PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Lag (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag 

Bostadsbidrag enligt socialförsäkringsbalken lämnas med 
följande avvikelse. 

Vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten enligt 97 
kap. 2 och 13 §§ socialförsäkringsbalken ska studiebidrag 
enligt studiestödslagen (1999:1395) och studiestartsstöd 
enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd ingå med 80 
procent. Lag (2017:531).


Övergångsbestämmelser

2018:1630

Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för bostadsbidrag 
som avser tid före den 1 januari 2019.
Förordning (2003:1069) om ränta på återbetalning enligt lagen  (1996:1030) om underhållsstöd för år 2004 

Regeringen föreskriver att den ränta som enligt 36 § lagen
(1996:1030) om underhållsstöd skall betalas på skuld som avser
återbetalningsskyldighet enligt samma lag skall vara 3,1
procent för år 2004.
Förordning (2003:108) om tillämpning av lagen (1998:958) om vilotid för sjömän

Regeringen föreskriver att 7 a § lagen (1998:958) om vilotid
för sjömän skall tillämpas på fartyg registrerade i en stat
utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) från och
med den 1 maj 2003.
Förordning (2003:1082) om statens utlåningsränta och statens avkastningsränta under budgetåret 2004

Regeringen föreskriver att statens utlåningsränta och statens
avkastningsränta under budgetåret 2004 skall vara 4,97
procent.
Förordning (2003:1096) med instruktion för  Valideringsdelegationen 

1 § Valideringsdelegationen har till uppgift att under åren
2004-2007 i fråga om validering av vuxnas kunskaper och
kompetens

- främja kvalitet, legitimitet och likvärdighet,

- bedriva och stödja utveckling av metoder och
verksamhetsformer,

- stärka och främja ett regionalt samarbete,

- informera, samt

- utforma förslag om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för
att säkerställa en verksamhet med validering.

2 § Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall
tillämpas på myndigheten:

18 § om myndighetens organisation,

24 § om föredragning,

26 § om vem som får begära in upplysningar och yttranden,

29 § om inhämtande av uppgifter,

30 § om ärendeförteckning,

31 § om myndighetens beslut, och

35 § om överklagande. Förordning (2006:1365).

Organisation

3 § Myndigheten leds av en delegation som skall bestå av högst
elva personer. En av ledamöterna skall vara ordförande.

4 § Vid myndigheten skall det finnas en direktör.

I övrigt bestämmer myndigheten sin organisation.

Samverkan

5 § Myndigheten skall samverka med arbetslivet och
utbildningsväsendet.

Myndigheten får vid behov inrätta referensgrupper där
företrädare för myndigheter, kommuner, landsting,
organisationer eller företag ingår.

Delegationens ansvar och uppgifter

6 § Delegationen har det ansvar för verksamheten och de
uppgifter som anges i 6-9, 11, 13 och 15 §§ verksförordningen
(1995:1322).

7 § Delegationen är beslutför när ordföranden och minst hälften
av övriga ledamöter är närvarande.

Delegationen får överlåta till direktören att besluta i sådana
ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av
delegationen.

Direktörens ansvar och uppgifter

8 § Direktören ansvarar för den löpande verksamheten enligt de
riktlinjer och direktiv som delegationen beslutar om.

9 § Direktören skall biträda delegationen och föreslå de
åtgärder som direktören finner motiverade.

Förordnanden och anställningar

10 § Ordförande och övriga ledamöter i delegationen skall utses
av regeringen för en bestämd tid.

11 § Direktören skall anställas genom beslut av regeringen.

Övrig personal anställs av myndigheten.

Överklagande

12 § Myndighetens beslut i andra ärenden än anställningsärenden
får inte överklagas. Förordning (2006:1365).

Övriga beslut får inte överklagas.

Övergångsbestämmelser

2006:1365

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre
föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av sådana
beslut i anställningsärenden som har meddelats före
ikraftträdandet.
Förordning (2003:1107) om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1798/2003 av den 7 oktober 2003 om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt och om upphävande av förordning (EEG) nr 218/92

1 § Vid tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1798/2003 av
den 7 oktober 2003 om administrativt samarbete i fråga om
mervärdesskatt och om upphävande av förordning (EEG) nr 218/921
är Skatteverket behörig myndighet.

2 § Skatteverkets huvudkontor enligt 8 § förordningen
(2007:780) med instruktion för Skatteverket, är det centrala
kontaktkontor som avses i artikel 3.1 i rådets förordning (EG)
nr 1798/2003. Förordning (2007:787).

3 § Skatteverket skall upprätthålla de databaser som avses i
artikel 22, 27 och 31 i rådets förordning (EG) nr 1798/2003.
Verket skall också till kommissionen lämna sådana
statistikuppgifter som avses i artikel 35.3 i rådets förordning
(EG) nr 1798/2003.

4 § Tullverket skall till Skatteverket överlämna de uppgifter
som Tullverket förfogar över och som behövs för att
Skatteverket skall kunna fullgöra sina uppgifter enligt 3 § och
enligt artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 1798/2003.

Skatteverket och Tullverket skall även i övrigt genom utbyte av
information och annan samverkan se till att det administrativa
samarbetet med andra medlemsstaters myndigheter enligt rådets
förordning bedrivs på ett effektivt sätt.
Förordning (2003:1108) med instruktion för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen

Uppgifter

1 § Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen är
förvaltningsmyndighet för tillsyn över
arbetslöshetsförsäkringen. Inspektionen skall utöva tillsyn
över arbetslöshetskassorna. Inspektionen skall vidare ha
tillsyn över rutiner för och handläggning av ärenden hos
Arbetsmarknadsverket (AMV) som påverkar
arbetslöshetsförsäkringen.

2 § Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen

- utför de uppgifter som följer av lagen (1997:239) om
arbetslöshetskassor och lagen (1997:238) om
arbetslöshetsförsäkring,

- meddelar föreskrifter enligt förordningen (1997:835) om
arbetslöshetsförsäkring och förordningen (1997:836) om
arbetslöshetskassor, och

- granskar Arbetsmarknadsstyrelsens (AMS) utbetalning av
statsbidrag till arbetslöshetskassorna enligt 8 § förordningen
(1997:836) om arbetslöshetskassor.

