PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (1984:1129) om  försörjningsberedskapsstöd 

1 § Statliga myndigheter, myndigheter inom kommuner och landsting samt
företag som ägs av kommuner eller landsting kan få
försörjningsberedskapsstöd för anskaffning i Sverige av textil- och
konfektionsvaror, skor, läder, skinn och skinnprodukter, om
anskaffningen är av särskild betydelse för att försörjningsberedskapen
inom beklädnadsområdet skall kunna upprätthållas. Stöd får dock inte
utgå om det inverkar på konkurrensen inom det Europeiska ekonomiska
samarbetsområdet.

Överstyrelsen för civil beredskap får inom ramen för tillgängliga medel
utnyttja beredskapsstödet för sådana inköp av sjukhustextilier som
överstyrelsen gör för att omsätta sina beredskapslager av sådana
textilier. Förordning (1992:1114).

2 § Försörjningsberedskapsstöd utgår med det belopp som utgör skillnaden
mellan kostnaderna för den förmånligaste anskaffningen i Sverige och den
förmånligaste anskaffningen utanför det Europeiska ekonomiska
samarbetsområdet. Stödet kan dock bara utgå, om skillnaden är mindre än
200 000 kronor eller mindre än 20 procent av inköpssumman på det
utländska anbudet. Förordning (1992:1114).

3 § Frågor om försörjningsberedskapsstöd prövas av
Överstyrelsen för civil beredskap. Beslut varigenom
försörjningsberedskapsstöd skall lämnas enligt 1 § första stycket
måste föregås av samråd med Kommerskollegium och
Arbetsmarknadsstyrelsen. Uppkommer oenighet skall
Överstyrelsen med eget yttrande överlämna ärendet till regeringen
eller besluta om att försörjningsberedskapsstöd inte skall lämnas. I
sistnämnda fall får en samrådsmyndighet hänskjuta frågan till
regeringen. Förordning (1994:375).

4 § Före inköp av textil- och konfektionsvaror, skor, läder, skinn och
skinnprodukter till ett värde som för varje varuslag uppgår till 200 000
kronor eller mer skall följande myndigheter samråda med Överstyrelsen
för civil beredskap:

Rikspolisstyrelsen
Kriminalvårdsstyrelsen
Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)
Försvarsmakten
Försvarets materielverk
Statens räddningsverk
Kustbevakningen
Socialstyrelsen
Statens järnvägar
Vägverket
Luftfartsverket
Generaltullstyrelsen
Arbetsmarknadsstyrelsen

Samrådet bör ske före anbudsinfordran och grundas på
myndighetens anskaffningsplaner.
Förordning (1994:375).

5 § Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning får
meddelas av Överstyrelsen för civil beredskap efter hörande av
Kommerskollegium och Arbetsmarknadsstyrelsen. Förordning (1994:375).
Statistiska centralbyråns kungörelse (1984:1138) om procenttal för ändring av vissa underhållsbidrag 

Statistiska centralbyrån förordnar att de underhållsbidrag som avses i 
lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag skall höjas från 
och med den 1 februari 1985 med åtta procent för underhållsbidrag till 
eget eller annans barn och med tolv procent för underhållsbidrag till 
make, förutvarande make, fader eller moder. 

Höjningarna gäller inte underhållsbidrag till barn, make eller 
förutvarande make som har bestämts under november 1984 eller senare. 
Höjningarna gäller inte heller underhållsbidrag till fader eller moder 
som har bestämts efter utgången av juni 1979. 

Bidrag, vars belopp efter höjningen slutar på öretal, utgår enligt lagen 
om ändring av vissa underhållsbidrag med närmast lägre krontal.
Lag (1984:1140) om insemination

1 § Med insemination förstås i denna lag införande av sperma i en
kvinna på konstlad väg.

2 § Insemination får utföras endast om kvinnan är gift eller
sambo. För inseminationen krävs skriftligt samtycke av maken
eller sambon.

Av lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap följer att vad
som i denna lag sägs om make gäller också registrerad partner.
Lag (2005:443).

3 § Insemination med sperma från annan man än den som kvinnan
är gift eller bor tillsammans med får utföras endast vid
offentligt finansierade sjukhus under överinseende av läkare
med specialistkompetens i gynekologi och obstetrik.

