Lag (2019:109) om säkerhetsskydd i riksdagen och dess myndigheter

Tillämpningsområde

1 § Denna lag gäller i verksamhet vid riksdagen och vid 
följande myndigheter under riksdagen:

1. Riksdagsförvaltningen,

2. Riksbanken,

3. Riksdagens ombudsmän,

4. Riksrevisionen,

5. Partibidragsnämnden,

6. Riksdagens arvodesnämnd,

7. Statsrådsarvodesnämnden,

8. Nämnden för prövning av statsråds och vissa andra 
befattningshavares övergångsrestriktioner,

9. Nämnden för lön till riksdagens ombudsmän och riksrevisorn,

10. Riksdagens överklagandenämnd,

11. Valprövningsnämnden, och

12. Riksdagens ansvarsnämnd.
Lag (2020:777).

Definitioner

2 § Med säkerhetskänslig verksamhet avses verksamhet som är av 
betydelse för Sveriges säkerhet eller som omfattas av ett för 
Sverige förpliktande internationellt åtagande om 
säkerhetsskydd.

Med säkerhetsskydd avses skydd av säkerhetskänslig verksamhet 
mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan 
hota verksamheten samt skydd i andra fall av 
säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. 

Med säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter avses uppgifter 
som rör säkerhetskänslig verksamhet och som därför omfattas av 
sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 
eller som skulle ha omfattats av sekretess enligt den lagen, 
om den hade varit tillämplig.

Utformningen av säkerhetsskyddet

3 § Den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet ska utreda 
behovet av säkerhetsskydd (säkerhetsskyddsanalys). 
Säkerhetsskyddsanalysen ska dokumenteras.

Med utgångspunkt i analysen ska verksamhetsutövaren planera 
och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som anges i 5-9 §§ och 
som behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, 
förekomst av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och 
övriga omständigheter.

Verksamhetsutövaren ska kontrollera säkerhetsskyddet i den 
egna verksamheten och i övrigt vidta de åtgärder som krävs 
enligt denna lag och enligt säkerhetsskyddslagen (2018:585) i 
tillämpliga delar.

Verksamhetsutövaren är skyldig att skyndsamt anmäla 
säkerhetshotande händelser och säkerhetshotande verksamhet i 
den egna verksamheten till Säkerhetspolisen. Lag (2022:442).

3 a § Som en del i kontrollen enligt 3 § tredje stycket ska en 
myndighet som anges i 1 §, efter samråd med Säkerhetspolisen, 
vid behov besluta att göra en granskning av

1. att den verksamhet den svarar för bedrivs enligt denna lag, 
det regelverk som har beslutats i anslutning till lagen och 
säkerhetsskyddslagen (2018:585) i tillämpliga delar, samt

2. ändamålsenligheten hos det regelverk som har beslutats i 
anslutning till denna lag.

Riksdagsförvaltningen, Riksbanken, Riksdagens ombudsmän och 
Riksrevisionen ska årligen skriftligen redovisa vilka 
granskningar som har beslutats enligt första stycket. 
Redovisningen ska för Riksbankens del lämnas till 
finansutskottet och för övriga myndigheters del till 
konstitutionsutskottet. Lag (2022:442).

4 § Säkerhetsskyddet ska utformas med beaktande av enskildas 
rätt att enligt tryckfrihetsförordningen ta del av allmänna 
handlingar och med beaktande av enskildas integritet.

Vid utformningen av säkerhetsskyddet i riksdagen och 
Riksdagsförvaltningen ska öppenhet gentemot allmänheten och 
företrädare för massmedierna särskilt beaktas.

Säkerhetsskyddschef

4 a § Vid Riksdagsförvaltningen, Riksbanken, Riksdagens 
ombudsmän och Riksrevisionen ska det finnas en 
säkerhetsskyddschef.

Säkerhetsskyddschefen ska leda och samordna 
säkerhetsskyddsarbetet samt utföra en granskning av sådant 
slag som anges i 3 a § första stycket. Säkerhetsskyddschefens 
ansvar kan inte delegeras. Lag (2022:442).

Säkerhetsskyddsåtgärder

Informationssäkerhet

5 § Informationssäkerhet ska

1. förebygga att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter 
obehörigen röjs, ändras, görs otillgängliga eller förstörs, 
och

2. förebygga skadlig inverkan i övrigt på uppgifter och 
informationssystem som gäller säkerhetskänslig verksamhet.

6 § Vid utformningen av informationssäkerheten ska behovet av 
skydd för informationssystem särskilt beaktas.