3 § Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen skall

- granska handläggningen och rutinerna för handläggning av
ärenden hos arbetsförmedlingen som påverkar rätten till
arbetslöshetsersättning,

- granska handläggningen och rutinerna för handläggning av
ärenden hos arbetsförmedlingen om återkallande av anvisningar
till arbetsmarknadspolitiska program,

- till AMS påtala de brister som inspektionen har funnit vid
sin granskning av myndigheterna inom AMV,

- följa utvecklingen på arbetslöshetsförsäkringens område samt
ta de initiativ som denna ger anledning till, och

- medverka i internationellt samarbete.

Verksförordningens tillämpning

4 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på
Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen med undantag av 4,
5, 10-14, 21, 22 och 33 §§.

Myndighetens ledning

5 § Generaldirektören är chef för myndigheten.

Insynsråd

6 § Vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen skall det
finnas ett råd som består av högst nio ledamöter.
Generaldirektören skall ingå i rådet och vara dess ordförande.

Myndighetschefens ansvar och uppgifter

7 § Utöver vad som anges i 6-9 §§ verksförordningen (1995:1322)
skall generaldirektören hålla insynsrådet informerat om
verksamheten.

Insynsrådets uppgifter

8 § Rådet skall ge generaldirektören de råd som behövs för att
verksamheten skall kunna bedrivas effektivt och i
överensstämmelse med syftet med verksamheten.

Personalföreträdare

9 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas
på Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen.
Lag (2003:1133) om upphävande av vissa av Riksskatteverkets  föreskrifter 

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att följande föreskrifter
från Riksskatteverket skall upphöra att gälla vid utgången av
år 2003:

1. Riksskatteverkets föreskrifter (RSFS 1986:10) om
utsökningsregistrets innehåll enligt utsökningsregisterlagen
(1986:617), och

2. Riksskatteverkets föreskrifter (RSFS 1996:34) om det
centrala utsökningsregistrets innehåll enligt 6 § 1
utsökningsregisterlagen (1986:617).
Finansinspektionens tillkännagivande (2003:1151) om ändring av vissa skadelivräntor

Finansinspektionen har, med anledning av förordningen
(2003:576) om prisbasbelopp och förhöjt prisbasbelopp för år
2004 den 10 december 2003 beslutat om ändring av vissa
skadelivräntor (FI Dnr 03-8179-320) enligt följande.

1. Livräntor föranledda av händelser som inträffat före
utgången av år 1973:

a) trafiklivränta ökas med 1,81 procent (jfr SFS 1967:663 och
SFS 2003:832),

b) skadelivränta som utgår ur statsmedel ökas med 1,81 procent
(jfr SFS 1971:14),

c) annan ansvarslivränta som inte hänförs till 1 a) eller 1 b)
ökas med ytterligare indextillägg om fem procent (jfr SFS
1973:214).

Under 1 c) angivet indextillägg skall utgå till livräntor som
har fastställts före den 1 januari 2004.

2. Livräntor föranledda av händelse som inträffat efter
utgången av år 1973:

a) Skadeståndslivränta ökas med fem procent. Ökningen avser
alla livräntor enligt lagen (1973:213) om ändring av
skadeståndslivräntor som fastställts före den 1 januari 2004.
Ökningen avser även livräntor enligt samma lag som genom dom
har fastställts senare, om dom i målet i första instans
meddelats före denna dag.

b) Enligt 9 § trafikskadelagen (1975:1410) skall vad som sägs
under 2 a) tillämpas även i fråga om trafikskadeersättning.
Förordning (2003:1152) om utlämnande av sekretessbelagda uppgifter vid samarbete med utländsk myndighet

1 § Denna förordning gäller för samarbete som sker i enlighet
med följande avtal:

1. Ramavtalet den 27 juli 2000 (SÖ 2001:13) mellan Frankrike,
Italien, Spanien, Förenade Kungariket, Sverige och Tyskland
om åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av
den europeiska försvarsindustrin och tillhörande underavtal.

2. Avtalet den 20 januari 2003 mellan Finlands
försvarsdepartement och Försvarsmakten om
sjöövervakningssamarbete.

3. Avtalet den 22 december 2005 mellan Frankrikes
försvarsminister och Försvarets materielverk om samarbetet
rörande utveckling av en demonstrator till en obemannad
stridsflygfarkost. I detta samarbete deltar även Grekland,
Italien, Schweiz och Spanien.

4. Samförståndsavtalet den 11 november 2008 mellan Danmark,
Finland, Island, Norge och Sverige om nordiska stödjande
försvarsstrukturer (Nordsup) och tillhörande underavtal.
Förordning (2009:916).

2 § Uppgift för vilken sekretess gäller enligt 15 kap. 2 §
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) får av
Försvarsmakten, Försvarets materielverk och Totalförsvarets
forskningsinstitut lämnas ut till en utländsk myndighet som
deltar i det samarbete som anges i 1 §, om ett utlämnande
enligt den utlämnande myndighetens prövning är nödvändigt för
att genomföra samarbetet. Myndigheten får dock inte lämna ut
uppgift som är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet
eller som kan ge underlag för utveckling av motmedel mot
Sveriges försvarssystem. Förordning (2009:916).
Förordning (2003:1176) om vissa former av internationellt samarbete i brottsutredningar

Inledande bestämmelse

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om tillämpningen
av lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt
samarbete i brottsutredningar. Förordning (2005:499).

Framställning

2 § En framställning om att inrätta en gemensam utredningsgrupp
bör innehålla uppgifter om

1. den åklagare eller myndighet som handlägger ärendet, eller
någon annan person på myndigheten som kan kontaktas,

2. adress, telefon- och telefaxnummer samt, i förekommande
fall, e-postadress,

3. syftet med gruppens arbete och tiden som den gemensamma
utredningsgruppen skall vara verksam, samt

4. förslag på den gemensamma utredningsgruppens sammansättning.

