtsort,
om överföring av registrering eller om meddelande av tvångslicens
skall anmäla detta till växtsortnämnden samt underrätta var och en som
enligt växtsortregistret innehar licens att utnyttja sorten. Vill
licenstagare väcka talan om intrång i växtförädlarrätten eller om
fastställelse enligt 42 § första stycket, skall han underrätta
sortinnehavaren därom.

Underrättelseskyldighet enligt första stycket anses fullgjord, när
underrättelse i betald rekommenderad försändelse sänts under den
adress som antecknats i växtsortregistret.

Visas icke, när talan väckes, att anmälan eller underrättelse skett
enligt första stycket, skall käranden ges tid därtill. Försitter han
denna tid, får hans talan icke tagas upp till prövning.

44 § Finnes ej enligt rättegångsbalken behörig domstol för talan om
bättre rätt till växtsort, om hävande av registrering av sort eller om
överföring av sådan registrering om tvångslicens eller om
fastställelse enligt 42 § väckes talan vid Stockholms tingsrätt.

45 § Avskrift av dom eller slutligt beslut i mål som avses i 13, 29,
31, 32, 36-39 eller 42 § sändes till växtsortnämnden.

Särskilda bestämmelser

46 § Sortinnehavare som icke har hemvist i Sverige skall ha ett här
bosatt ombud med behörighet att för honom taga emot delgivning av
stämning, kallelser och andra handlingar i mål och ärenden om
växtförädlarrätt med undantag av stämning i brottmål och av
föreläggande för part att infinna sig personligen inför domstol. Ombud
skall anmälas till växtsortregistret och antecknas i detta.

Har sortinnehavare ej anmält ombud enligt första stycket, kan
delgivning i stället ske genom att den handling som skall delges
sändes tillhonom med posten  i betalt brev under hans i
växtsortregistret antecknade adress. Är fullständig adress ej
antecknad i registret, kan delgivning ske genom att handlingen hålles
tillgänglig hos växtsortnämnden och genom att meddelande härom och om
handlingens huvudsakliga innehåll kungöres i publikation som
regeringen bestämmer. Delgivningen anses ha skett när vad nu sagts
blivit fullgjort. Lag (1977:703).

47 § Regeringen kan under förutsättning av ömsesidighet förordna, att
10 eller 46 § icke skall gälla i fråga om sådan sökande eller
sortinnehavare som har hemvist i viss främmande stat eller har ett i
den staten bosatt ombud som anmälts hos växtsortnämnden och äger sådan
behörighet som avses i nämnda paragrafer. Lag (1982:991).

48 § Annat slutligt beslut av Växtsortnämnden enligt denna lag än som
avses i 18 § överklagas hos Jordbruksverket inom två månader från
beslutets dag.

Jordbruksverkets beslut överklagas hos Regeringsrätten inom två månader
från beslutets dag. Lag (1992:1690).

49 § Avgifter enligt denna lag fastställes av regeringen eller, såvitt
gäller avgifter för prov enligt 16 §, av myndighet som regeringen
bestämmer. Vid fastställande av årsavgifter kan regeringen förordna
att ett eller flera av de första åren skall vara avgiftsfria. Lag
(1982:991).

50 § Regeringen kan förordna att undersökning av växtsort för vilken
registering sökes får äga rum hos myndighet i annan stat eller hos
internationell institution samt att den som söker registrering för
sort, för vilken han tidigare sökt registrering i annan stat, skall
vara skyldig att redovisa vad myndighet i den staten delgivit honom
rörande prövningen av villkoren för registrering. Lag (1982:991).

EG-växtförädlarrätt

51 § Den som ger in en ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt till
Växtsortnämnden för vidare befordran enligt artikel 49.2 i rådets
förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens
växtförädlarrätt skall betala en avgift med det belopp som regeringen
bestämmer. Lag (1996:470).

52 § Vid intrång i en gemenskapens växtförädlarrätt tillämpas
bestämmelserna i 36 § om ansvar för intrång i en växtförädlarrätt.
Lag (1996:470).


Bilaga

Acer spp.                                               Lönn
Agrostis spp.                                           Ven
Allium spp.                                             Lök
Alopecurus pratensis L.                                 Ängskavle
Alstroemeria L.                                         Perulilja
Anethum graveolens L.                                   Dill
Apium graveolens L.                                     Selleri
Aronia spp.                                             Aronia
Asparagus officinalis L.                                Sparris
Avena byzantina K. Koch                                 Rödhavre
Avena sativa L.                                         Havre

Begonia spp.                                            Begonia
Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Döll      Sockerbeta
Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. conditiva Alef.     Rödbeta
Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. crassa Alef.        Foderbeta
Betula spp.                                             Björk
Brassica napus L. var. oleifera Metzg.                  Raps
Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.          Kålrot
Brassica nigra (L.) W. Koch                             Svartsenap
Brassica oleracea L.                                    Kål
Brassica oleracea L. ssp. acephala DC.                  Fodermärgkål
Brassica rapa L. var. oleifera Metzg.                   Rybs
Brassica rapa L. var. rapa  (L). Thell                  Rova
Bromus arvensis L.                                      Renlosta
Bromus inermis Leyss.                                   Foderlosta