Fysisk säkerhet

7 § Fysisk säkerhet ska

1. förebygga att obehöriga får tillträde till områden, 
byggnader och andra anläggningar eller objekt där de kan få 
tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller 
där säkerhetskänslig verksamhet i övrigt bedrivs, och

2. förebygga skadlig inverkan på sådana områden, byggnader, 
anläggningar eller objekt som avses i 1.

8 § Den fysiska säkerheten ska utformas så att enskildas rätt 
att röra sig fritt inte inskränks mer än nödvändigt.

Bestämmelser om allmänhetens tillträde till riksdagens 
kammare, utskott och EU-nämnd finns i regeringsformen, i 
riksdagsordningen och i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll 
i riksdagens lokaler.

Bestämmelser som möjliggör förbud mot tillträde till vissa 
byggnader, andra anläggningar och områden finns i skyddslagen 
(2010:305).

Personalsäkerhet

9 § Personalsäkerhet ska

1. förebygga att personer som inte är pålitliga från 
säkerhetssynpunkt deltar i en verksamhet där de kan få 
tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller i 
en verksamhet som av någon annan anledning är säker-
hetskänslig, och

2. säkerställa att de som deltar i säkerhetskänslig verksamhet 
har tillräcklig kunskap om säkerhetsskydd. 

Säkerhetsskyddsklassificering, säkerhetsprövning och 
säkerhetsintyg

10 § För riksdagen och de myndigheter som anges i 1 § finns 
bestämmelser om säkerhetsskyddsklasser, säkerhetsprövning och 
säkerhetsintyg i säkerhetsskyddslagen (2018:585).

11 § Riksdagsförvaltningen utfärdar säkerhetsintyg och 
beslutar om registerkontroll enligt 5 kap. 1 och 2 §§  
säkerhetsskyddslagen (2018:585) för personer som deltar i

1. riksdagens eller Riksdagsförvaltningens verksamhet i annan 
egenskap än riksdagsledamot, och

2. verksamhet som de myndigheter som anges i 1 § 5-12 
bedriver.

Riksbanken, Riksdagens ombudsmän och Riksrevisionen utfärdar 
säkerhetsintyg och beslutar om registerkontroll enligt 5 kap. 
1 och 2 §§ säkerhetsskyddslagen för personer som deltar i 
respektive myndighets verksamhetsområde. Lag (2021:954).

Säkerhetsskyddsavtal

12 § En myndighet som anges i 1 § och som avser att genomföra 
en upphandling, ingå ett avtal eller inleda en samverkan eller 
ett samarbete med en annan aktör, ska ingå ett 
säkerhetsskyddsavtal med aktören, om aktören genom förfarandet 
kan få tillgång till

1. säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i 
säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller

2. annan säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse 
för Sveriges säkerhet.

Myndigheten ska även ingå ett säkerhetsskyddsavtal med en 
underleverantör som anlitas för att fullgöra den andra 
aktörens förpliktelse, om underleverantören genom sitt uppdrag 
kan få en sådan tillgång till den säkerhetskänsliga 
verksamheten som anges i första stycket.

Ett säkerhetsskyddsavtal ska ingås innan motparten kan få 
tillgång till den säkerhetskänsliga verksamheten. 
Lag (2022:442).

13 § Mellan myndigheter som anges i 1 § och mellan sådana 
myndigheter och andra statliga myndigheter gäller kravet på 
säkerhetsskyddsavtal enligt 12 § endast vid anskaffning av en 
vara, tjänst eller byggentreprenad.

Kravet på säkerhetsskyddsavtal enligt 12 § gäller inte heller 
när Riksdagsförvaltningen inom ramen för 1 § andra stycket 1 
lagen (2011:745) med instruktion för Riksdagsförvaltningen 
tillhandahåller resurser och service för talmannens, 
kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet 
samt för riksdagsledamöterna och partikanslierna.

Om det finns särskilda skäl får en myndighet som anges i 1 § i 
enskilda fall besluta om undantag från skyldigheten att ingå 
säkerhetsskyddsavtal. Lag (2022:442).

14 § Ett säkerhetsskyddsavtal ska innehålla de krav på 
motparten som behövs för att kraven på säkerhetsskydd enligt 
3 § ska kunna tillgodoses.

Ett säkerhetsskyddsavtal ska även reglera hur en myndighet som 
anges i 1 § ska få kontrollera att motparten följer 
säkerhetsskyddsavtalet och att myndigheten har rätt att 
revidera avtalet om det krävs på grund av ändrade 
förhållanden. Lag (2022:442).