En ansökan om kontrollerad leverans eller bistånd i en
brottsutredning med användning av skyddsidentitet skall
innehålla de uppgifter som anges i första stycket 1 och 2 samt
uppgifter om den åtgärd som begärs. Förordning (2005:499).

3 § En ansökan från en utländsk myndighet om att inrätta en
gemensam utredningsgrupp, om biträde med en kontrollerad
leverans i Sverige eller om bistånd i en brottsutredning med
användning av skyddsidentitet ges in till behörig åklagare
eller behörig myndighet.

En ansökan om biträde med en kontrollerad leverans får även
ges in till Polismyndigheten, Tullverket eller
Kustbevakningen. Om en ansökan har getts in till någon av
dessa myndigheter ska den överlämnas till åklagare.

En ansökan som avses i första stycket får även ges in till
Justitiedepartementet. Förordning (2014:1163).

3 a § En ansökan från en svensk åklagare eller myndighet om att
inrätta en gemensam utredningsgrupp, om bistånd i en
brottsutredning med användning av skyddsidentitet eller om
biträde med en kontrollerad leverans utomlands skickas direkt
till den behöriga myndigheten i den andra staten, om den andra
staten tillåter det.

En ansökan som avses i första stycket får även skickas till
Justitiedepartementet för vidarebefordran till den andra
staten. Förordning (2005:499).

Samråd och underrättelse

4 § Den åklagare eller myndighet som avser att ingå en
överenskommelse om att inrätta en gemensam utredningsgrupp
ska samråda med andra berörda svenska myndigheter innan en
överenskommelse ingås.

Åklagare ska underrättas innan överenskommelsen ingås.

Polismyndigheten ska underrättas när överenskommelsen har
ingåtts. Förordning (2014:1163).

Överenskommelse

5 § En överenskommelse om att inrätta en gemensam
utredningsgrupp och ändringar i överenskommelsen skall vara
skriftliga.

6 § I rådets rekommendation av den 8 maj 2003 finns en modell
för överenskommelse om inrättande av en gemensam
utredningsgrupp.
Tillkännagivande (2003:1186) om överenskommelse som avses i  lagen (1957:668) om utlämning för brott 

Vid tillämpningen av följande bestämmelser i lagen (1957:668)
om utlämning för brott avses de överenskommelser som anges
nedan.

6 § tredje stycket

I följande överenskommelser finns bestämmelser om att en
ansökan om utlämning inte får avslås på grund av att
framställningen avser ett politiskt brott:

1. artikel 11 i Förenta nationernas konvention den 15 december
1997 om bekämpande av bombattentat av terrorister
(terroristbombningskonventionen).

10 § andra stycket i dess lydelse enligt SFS 2001:612

I följande överenskommelser finns bestämmelser om verkan av
preskriptionsavbrott:

1. artikel 62.1 i konventionen den 19 juni 1990 om tillämpning
av Schengenavtalet den 14 juni 1985.

12 a §

I följande överenskommelser finns bestämmelser om att den som
har utlämnats i vissa fall får åtalas eller straffas för annat
brott som han eller hon har begått före utlämningen utan att
medgivande inhämtas från den stat från vilken utlämning har
skett:

1. artikel 17.1 (c) i avtalet den 15 februari 2000 om utlämning
mellan Sveriges regering och Kanadas regering.
Lag (2003:1217) om fortsatt lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst i vissa fall 

1 § Sådan försöksverksamhet som avses i lagen (1994:566) om
lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan
socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst får
bedrivas till och med utgången av år 2006 om
försöksverksamheten har inletts före den 1 juli 2003 och
fortfarande pågår vid utgången av år 2003. Försöksverksamheten
får inte bedrivas, om det inom det geografiska försöksområdet
samtidigt bedrivs finansiell samordning enligt lagen
(2003:1210) om finansiell samordning av
rehabiliteringsinsatser. Lag (2004:858).

2 § Bestämmelserna i lagen (1994:566) om lokal
försöksverksamhet med finansiell samordning mellan
socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst skall
tillämpas i de fall försöksverksamhet bedrivs med stöd av 1 §
denna lag. Därvid skall vad som föreskrivs om allmän
försäkringskassa och Riksförsäkringsverket i stället gälla
Försäkringskassan och vad som föreskrivs om allmän
försäkringskassas styrelse i stället gälla
försäkringsdelegation hos Försäkringskassan. Lag (2004:858).

3 § Vad som i 24 § lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet
med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och
sjukvård och socialtjänst föreskrivs om Riksrevisionsverket
skall i stället gälla Riksrevisionen.

4 § Den som bedriver försöksverksamhet enligt 1 § skall göra en
utvärdering av verksamheten. Utvärderingen skall avslutas inom
försöksperioden.

Övergångsbestämmelser

2004:858

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005.

2. Försäkringskassan inträder som förbundsmedlem i ett
beställarförbund på samma villkor som har gällt för den
allmänna försäkringskassa som har varit medlem i förbundet.

3. De ledamöter och ersättare i beställarförbundets styrelse
som har utsetts av en allmän försäkringskassas styrelse skall
behålla sitt uppdrag under återstoden av tjänstgöringstiden, om
inte försäkringsdelegationen beslutar annat.
Förordning (2003:130) om beredskapslagring av oljeprodukter  under lagringsåret 2003/04 

Regeringen föreskriver enligt 9 § lagen (1984:1049) om
beredskapslagring av olja och kol att följande andelar av
basmängderna för vissa lagringsbränslen skall lagras under
lagringsåret 2003/04.

Varuslag        		Procentandel av basmängden

Motorbensin     		25

Fotogen 			25

Dieselbrännolja/eldningsolja 1  25

Övriga eldningsoljor    	25
Förordning (2003:140) om att bestämmelserna i smittskyddslagen  (1988:1472) om samhällsfarliga sjukdomar skall tillämpas på svår  akut respiratorisk sjukdom (SARS) 

Regeringen föreskriver med stöd av 4 § smittskyddslagen
(1988:1472) att bestämmelserna i nämnda lag om sådana
samhällsfarliga sjukdomar som avses i 1.1 bilagan till lagen
skall tillämpas på svår akut respiratorisk sjukdom (SARS) från
och med ikraftträdandet av denna förordning.
Förordning (2003:144) om Institutet för internationell ekonomi 

Inledande bestämmelse

1 § Vid Stockholms universitet finns Institutet för
internationell ekonomi. Förordning (2010:1781).