Läkaren skall pröva om det med hänsyn till makarnas eller de
samboendes medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är
lämpligt att inseminationen äger rum. Inseminationen får
utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer
att växa upp under goda förhållanden. Vägras inseminationen,
får makarna eller de samboende begära att Socialstyrelsen
prövar frågan.

Läkaren väljer lämplig spermagivare. Sperma från avliden givare
får inte användas vid insemination. Uppgifter om givaren skall
antecknas i en särskild journal, som skall bevaras i minst 70
år. Lag (2002:253).

4 § Den som har avlats genom insemination som avses i 3 § har,
om han eller hon uppnått tillräcklig mognad, rätt att ta del av
de uppgifter om givaren som antecknats i sjukhusets särskilda
journal. Har någon anledning att anta att han eller hon avlats
på sätt som sägs i första stycket är socialnämnden skyldig att
på begäran hjälpa denne att ta reda på om det finns några
uppgifter antecknade i en särskild journal. Lag (2002:253).

5 § Om det i ett mål om faderskap eller föräldraskap enligt 1
kap. 9 § föräldrabalken är nödvändigt att få del av de
uppgifter som finns om en insemination, är den som är ansvarig
för inseminationen eller annan som har tillgång till
uppgifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa
uppgifter. Lag (2005:443).

6 § Fryst sperma får inte utan socialstyrelsens tillstånd föras in hit
i landet.

7 § Den som vanemässigt eller för att bereda sig vinning utför
insemination i strid mot denna lag eller under angivna förhållanden
tillhandahåller sperma för sådan insemination döms till böter eller
fängelse i högst sex månader.

8 § Socialstyrelsens beslut enligt 3 § får överklagas hos
allmän förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.
Lag (2002:253).

Övergångsbestämmelser

Denna lag träder i kraft den 1 mars 1985.

Bestämmelsen i 4 § gäller inte i fall då spermagivaren har lämnat
sperma före ikraftträdandet.
Förordning (1984:140) om allmän tolk

1 § Allmän tolk skall finnas vid Haparanda och Gällivare 
tingsrätter för tolkning i finska språket. 

2 § Allmän tolk förordnas av tingsrätten. 

3 § Den som förordnats till allmän tolk är skyldig att på tingsrättens 
begäran biträda som tolk vid rättens handläggning av mål och ärenden. 

Parter och andra rättssökande som anser att en allmän tolk behövs i 
ett mål eller ärende bör anmäla detta till tingsrätten om inte rätten 
har bestämt annat.
Tillkännagivande (1984:176) rörande internationella oljeskadefonden

Regeringen ger följande tillkänna rörande den internationella 
konventionen om upprättandet av en internationell fond för ersättning 
av skada orsakad av förorening genom olja. 

Enligt lagen (1973:1199) om ersättning från den internationella 
oljeskadefonden gäller konventionen i vissa delar som svensk lag. 
Fondens församling har med stöd av konventionens artikel 5, fjärde 
stycket, beslutat att det instrument som anges i artikel 5, tredje 
stycket (a) (i), med verkan från och med den 1 juli 1984 skall 
ersättas av 1973 års internationella konvention till förhindrande av 
förorening från fartyg i den lydelse konventionen har erhållit genom 
1978 års protokoll till konventionen.
Förordning (1984:184) om försöksverksamhet med handläggningen av mål om betalningsföreläggande

1 § Försöksverksamhet enligt denna förordning skall äga rum vid 
Handens, Huddinge, Sollentuna, Stockholms, Södra Roslags, Uppsala, 
Norrköpings, Kalmar, Helsingborgs, Malmö, Göteborgs, Karlstads, 
Sundsvalls, Östersunds, Umeå och Luleå tingsrätter. Vid dessa 
tingsrätter gäller denna förordning jämte förordningen (1979:572) med 
tingsrättsinstruktion. 

2 § Domstolsbiträden, som har vunnit tillräcklig kunskap och 
erfarenhet och som har genomgått av domstolsverket föreskriven 
utbildning, får med de undantag som framgår av andra stycket förordnas 
att på eget ansvar handlägga mål om betalningsföreläggande. 

Ett förordnande enligt första stycket omfattar inte 

1. avvisningsbeslut, 

2. beslut om att hänskjuta målet eller del av det till rättegång, 

3. mål, vari ansökan har återkallats eller förfallit och gäldenären 
har framställt kostnadsyrkande, 

4. mål med utländsk juridisk person som part, 

5. mål som i övrigt är av vidlyftig eller svår beskaffenhet eller 
vars handläggning av annan orsak kräver särskild kunskap eller 
erfarenhet. 