15 § Vid säkerhetsprövning enligt ett säkerhetsskyddsavtal 
tillämpas bestämmelserna i 3 kap. säkerhetsskyddslagen 
(2018:585) och föreskrifter som har meddelats i anslutning 
till de bestämmelserna. Lag (2022:442).

16 § En myndighet som anges i 1 § ska kontrollera att 
motparten följer säkerhetsskyddsavtalet och revidera avtalet 
om det krävs på grund av ändrade förhållanden.

Om motparten inte följer säkerhetsskyddsavtalet, ska 
myndigheten vidta de åtgärder som behövs för att tillgodose 
kraven på säkerhetsskydd. Lag (2022:442).

Skyldigheter inför förfaranden som kräver säkerhetsskyddsavtal

17 § En myndighet som anges i 1 § och som avser att genomföra 
ett förfarande som innebär ett krav på säkerhetsskyddsavtal 
enligt 12 § första stycket ska göra en särskild 
säkerhetsskyddsbedömning och lämplighetsprövning enligt 18 §. 
Myndigheten ska också samråda enligt 19 §. Lag (2022:442).

18 § Innan ett sådant förfarande som avses i 12 § första 
stycket inleds ska myndigheten genom en särskild 
säkerhetsskyddsbedömning identifiera vilka 
säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller vilken 
säkerhetskänslig verksamhet i övrigt som den andra aktören kan 
få tillgång till och som kräver säkerhetsskydd.

Med utgångspunkt i den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen 
och övriga omständigheter ska myndigheten pröva om det 
planerade förfarandet är lämpligt från 
säkerhetsskyddssynpunkt.

Den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen och 
lämplighetsprövningen ska dokumenteras.

Om lämplighetsprövningen leder till bedömningen att det 
planerade förfarandet är olämpligt från 
säkerhetsskyddssynpunkt, får det inte inledas. Lag (2022:442).

19 § Om lämplighetsprövningen enligt 18 § leder till 
bedömningen att det planerade förfarandet inte är olämpligt 
från säkerhetsskyddssynpunkt, ska myndigheten innan den 
inleder förfarandet samråda med Säkerhetspolisen, om det 
planerade förfarandet innebär att den andra aktören kan få 
tillgång till

1. säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i 
säkerhetsskyddsklassen hemlig eller högre, eller

2. annan säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse 
för Sveriges säkerhet. Lag (2022:442).

Tystnadsplikt

20 § En anställd vid ett sådant kansli som avses i 3 kap. 6 § 
lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för 
riksdagsledamöternas arbete i riksdagen får inte obehörigen 
röja eller utnyttja säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter 
som han eller hon har fått del av vid deltagande i riksdagens 
eller Riksdagsförvaltningens säkerhetskänsliga verksamhet.
Lag (2022:442).

Information och utbildning

21 § De myndigheter som anges i 1 § ska var och en inom 
respektive verksamhetsområde se till att de som berörs av 
bestämmelserna i denna lag informeras om innehållet i lagen 
och ges utbildning i frågor om säkerhetsskydd. Lag (2022:442).

Bemyndiganden 

22 § Av 7 § lagen (2011:745) med instruktion för 
Riksdagsförvaltningen framgår att Riksdagsförvaltningen får 
meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde.

Övriga myndigheter som anges i 1 § får meddela de närmare 
föreskrifter inom sitt verksamhetsområde som behövs för 
tillämpning av

1. denna lag, och

2. säkerhetsskyddslagens (2018:585) bestämmelser om 
säkerhetsskyddsklasser, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg.
Lag (2022:442).


Övergångsbestämmelser

2019:109

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2019.

2. Genom lagen upphävs lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i 
riksdagen och dess myndigheter.

3. Beslut om registerkontroll enligt 14 § säkerhetsskyddslagen 
(1996:627) ska, om inte annat beslutas, motsvara ett beslut om 
placering i säkerhetsklass 3 enligt 3 kap. 8 § 
säkerhetsskyddslagen (2018:585), dock längst till dess att ett 
nytt beslut om säkerhetsklass meddelas enligt sistnämnda lag. 
Ett sådant beslut ska meddelas senast vid utgången av 2024.

2022:442

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2022.

2. Bestämmelsen i 12 § i den äldre lydelsen gäller fortfarande 
för säkerhetsskyddsavtal som har ingåtts före ikraftträdandet.