Uppgifter

2 § Vid institutet skall det bedrivas forskning i
nationalekonomi. Vidare skall institutets forskare medverka i
utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå.
Förordning (2007:437).

Organisation

3 § Institutet leds av en styrelse, som ska bestå av en
ordförande och högst tio andra ledamöter. Rektorn vid
Stockholms universitet ska vara ordförande. Styrelsen ska utse
en vice ordförande inom sig.

Av övriga ledamöter ska fem vara anställda vid universitetet,
nämligen förvaltningschefen, institutets föreståndare och
biträdande föreståndare samt två professorer, som ska utses av
universitetet. Därutöver ska två ledamöter representera och
utses av en stiftelse, som bildats för att stödja institutets
verksamhet. Styrelsen får utse ytterligare högst tre ledamöter.

Samtliga ledamöter utom rektorn och förvaltningschefen ska
utses för en tid av högst tre år i sänder.
Förordning (2010:1781).

4 § Under styrelsen leds institutet av en föreståndare och en
biträdande föreståndare. De skall utses av styrelsen för
Stockholms universitet efter förslag från styrelsen för
Institutet för internationell ekonomi. Föreståndaren och den
biträdande föreståndaren skall utses bland de forskare som är
verksamma vid institutet för en tid av högst tre år i sänder.

Styrelsens uppgifter

5 § Styrelsen skall särskilt besluta i frågor om inriktningen
av institutets verksamhet och i frågor som rör budget och
bokslut.
Förordning (2003:145) om Institutet för social forskning 

Inledande bestämmelse

1 § Vid Stockholms universitet finns Institutet för social
forskning. Förordning (2010:1790).

Uppgifter

2 § Inom institutet skall det bedrivas forskning i sociala
frågor och arbetsmarknadsfrågor samt viss utbildning.

Organisation

3 § Institutet leds av en styrelse som skall bestå av en
ordförande och högst tio andra ledamöter.

Rektor vid Stockholms universitet är ordförande. Bland de
övriga ledamöterna skall det ingå företrädare för myndigheter
inom områdena social- och arbetsmarknadspolitik, för
landstings- och kommunförbunden samt för organisationerna på
arbetsmarknaden. Institutets föreståndare skall ingå bland
ledamöterna. För varje ledamot skall det finnas en ersättare.

Samtliga ledamöter, utom ordföranden, samt ersättare skall
utses av universitetets styrelse för en tid av högst tre år.

4 § Under styrelsen leds institutet av en föreståndare, som
skall utses av styrelsen för Stockholms universitet efter
förslag från styrelsen för Institutet för social forskning.
Föreståndaren skall utses för en tid av högst tre år bland de
forskare som är verksamma vid institutet.

Styrelsens uppgifter

5 § Styrelsen skall särskilt

- besluta i frågor om inriktningen av institutets verksamhet,

- besluta i budgetfrågor,

- yttra sig i fråga om anställning vid institutet, och

- yttra sig i fråga om åtagande av forskningsuppdrag.

Närmare föreskrifter

6 § Närmare föreskrifter om institutet meddelas av
universitetets styrelse.
Lag (2003:169) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands 

Regeringen får på begäran av Förenta nationerna eller enligt
beslut som fattats av Organisationen för säkerhet och
samarbete i Europa ställa en väpnad styrka till förfogande för
fredsbevarande verksamhet utomlands. Högst tretusen personer
anställda i Försvarsmakten får samtidigt tjänstgöra i väpnad
tjänst utomlands i internationella militära insatser.
Lag (2010:450).
Förordning (2003:17) om upphävande av bilaga 5 till  Läkemedelverkets föreskrifter (LVFS 1998:6) om ändring i  Läkemedelsverkets föreskrifter (1997:10) om förordnande och  utlämnande av läkemedel m.m. (receptföreskrifter) 

Regeringen föreskriver att bilaga 5 till Läkemedelsverkets
föreskrifter (LVFS 1998:6) om ändring i Läkemedelsverkets
föreskrifter (1997:10) om förordnande och utlämnande av
läkemedel m.m. (receptföreskrifter) skall upphöra att gälla vid
utgången av februari 2003.
Riksbankens föreskrifter (2003:191) om minnesmynt på två tusen och två hundra kronor 

Fullmäktige i Riksbanken föreskriver med stöd av 5 kap. 1 §
lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank att minnesmynt på två
tusen och två hundra kronor skall ha följande storlek,
beskaffenhet och utseende.

1 § Med anledning av 700-årsminnet av den heliga Birgittas
födelse skall minnesmynt med nominella värden om två tusen och
två hundra kronor ges ut.

2 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två tusen kronor
skall tillverkas av en legering som består av 900 tusendelar
guld, 50 tusendelar silver och 50 tusendelar koppar samt ha en
vikt av 12 gram och en diameter av 26 mm. Avvikelsen från den
nominella vikten får vid uppvägning av etthundra mynt vara
högst 12 gram.

3 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två tusen kronor
skall ha följande prägel.

På framsidan den heliga Birgitta med omskriften "* 1303 •
BIRGITTA • 2003". Därunder konstnärens signatur "EN".

På frånsidan avbildas den heliga Birgittas initialbokstav B i
gotisk stil med omskriften medsols "GAUDE BIRGITTA FILIA
CANTICUM TIBI DEBETUR GLORIE". Under B "2000", "KRONOR",
"SVERIGE". Till vänster om B finns bokstaven "E" som anger
myntningsorten och till höger "H" som är begynnelsebokstaven i
riksbankschefens efternamn.

Randen skall vara slät.

4 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två hundra kronor
skall tillverkas av en legering som består av 925 tusendelar
silver och 75 tusendelar koppar samt ha en vikt av 27,03 gram
och en diameter av 36 mm. Avvikelsen från den nominella vikten
får vid uppvägning av etthundra mynt vara högst 27 gram.

5 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två hundra kronor
skall ha följande prägel.