Camelina sativa (L.) Crantz                             Oljedådra
Cannabis sativa L.                                      Hampa
Capsicum annuum L.                                      Paprika
Caragana spp.                                           Ärtbuske
Chaenomeles Lindl.					Rosenkvitten
Chrysanthemum spp.                                      Krysantemum
Clematis L.						Klematis
Cornus spp.                                             Kornell, snöbär
Crocosmia spp.						Crocosmia
Cucumis melo L.                                         Melon
Cucumis sativus L.                                      Gurka
Cynosurus cristatus L.                                  Kamäxing

Dactylis glomerata L.                                   Hundäxing
Daucus carota L.                                        Morot
Dianthus caryophyllus L.                                Nejlika
Dracaena spp.						Dracena

Euonymus spp.                                           Spindelträd
Euphorbia spp.                				Julstjärna, Kristi
							törnekrona

Festuca spp.                                            Svingel
Festulolium spp.                                        Rajsvingel
Ficus spp.						Fikus
Fragaria spp.                                           Jordgubbar,
smultron

Glycine max (L.) Merrill                                Sojaböna

Helianthus annuus L.                                    Solros
Hippophae spp.                                          Havtorn
Hordeum vulgare L.                                      Korn

Impatiens spp.						Balsamin

Kalanchoe Adans.					Höstglöd, våreld
Lactuca sativa L.                                       Sallat
Linum usitatissimum L.                                  Lin
Lolium spp.                                             Rajgräs
Lonicera spp.                                           Try
Lupinus angustifolius L.                                Blålupin
Lupinus luteus L.                                       Gullupin
Lycopersicon esculentum P. Mill.                        Tomat

Malus spp. (även grundstam)                             Äpple
Medicago spp.                                           Lusern

Ornithopus sativus Brot.                                Seradella

Papaver somniferum L.                                   Vallmo
Pastinaca sativa L.                                     Palsternacka
Pelargonium L'Hér. ex Ait.				Pelargon
Petroselinum crispum (Mill.) Nym. ex A.W. Hill         	Persilja
Petunia spp.						Petunia
Phalaris arundinacea L.                                 Rörflen
Phaseolus coccineus L.                                  Rosenböna
Phaseolus vulgaris L.                                   Böna
Philadelphus spp.					Schersmin
Phleum spp.                                             Timotej
Pisum sativum L. sensu lato                             Ärt
Poa spp.                                                Gröe
Populus spp.                                            Asp, poppel
Potentilla spp.                                         Fingerört, tok
Prunus spp. (även grundstam)                            Körsbär, plommon,
							persika, aprikos
Pyrus spp. (även grundstam)                             Päron

Raphanus sativus L. var. niger (Mill.) S. Kerner        Rättika
Raphanus sativus L. var. radicula Pers.                 Rädisa
Rhododendron spp.                                       Azalea, rhodo-
                                                        dendron
Ribes spp. (även grundstam)                             Vinbär, krusbär
Rosa spp.                                               Ros, nypon
Rubus spp.                                              Hallon, björnbär

Saintpaulia ionantha H. Wendl.                          Saintpaulia
Salix spp.                                              Pil, sälg, vide
Scaveola aemula R. Br.					Scaveola
Secale cereale L.                                       Råg
Sinapis alba L.                                         Vitsenap
Solanum tuberosum L.                                    Potatis
Sorbus spp.                                             Rönn
Spinacia oleracea L.                                    Spenat
Spiraea spp.                                            Spirea
Streptocarpus x hybridus Voss                           Kornettblomma
Syringa spp.                                            Syrén

Trifolium hybridum L.                                   Alsikeklöver
Trifolium pratense L.                                   Rödklöver
Trifolium repens L.                                     Vitklöver
Triticosecale Wittmack                                  Rågvete
Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol.              Vete
Triticum durum Desf.                                    Makaronivete
Triticum turgidosecale                                  Rågvete
Tulipa L.						Tulpan

Vaccinium spp.                                          Blåbär, lingon
Verbena spp.						Verbena
Viburnum spp.                                           Olvon
Vicia faba L. var. major Harz.                          Bondböna
Vicia faba L. var. minor Harz.                          Åkerböna
Vicia sativa L.                                         Fodervicker
Vicia villosa Roth                                      Luddvicker

Zea mays L.                                             Majs
Lag (1996:470).

Övergångsbestämmelser

1971:392

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1971.

Ansökan om registrering av växtsort, som tagits in i rikssortlistan
under tiden den 1 juli 1968-den 30 juni 1971, skall vid tillämpning av
3 § första stycket 1 och tredje stycket anses gjord samtidigt med
intagningen i rikssortlistan, om ansökan om registrering göres inom
sex månader efter denna lags ikraftträdande.

1971:628

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1972.

Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om talan mot beslut som
meddelats före den 1 januari 1972.

1977:703

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1978

Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om kungörande som har
beslutats eller börjat verkställas före ikraftträdandet.

1981:818

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1982.

Vad som sägs om kvarstad i 34 § i dess nya lydelse gäller även
skingringsförbud som har meddelats före ikraftträdandet.

1992:1690

Denna lag träder i kraft, i fråga om 4 § den dag regeringen bestämmer
och i övrigt den 1 januari 1993. (I kraft den 1 januari 1994, 1993:1646).

1994:236

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994. Den gäller inte i fråga om
intrång som har gjorts innan dess.