3 § Förordnanden meddelas vid Stockholms, Göteborgs eller Malmö 
tingsrätt av tingsrätten och annars av hovrätten.
Förordning (1984:205) om fortsatt befrielse för vissa församlingar från skyldighet att utse kyrkofullmäktige

Regeringen föreskriver att en församling som med stöd av 5 § 1 mom. 
första stycket i den numera upphävda lagen (1961:436) om 
församlingsstyrelse har beviljats befrielse från skyldighet att utse 
kyrkofullmäktige skall åtnjuta sådan befrielse även efter utgången av år 
1985.
Förordning (1984:224) om bemyndigande för statens löne- och pensionsverk att besluta om rätt till förtidspension i vissa fall

1 § Statens löne- och pensionsverk får -- vid tillämpningen av statliga 
pensionsavtal eller statens allmänna tjänstepensionsreglemente 
(1959:287, SPR) -- bifalla ansökningar om förtidspension enligt 11 § 1 
mom. fjärde stycket SPR, om arbetstagarens arbetsförmåga är nedsatt på 
grund av sjukdom eller olycksfall i sådan grad att avgång ur tjänsten är 
motiverad, och enligt 11 § 1 mom. femte stycket SPR. 

Verket beslutar också om förtidspensionen skall utgå från en tidigare 
tidpunkt än vid pensioneringsperiodens nedre gräns eller vid 
pensionsåldern. 

2 § Finner statens löne- och pensionsverk vid sin prövning antingen att 
det är tveksamt om förtidspension bör beviljas eller att en ansökning 
bör avslås, skall ärendet lämnas över till regeringen för prövning.
Förordning (1984:225) om tillgodoräkning av tjänsteår för pensionsförmån åt skolledare och lärare m.fl. vid viss tjänstledighet

Tillämpningsområde

1 § Denna förordning gäller arbetstagare med statligt pensionsreglerad
tjänst som skolledare, biträdande skolledare, lärare eller
syofunktionär.

Tillgodoräkning av tjänsteår

2 § Arbetstagaren får som tjänsteår för pensionsförmån tillgodoräkna sig
den tid, då han eller hon är ledig med C-avdrag för att tjänst göra i en
kommunalt eller landstingskommunalt reglerad anställning utan
pensionsrätt som

assistent, konsulent, lärarbibliotekarie, studieledare eller
studiesekreterare,

föreståndare eller biträdande föreståndare för läromedelscentral eller
arbetsvårdscentral,

lärare som anlitas för uppdragsutbildning eller undervisar i
grundläggande svenskundervisning för invandrare,

pedagogassistent inom den psykiska barna- och ungdomsvården, provledare
för skolpsykologisk verksamhet.

Tillgodoräkning sker i förhållande till omfattningen av arbetstagarens
tjänstgöring. Härvid skall beaktas de beräkningsgrunder som gäller
enligt statliga tjänstepensionsbestämmelser. Förordning (1987:1064).

Pensionsavgifter

3 § Om den kommunalt eller landstingskommunalt reglerade anställningen
avser en sysselsättningsgrad om lägst 40 procent skall huvudmannen
anmäla detta till statens löne- och pensionsverk som debiterar
huvudmannen pensionsavgift.

Härvid tillämpas vad som gäller om fortlöpande avgift enligt
förordningen (1984:222) om pensionsavgifter enligt statliga
tjänstepensionsbestämmelser.

Vid avgiftsberäkningen tillämpas det procenttal som för ifrågavarande
tidsperiod gäller för reducerat lönekostnadspålägg enligt kungörelsen
(1969:54) om beräkning och redovisning av lönekostnadspålägg, om inte
regeringen föreskriver annat.

4 § Huvudmän för de arbetstagare som är anslutna till systemet för
automatisk matrikelföring och pensionsuträkning (MAREG) skall till
statens löne- och pensionsverk rapportera om tjänstgöringen enligt 2 §.

Huvudmän för andra arbetstagare skall anteckna sådan tjänstgöring i
tjänstematriklarna.