På framsidan den heliga Birgitta med omskriften "* 1303 •
BIRGITTA • 2003". Därunder konstnärens signatur "EN".

På frånsidan avbildas Birgittakronan med de 5 punkterna, krönt
med ett kors. Omskrift medsols "GAUDE BIRGITTA FILIA CANTICUM
TIBI DEBETUR GLORIE". Under Birgittakronan "200", "KRONOR",
"SVERIGE". Till vänster om Birgittakronan finns bokstaven "E"
som anger myntningsorten och till höger "H" som är
begynnelsebokstaven i riksbankschefens efternamn.

Randen skall vara slät.
Lag (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet 

1 § En region och en eller flera kommuner som ingår i regionen 
får genom samverkan i en gemensam nämnd gemensamt fullgöra 

1. regionens uppgifter

- enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), 

- enligt tandvårdslagen (1985:125), 

- enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, 

- enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, 

- enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa 
funktionshindrade, 

- enligt lagen (2017:372) om stöd vid klagomål mot hälso- och 
sjukvården, 

- enligt smittskyddslagen (2004:168), eller 

- som i annat fall enligt lag ska skötas av en sådan nämnd som 
avses i 7 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen, och 

2. kommunens uppgifter 

- enligt socialtjänstlagen (2001:453), 

- enligt hälso- och sjukvårdslagen, 

- enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, 

- enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av 
unga, 

- enligt lagen om stöd och service till vissa 
funktionshindrade, 

- enligt lagen om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården, 
eller 

- som i annat fall enligt lag ska skötas av socialnämnd.
Lag (2019:913). 

2 § Regionen och kommunen eller kommunerna får samverka enligt 
denna lag endast om uppgifter från såväl regionen som kommunen 
eller kommunerna ingår i den gemensamma nämndens 
ansvarsområde. Lag (2019:913).

3 § För en gemensam nämnd gäller i övrigt bestämmelserna i 
kommunallagen (2017:725) om gemensam nämnd. 
Lag (2017:744).
Förordning (2003:208) om förbud mot vissa metaller i bilar

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om förbud mot
vissa metaller i bilar och har meddelats med stöd av 5 kap. 8 §
fordonslagen (2002:574).

2 § Material och komponenter i andra lätta lastbilar och 
personbilar än sådana som är EU-typgodkända och som för första 
gången släpps ut på marknaden efter den 1 juli 2003 får inte 
innehålla bly, kvicksilver, kadmium eller sexvärt krom, utom i 
de fall som anges i bilaga II till Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2000/53/EG av den 18 september 2000 om 
uttjänta fordon, i lydelsen enligt kommissionens delegerade 
direktiv (EU) 2023/544. Förordning (2023:568).

3 § Med personbil och lätt lastbil avses i denna förordning
samma som i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner.

4 § Kemikalieinspektionen är marknadskontrollmyndighet och 
utövar marknadskontroll enligt Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om 
marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om 
ändring av direktiv 2004/42/EG och förordningarna (EG) 
nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011 över att produkter 
överensstämmer med kraven i direktiv 2000/53/EG.

Bestämmelser om en marknadskontrollmyndighets befogenhet att 
besluta om åtgärder enligt förordning (EU) 2019/1020 finns i 
fordonslagen (2002:574). Förordning (2022:1161).
Förordning (2003:247) om behandling av personuppgifter i Statistiska centralbyråns undersökning om förtroendevalda i kommuner och landsting 2003

Tillämpningsområde m.m.

1 § Denna förordning gäller utöver personuppgiftslagen
(1998:204) vid helt eller delvis automatiserad behandling av
personuppgifter i Statistiska centralbyråns verksamhet med
undersökning om förtroendevalda i kommuner och landsting 2003.

2 § Behandling av personuppgifter som är tillåten enligt denna
förordning får utföras även om den registrerade motsätter sig
behandlingen.

Personuppgiftsansvar

3 § Statistiska centralbyrån är personuppgiftsansvarig för den
behandling av personuppgifter som myndigheten utför enligt
denna förordning.

Ändamål

4 § Personuppgifter får behandlas för framställning av
statistik.

De personuppgifter som får behandlas

5 § Behandlingen får omfatta följande personuppgifter om
personer som under 2003 innehar förtroendeuppdrag i kommuner
och landsting.

1. Namn
2. Personnummer
3. Kön
4. Födelsedatum
5. Partibeteckning
6. Typ av förtroendeuppdrag och organ
7. Ersättning för uppdraget
8. Kommun eller landsting
9. Utländsk bakgrund
10. Sysselsättning
11. Utbildning
12. Inkomst
13. Nationalitet.

Gallring av uppgifter

6 § Uppgifter om namn, personnummer och födelsedatum, utom
födelseår, skall förstöras senast den 1 april 2004.

Direktåtkomst

7 § Direktåtkomst får inte medges till personuppgifter.

Utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling

8 § Personuppgifter får inte lämnas ut på medium för
automatiserad behandling.

Rättelse och skadestånd

9 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse
och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt
denna förordning.

Överklagande

10 § I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser
om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än
beslut om rättelse enligt 9 § och om avslag på ansökan om
information enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) får dock
inte överklagas.
Förordning (2003:248) om bidrag till lönekostnader inom verksamheten kulturarvs-it

Inledande bestämmelser

1 § Bidrag enligt denna förordning får lämnas till 
lönekostnader för arbetsledare inom verksamheten 
kulturarvs-it. Bidrag får endast lämnas till en lokal eller 
regional institution inom musei- eller arkivsektorn.

Vid fördelningen av bidrag ska målsättningen vara att stöd 
ska ges till en institution i varje län. Bestämmelserna i 
denna förordning gäller dock inte den verksamhet benämnd 
kulturarvs-it som bedrivs vid Stiftelsen Föremålsvård i 
Kiruna. Förordning (2017:466).

2 § Med kulturarvs-it avses verksamhet som har till syfte 
att

1. öka tillgängligheten till kulturarvet, och

2. erbjuda arbete till personer som omfattas av insatserna 
lönebidrag för anställning eller lönebidrag för trygghet i 
anställning enligt förordningen (2017:462) om särskilda 
insatser för personer med funktionsnedsättning som medför 
nedsatt arbetsförmåga, om arbetstagaren

a) är berättigad till insatser enligt lagen (1993:387) om 
stöd och service till vissa funktionshindrade,

b) på grund av långvarig och svår psykisk sjukdom inte 
tidigare haft kontakt med arbetslivet eller har varit borta 
från arbetslivet under en längre tid, eller

c) har mer än en svårare funktionsnedsättning.
Förordning (2017:466).

Villkor för bidrag

3 § Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel.
Bidrag får lämnas för arbetsledare som ansvarar för minst fem
anställda som uppfyller kriterierna i 2 § 2. Dessa anställda
ska ha till uppgift att

1. digitalisera och bearbeta museisamlingar eller
arkivmaterial,

2. söka i databaser, eller

3. utföra annan informationstjänst. Förordning (2012:614).

Bidragets storlek

4 § Bidrag lämnas högst med ett belopp som motsvarar
lönekostnaden för en heltidsanställd arbetsledare per
institution.

Beslutande myndighet

5 § Frågor om bidrag enligt denna förordning prövas av
Riksantikvarieämbetet.

Utbetalning och redovisning

6 § Bidrag beviljas för ett år i sänder.

Riksantikvarieämbetet får besluta att ett beviljat bidrag inte
skall betalas ut, om det kan antas att bidraget beviljats på
grund av felaktiga uppgifter.

7 § Den institution som har fått bidrag enligt denna förordning
skall till Riksantikvarieämbetet lämna en redovisning av hur
medlen har använts.

8 § Riksantikvarieämbetet får besluta att kräva tillbaka bidrag
om

1. det har lämnats på grund av felaktiga uppgifter,

2. det inte har använts för det ändamål det har beviljats för,
eller

3. redovisning som avses i 7 § inte har lämnats.

Bemyndigande

9 § Riksantikvarieämbetet får meddela föreskrifter om
verkställighet av denna förordning.

Överklagande

10 § Riksantikvarieämbetets beslut enligt denna förordning får
inte överklagas.

Övergångsbestämmelser

2003:248

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2003. Stöd får dock
lämnas redan för tid från och med den 1 januari 2003.
Förordning (2003:255) om försöksverksamhet med  distansundervisning i gymnasieskolan i Emmaboda kommun 

Allmänna bestämmelser

1 § Denna förordning innehåller föreskrifter om en
försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i
Emmaboda kommun. Syftet med försöksverksamheten är att elever
ska kunna få en flexibel undervisning i form av
distansundervisning.

Med distansundervisning menas enligt denna förordning att en
elev som deltar i utbildning på ett nationellt program i
kommunens gymnasieskola får undervisning med stöd av
informations- och kommunikationsteknik i den egna skolan av en
annan utbildningsanordnare.

Försöksverksamheten gäller för utbildning som påbörjas efter
den 1 juli 2003. Utbildningen får dock påbörjas senast
höstterminen 2008. Förordning (2007:822).

2 § Distansundervisningen får

- omfatta högst 750 gymnasiepoäng,

- endast avse nationellt fastställda kurser, och

- enbart utgöra en mindre del av en kurs.

3 § Utbildning som anordnas med stöd av denna förordning får
inte räknas som sådan utbildning som skall erbjudas enligt 5
kap. 5 § skollagen (1985:1100).

4 § Bestämmelserna i gymnasieförordningen (1992:394) gäller för
försöksverksamheten, om inte annat följer av nedanstående
bestämmelser.

Undervisningstid

5 § Den tid under vilken distansundervisning bedrivs skall
anses motsvara sådan undervisningstid som avses i 1 kap. 2 §
gymnasieförordningen (1992:394).

Styrelsen för utbildningen skall ansvara för att elevens
garanterade undervisningstid uppnås för utbildningen.

Individuell studieplan

6 § Uppgift om att en elev deltar i försöksverksamheten och om
i vilka kurser det ingår distansundervisning skall antecknas i
elevens individuella studieplan enligt 1 kap. 12 §
gymnasieförordningen (1992:394).

Betyg

7 § Betyg på avslutad kurs skall sättas av läraren på skolan
efter samråd med den andra utbildningsanordnaren.

8 § I en elevs slutbetyg skall det anges att eleven har
deltagit i försöksverksamheten och i vilka kurser det
förekommit distansundervisning.

Uppföljning och utvärdering

9 § Emmaboda kommun är skyldig att medverka i uppföljning och
utvärdering av försöksverksamheten.

Bestämmelser om kvalitetsredovisning finns i förordningen
(1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet.

10 § Emmaboda kommun ska senast den 1 oktober varje år, med
början år 2004, till Statens skolverk redovisa omfattningen av
försöksverksamheten.

Skolverket ska redovisa en utvärdering av försöksverksamheten
till regeringen senast den 1 december 2011.
Förordning (2007:822).
Lag (2003:264) om avgifter vid Riksrevisionen 

1 § Riksrevisionen skall ta ut avgift för

1. årlig revision enligt 5 § lagen (2002:1022) om revision av
statlig verksamhet m.m. av affärsverk samt följande
myndigheter:

Arbetsgivarverket
Banverket
Ekonomistyrningsverket
Exportkreditnämnden
Fortifikationsverket
Försvarets materielverk
Försvarshögskolan
Handelsflottans kultur- och fritidsråd
Kammarkollegiet
Lantmäteriverket
Läkemedelsverket
Patent- och registreringsverket
Premiepensionsmyndigheten
Revisorsnämnden
Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut
Statens fastighetsverk
Statens geotekniska institut
Statens haverikommission
Statens institutionsstyrelse
Statens livsmedelsverk
Statens pensionsverk
Statens utsädeskontroll
Statens veterinärmedicinska anstalt
Statens väg- och transportforskningsinstitut
Statistiska centralbyrån
SWEDAC, Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll
Totalförsvarets forskningsinstitut
Verket för högskoleservice
Vägverket,

2. revision i de fall som avses i 10 kap. 8 § tredje stycket
aktiebolagslagen (1975:1385) och 4 kap. 1 § fjärde stycket
stiftelselagen (1994:1220),

3. rådgivning eller annat biträde som föranleds av iakttagelser
vid revision enligt 2.