Övergångsbestämmelser

1991:1435

Den upphävda författningen gäller fortfarande i fråga om rätt till
pensionsförmån som uppkommit före utgången av år 1991.
Detsamma gäller i fråga om rätt till familjepensionsförmån efter
den som har en sådan rätt.
Förordning (1984:226) om tillgodoräkning av tjänsteår för pensionsförmåner för statsanställda m.fl. som ingår i Stockholmskonferensens sekretariat

Tillämpningsområde

1 § Denna förordning gäller arbetstagare med pensionsrätt enligt allmänt
pensionsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän eller statens
allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287).

Tillgodoräkning av tjänsteår

2 § Arbetstagaren får som tjänsteår för pension eller livränta
tillgodoräkna sig den tid, varunder han eller hon varit tjänstledig för
att ingå i sekretariatet vid konferensen om förtroende- och
säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i Europa
(Stockholmskonferensen). Ledigheten skall hos statens löne- och
pensionsverk redovisas som ledighet för offentligt uppdrag.
Förordning (1984:241) om statliga arbetsgivares medverkan vid uppbörd av fackföreningsavgifter m.m.

1 § Myndigheterna under regeringen får göra löneavdrag för 
arbetstagarnas avgifter till fackliga organisationer eller till 
föreningar av arbetstagare hos staten. Sådana avdrag får också göras 
för arbetstagarnas privata gruppförsäkringspremier. 

2 § De belopp som en myndighet har behållit genom löneavdragen skall 
betalas ut på lämpligt sätt enligt närmare överenskommelser mellan 
myndigheten och mottagaren.
Förordning (1984:248) om skatt på lotterivinster

1 § När lotterinämnden eller en länsstyrelse meddelar tillstånd 
till ett lotteri med skattepliktig vinst enligt lagen (1928:376) om 
skatt på lotterivinster, skall nämnden eller länsstyrelsen lämna 
uppgifter till riksskatteverket om  

1) anordnarens namn och adress,  

2) den som fått uppdrag att öva tillsyn över lotteriet,  

3) skattepliktiga vinster enligt uppgjord plan,  

4) den för lottförsäljningen bestämda tiden,  

5) den tidpunkt som bestämts för dragningen i lotteriet.  

Bestämmelserna i första stycket skall tillämpas även när 
lotterinämnden eller en länsstyrelse utser kontrollant för ett 
lotteri som anordnas efter tillstånd av regeringen.  

2 § Den som har utsetts till kontrollant för ett lotteri skall 
övervaka att lotteriets anordnare följer de regler som gäller 
enligt lagen (1984:151) om punktskatter och 
prisregleringsavgifter för redovisning av skatt.  

Lämnar inte den skattskyldige någon deklaration skall 
kontrollanten på begäran av riksskatteverket lämna de uppgifter 
som behövs för att fastställa skatten.  

3 § Riksskatteverket meddelar de ytterligare föreskrifter som 
behövs för verkställighet av lagen (1928:376) om skatt på 
lotterivinster.  

Övergångsbestämmelser 

1984:248 

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984, då kungörelsen 
(1964:805) om uppbörd och redovisning av särskild skatt å vissa 
lotterivinster skall upphöra att gälla.  

Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om lotterier som 
med stöd av lotterilagen (1982:1011) har kunnat påbörjas före 
den 1 juli 1984.  

1992:122

Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om 
premieobligationer som getts ut före den 1 april 1986 samt för lotterier 
som påbörjats före den 1 januari 1992.
Förordning (1984:249) om spelskatt

1 § Den som har utsetts till kontrollant för ett spel skall se till
att spelets anordnare iakttar bestämmelserna i lagen (1972:820)
om skatt på spel. Kontrollanten skall bestyrka riktigheten av de
uppgifter som lämnas i deklarationer för bingospel.

2 § Skatteverket meddelar de ytterligare föreskrifter som
behövs för verkställighet av lagen (1972:820) om skatt på spel.
Förordning (2003:935).


Övergångsbestämmelser

2018:1478

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2019.

2. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för 
förhållanden som hänför sig till tiden före 
ikraftträdandet.
Lag (1984:272) om skyldighet för civilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret 

1 § En civilförsvarspliktig är under de förutsättningar och i den 
omfattning som anges i 12 § 1--3 mom. civilförsvarslagen (1960:74) 
skyldig att tjänstgöra i annan verksamhet inom totalförsvaret än 
civilförsvarets verksamhet. Uttagning för sådan tjänstgöring skall 
verkställas av myndigheter som regeringen bestämmer. Skyldighet att 
tjänstgöra i verksamhet som är förenad med egentliga stridsuppgifter 
har dock bara de civilförsvarspliktiga som har uttagits till ordnings- 
eller bevakningsuppgifter. Uttagen är att anse som inskriven enligt 17 
§ civilförsvarslagen. 

Den civilförsvarspliktige skall under tjänstgöringen tillhöra den 
verksamhet som han deltar i. 

2 § Är tjänstgöring enligt denna lag förenad med bruk av vapen, får 
den civilförsvarspliktige inte åläggas sådan tjänstgöring, om det kan 
antas att bruk av vapen mot annan är så oförenligt med den 
civilförsvarspliktiges allvarliga personliga övertygelse att han inte 
kommer att fullgöra tjänstgöringen. 

3 § Bestämmelserna i 12 § 5 mom., 13, 15, 16, 18, 21, 77 och 78 §§, 79 
§ 1--3 mom., 81 och 83 §§ civilförsvarslagen (1960:74) skall tillämpas 
på den som tjänstgör enligt denna lag. Vid tillämpningen av dessa 
bestämmelser skall med civilförsvaret avses verksamhet enligt denna 
lag.
Förordning (1984:28) om anstånd med betalning av viss mervärdeskatt 

1 § Frågor om anstånd med betalning av mervärdeskatt enligt punkt 2 av 
övergångsbestämmelserna till lagen (1983:1052) om ändring i lagen 
(1968:430) om mervärdeskatt prövas av länsstyrelsen i det län där den 
redovisningsskyldige är registrerad enligt 19 § lagen om 
mervärdeskatt. 

Länsstyrelsen får medge anstånd längst till utgången av år 1984 eller, 
såvitt avser redovisningsperioden september--oktober 1984, längst till 
utgången av februari 1985. 

2 § Vid bedömningen av om synnerliga skäl för anstånd föreligger skall 
länsstyrelsen beakta även mervärdeskatten på kreditförvärv som har 
gjorts under redovisningsperioden och för vilka betalning inte har 
skett under perioden, nettokreditens beloppsmässiga storlek samt 
övriga omständigheter av betydelse för anståndsfrågan. 

3 § Ansökan om anstånd skall ha kommit in till länsstyrelsen senast 10 
dagar innan deklarationen enligt 22 § lagen (1968:430) om 
mervärdeskatt senast skall lämnas för den redovisningsperiod som 
ansökan avser. Har ansökan inte kommit in inom den tiden får den inte 
tas upp till prövning. 

4 § Regeringen kan medge anstånd med betalningen av mervärdeskatt för 
viss redovisningsperiod längst till utgången av år 1985. 

Ansökan om anstånd enligt första stycket prövas endast om anstånd med 
betalningen av skatten har medgetts enligt 1 § till utgången av år 
1984 eller, såvitt avser redovisningsperioden september--oktober 1984, 
till utgången av februari 1985. 

5 § Ansökan om anstånd enligt 4 § skall inges till länsstyrelsen. Om 
förutsättningarna enligt 4 § andra stycket är uppfyllda skall 
länsstyrelsen med eget yttrande överlämna ärendet till regeringen. 

6 § Länsstyrelsens beslut enligt denna förordning får överklagas hos 
riksskatteverket genom besvär. Riksskatteverkets beslut får inte 
överklagas.
Lag (1984:283) med vissa bestämmelser för Scandinavian Airlines Systems flygpassagerarterminal i Malmö

1 § På den i Malmö av Scandinavian Airlines System anordnade terminalen
för passagerare och gods, som befordras direkt till eller från ett
luftfartyg i internationell trafik vid Kastrups flygplats i Danmark, får
särskild kontroll äga rum till förekommande av brott som utgör allvarlig
fara för säkerheten vid luftfart. Beträffande sådan kontroll gäller
lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats i tillämpliga delar.

2 § har upphävts genom lag (1999:453).

3 § Regeringen får besluta om avgifter till staten som ersättning för
kostnaderna för särskild kontroll samt tull- och passkontroll på
terminalen.
Förordning (1984:288) om överföring i krig  av vissa av domkapitlens uppgifter till kontraktsprostarna 

1 § Denna förordning skall tillämpas

1. om riket kommer i krig,

2. om regeringen föreskriver att förordningen skall tillämpas.