2 § Avgiften skall beräknas så att full kostnadstäckning
uppnås.

Avgiften skall bestämmas efter den tid som behövs för att
fullgöra uppdraget och utifrån en tidtaxa som följer av
lönenivån för dem som deltar i granskningen. Ersättning för
direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för
sig.

För olika lönenivåer skall följande tidtaxa tillämpas:

Lönenivå	Månadslön, kr		Högst kr/timme
1        	60 000-        		2 000
2        	50 000-59 999  		1 700
3        	45 000-49 999  		1 600
4        	40 000-44 999  		1 400
5        	35 000-39 999  		1 300
6        	30 000-34 999  		1 100
7        	25 000-29 999  		1 000
8        	20 000-24 999 		  800
9 		      -19 999		  600
Tillkännagivande (2003:3) av uppgift om Riksbankens referensränta

Riksbanken ger till känna att Riksbankens referensränta för
perioden den 1 januari-30 juni 2003 är 4,0 procent.
Förordning (2003:305) om Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdom

Inledande bestämmelse

1 § Vid Örebro universitet ska Nationellt centrum för främjande
av god hälsa hos barn och ungdom finnas.
Förordning (2010:1791).

Uppgifter

2 § Centrumet skall ha till uppgift att stödja skolor och
fritidshem i arbetet med ökad fysisk aktivitet, god
kosthållning och andra hälsofrämjande verksamheter för barn och
ungdomar. Centrumet skall i sitt arbete utgå från de
övergripande mål och riktlinjer som gäller för skola och
fritidshem.

Centrumet skall särskilt

1. sprida erfarenheter och goda exempel såväl från arbetet inom
ämnena hem- och konsumentkunskap samt idrott och hälsa som från
andra insatser,

2. stödja och informera om forskning och utvecklingsprojekt,

3. verka för en ökad samverkan mellan universitet och
högskolor, kommuner, andra skolhuvudmän och myndigheter,
intresseorganisationer samt regionala och lokala
organisationer, och

4. verka för en helhetssyn på sambandet mellan fysisk
aktivitet, kostvanor samt barns och elevers lärande och
utveckling. Förordning (2006:187).

Ledning och organisation

3 § Centrumet leds av en styrelse som ska bestå av en
ordförande och nio övriga ledamöter. Ordföranden ska utses av
regeringen. Regeringen ska även utse två av de övriga
ledamöterna, varav en ledamot ska företräda lärarna inom
berörda ämnen och en ledamot ska ha kompetens inom
kostområdet.

I övrigt ska Örebro universitet, Gymnastik- och
idrottshögskolan, Statens skolverk, Statens
folkhälsoinstitut, Riksidrottsförbundet och Livsmedelsverket
utse en ledamot var. Dessutom ska Sveriges Kommuner och
Landsting utse en ledamot.

Styrelsen ska inom sig utse en vice ordförande. Ledamöterna
ska utses för en tid av högst tre år. Förordning (2009:1455).

4 § Styrelsen skall efter samråd med styrelsen för Örebro
universitet utse en föreståndare för centrumet för en tid av
högst tre år.

5 § Till styrelsen skall det finnas knutet ett vetenskapligt
råd som utses av styrelsen efter samråd med Vetenskapsrådet.

Styrelsens uppgifter

6 § Styrelsen skall

1. avgöra frågor om inriktningen av centrumets verksamhet och
dess arbetsformer,

2. besluta om fördelningen av de medel som ställs till
förfogande för centrumets verksamhet,

3. följa upp verksamheten och analysera resultaten samt se till
att resurserna utnyttjas effektivt, samt

4. utarbeta förslag till budgetunderlag och årsredovisning till
styrelsen för Örebro universitet.

7 § Styrelsen är beslutför när ordföranden eller vice
ordföranden och minst hälften av de övriga ledamöterna är
närvarande.

Vetenskapliga rådets uppgifter

8 § Det vetenskapliga rådet skall ha till uppgift att inför
styrelsen svara för vetenskapliga bedömningar samt i övrigt
biträda styrelsen med råd i vetenskapliga frågor.
Förordning (2003:306) om försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i grundskolan

Regeringen föreskriver följande.

1 § En huvudman för grundskola får anordna
försöksverksamhet enligt denna förordning.

För elever som har ett annat språk än svenska som dagligt
umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna får delar
av undervisningen i årskurserna 7–9 anordnas på
umgängesspråket (tvåspråkig undervisning).

Bestämmelser om tvåspråkig undervisning i grundskolan för
elever med ett annat umgängesspråk än svenska finns även i
9 kap. 12 och 13 §§ skolförordningen (2011:185).
Förordning (2011:421).

2 § Under den sammanlagda tid som en elev får tvåspråkig
undervisning får högst hälften ges på umgängesspråket.

Undervisningen ska planeras så att undervisningen på
svenska successivt ökar under utbildningstiden.
Förordning (2011:421).

3 § En huvudman som deltar i försöksverksamheten ska
kontinuerligt följa upp och utvärdera verksamheten.
Förordning (2011:421).

4 § En huvudman som har beslutat att delta i
försöksverksamheten ska anmäla detta till Statens
skolinspektion. Anmälan ska innehålla uppgifter om

1. verksamheten vid den aktuella skolenheten,

2. motiven för att delta i försöksverksamheten,

3. utformningen av försöksverksamheten, och

4. hur försöksverksamheten ska följas upp och utvärderas.
Förordning (2011:421).

Övergångsbestämmelser

2008:630

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2008. Äldre
föreskrifter gäller fortfarande för anmälningar som har gjorts
före ikraftträdandet.
Lag (2003:347) om kreditering på skattekonto av belopp som beviljats för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder

Det belopp som en länsstyrelse beviljat en fastighetsägare för
byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder skall, om
det anges i beslutet, tillgodoföras fastighetsägaren genom
kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för denne
enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483).
Förordning (2003:348) om skälig utdelning från allmännyttiga bostadsföretag

1 § Utdelning från allmännyttiga bostadsföretag får högst
motsvara den genomsnittliga statslåneräntan under föregående
räkenskapsår med ett tilllägg av en procentenhet. Utdelningen
får dock inte överstiga bostadsföretagets resultat för
föregående räkenskapsår.

2 § Bestämmelserna i 1 § hindrar inte allmännyttiga
bostadsföretag att ge utdelning till staten eller till ett
statligt bolag till följd av avtal mellan Statens bostadsnämnd
eller Statens bostadskreditnämnd och berörd kommun.
Förordning (2005:871).

3 § Med allmännyttiga bostadsföretag avses i denna förordning
sådana företag som anges i 1 kap. 1 § lagen (2002:102) om
allmännyttiga bostadsföretag.
Förordning (2003:39) om statsbidrag för folkbildning om euron

Har upphävts genom förordning (2024:151).
Inledande bestämmelser

1 § Den 14 september 2003 skall det hållas folkomröstning i
hela landet om införande av euron i Sverige.

Statsbidrag för folkbildning inför folkomröstningen kan enligt
denna förordning lämnas till folkhögskolor och studieförbund.

Frågor om bidrag prövas av Folkbildningsrådet.

Förutsättningar för bidrag

2 § Bidrag får bara lämnas för folkbildning som till innehåll
och form på ett sakligt sätt informerar om Ekonomiska och
monetära unionen och euron och som allsidigt speglar de olika
uppfattningar som finns i den fråga som folkomröstningen
gäller.

Bidrag får inte lämnas till fasta kostnader för personal,
resor, administration eller liknande.

3 § Bidrag lämnas inom ramen för tillgängliga medel.

Möjligheterna för den som ansöker om bidrag att själv
finansiera en del av den verksamhet som ansökan avser skall
beaktas vid bidragsprövningen.

Vid bidragsprövningen skall hänsyn tas till behoven hos
personer med bristande kunskaper i det svenska språket och
andra som kan ha svårt att tillgodogöra sig information och
utbildning på andra vägar.

4 § Ett beslut om bidrag skall förenas med krav på redovisning.
I beslutet får också andra villkor ställas upp.

5 § Folkbildningsrådets beslut i bidragsärenden får inte
överklagas.


Övergångsbestämmelser

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2003. Bidrag enligt
förordningen får inte lämnas för tid efter den 14 september
2003.
Förordning (2003:397) om införande av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation

1 § Post- och telestyrelsen skall ompröva skyldigheter som
avses i 19 § lagen (2003:390) om införande av lagen (2003:389)
om elektronisk kommunikation.

2 § Post- och telestyrelsen får förlänga giltighetstiden för de
rättigheter och skyldigheter som avses i 20 § lagen (2003:390)
om införande av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation.

Post- och telestyrelsen skall underrätta Europeiska
gemenskapernas kommission om sådana förlängningar.

3 § Post- och telestyrelsen får enligt 22 § lagen (2003:390) om
införande av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation
upphäva sådana föreskrifter som har meddelats med stöd av
telelagen (1993:597).
Förordning (2003:426) om rehabiliteringsutbildning enligt 22  kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring 

1 § En rehabiliteringsutredning enligt 22 kap. 3 § lagen
(1962:381) om allmän försäkring skall i tillämpliga delar
innehålla uppgifter om

- den anställdes uppfattning i frågan om rehabilitering,

- den anställdes förmåga att utföra sina arbetsuppgifter och en
prognos för återgång i arbetet,

- behovet av rehabiliteringsinsatser samt vidtagna och
planerade rehabiliteringsåtgärder på arbetsplatsen,

- arbetsgivarens möjligheter att anpassa den anställdes
arbetsuppgifter eller att hitta annat lämpligt arbete åt den
anställde,

- möjligheter för återgång till arbete helt eller till viss del
vid heltids- eller deltidssjukskrivning,

- tillgång till företagshälsovård,

- medverkan av företagshälsovård, som arbetsgivaren anlitar,
samt

- övriga omständigheter som är av betydelse för en bedömning av
vilka åtgärder som behövs för att den anställde skall kunna
återgå i arbete.

2 § Om det är uppenbart att någon rehabiliteringsåtgärd inte
behövs får rehabiliteringsutredningen begränsas till uppgifter
om orsaken till detta.

3 § Rehabiliteringsutredningen skall lämnas på en blankett som
fastställts av Försäkringskassan. Förordning (2004:913).
Lag (2003:436) om effektreserv

1 § Den myndighet som enligt 8 kap. 1 § ellagen (1997:857) har 
systemansvaret för el (den systemansvariga myndigheten) har 
ansvaret för att en effektreserv om högst 2 000 megawatt finns 
tillgänglig. Effektreserven ska skapas genom att den 
systemansvariga myndigheten dels ingår avtal med elproducenter 
om att ställa ytterligare produktionskapacitet till 
förfogande, dels ingår avtal om minskad elförbrukning.

Effektreserven ska vara ett komplement till den övriga 
produktionskapacitet som finns på elmarknaden.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
effektreserven. Lag (2023:239).

2 § Den som enligt 8 kap. 14 § ellagen (1997:857) har ingått 
avtal med den systemansvariga myndigheten (balansansvarig) ska 
betala en avgift till myndigheten för att täcka de kostnader 
som uppstår för myndigheten enligt de avtal som avses i 1 § 
första stycket.

För varje balansansvarig ska avgiftens storlek baseras på 
omfattningen av den balansansvariges balansansvar enligt 
avtalet med den systemansvariga myndigheten och omfattningen 
av den balansansvariges obalans under den tidsperiod som 
avgiften avser. Avgiften bestäms av den systemansvariga 
myndigheten. Lag (2023:239).

3 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, den
systemansvariga myndigheten får meddela föreskrifter om
insamling av de uppgifter som behövs för att den
systemansvariga myndigheten skall kunna fullgöra sina uppgifter
enligt denna lag.

4 § Beslut av den systemansvariga myndigheten enligt 2 § andra
stycket får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Övriga beslut enligt denna lag får inte överklagas.