Regeringen meddelar föreskrifter om när förordningen inte längre skall
tillämpas.

2 § Om förbindelserna mellan domkapitlet och pastoraten i ett kontrakt
i stiftet inte kan upprätthållas, får kontraktsprosten från domkapitlet
överta de uppgifter som anges i 4 §.

När förbindelserna med domkapitlet åter kan upprätthållas, skall
kontraktsprosten till domkapitlet omedelbart anmäla de beslut som
har fattats med stöd av första stycket.

3 § Även om förbindelserna till domkapitlet kan upprätthållas, får dom-
kapitlet till en kontraktsprost helt eller delvis föra över de uppgifter
som anges i 4 §, om det föreligger risk för att förbindelserna med pasto-
raten kommer att brytas.

4 § Kontraktsprosten får ändra eller upphäva sådana föreskrifter om de
prästerliga arbetsuppgifternas fördelning som har meddelats av domkapitlet
för prästerna i ett pastorat inom kontraktet eller för någon annan präst
som tjänstgör inom kontraktet. Förordning (1989:87).

5 § Ett beslut som en kontraktsprost har meddelat med stöd av denna
förordning får överklagas i den ordning som är föreskriven om besvär
över beslut av domkapitlet i frågan.
Försäkringsinspektionens Kungörelse (1984:290) om villkoren för behörighet att tjänstgöra som aktuarie vid försäkringsbolag som meddelar livförsäkring 

Försäkringsinspektionen föreskriver med stöd av 8 kap 18 § 
försäkringsrörelselagen (1982:713) och 49 § 
försäkringsrörelseförordningen (1982:790) följande. 

Den som skall tjänstgöra som aktuarie i försäkringsbolag, som meddelar 
livförsäkring, skall 

1. enligt högskoleförordningen (1977:263) ha erhållit utbildningsbevis 
avseende samtliga utbildningsmoment ingående i utbildningslinje 
omfattande sammanlagt minst 120 poäng, varav minst 60 poäng i ettdera av 
ämnena matematik och matematisk statistik samt minst 40 poäng i det 
andra ämnet, eller 

2. enligt kungörelsen (1969:50) om utbildning vid de filosofiska 
fakulteterna och regeringens bestämmelser den 28 mars 1969 om 
studiekurser vid de filosofiska fakulteterna ha avlagt filosofie 
kandidatexamen med studiekurser omfattande sammanlagt minst 60 poäng i 
ettdera av ämnena matematik och matematisk statistik samt minst 40 poäng 
i det andra ämnet, eller 

3. enligt regeringens före år 1969 gällande stadgor om filosofiska 
examina ha avlagt filosofisk ämbetsexamen eller filosofie kandidatexamen 
med minst betyget "berömlig" i ettdera av ämnena matematik och 
matematisk statistik samt minst betyget "med beröm godkänd" i det andra 
ämnet. Med ämnet matematisk statistik jämställs här ämnet 
försäkringsmatematik och matematisk statistik. 

Övergångsbestämmelser 

1984:290 

1. Denna kungörelse träder i kraft två veckor efter den dag, då 
kungörelsen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk 
författningssamling. 

2. Genom kungörelsen upphävs kungörelsen (1972:48) angående behörighet 
att vara aktuarie vid försäkringsbolag, som meddelar livförsäkring. 

3. För den som vid kungörelsens ikraftträdande redan behörigen tjänstgör 
eller tjänstgjort som aktuarie vid försäkringsbolag, som meddelar 
livförsäkring, gäller de äldre bestämmelserna.
Förordning (1984:308) om ersättning för tull- och passkontroll m.m. vid Scandinavian Airlines  Systems flygpassagerarterminal i Malmö 

1 § Denna förordning avser verksamheten vid Scandianvian 
Airlines Systems flygpassagerarterminal i Malmö. 

2 § För statens kostnader för pass- och tullkontroll samt för sådan 
kontroll som avses i 1 § lagen (1984:283) med vissa bestämmelser för 
Scandinavian Airlines Systems flygpassagerarterminal i Malmö skall 
terminalinnehavaren betala avgift till staten. 

3 § Avgiften är 300 000 kronor för varje påbörjad kalendermånad. 

4 § Avgiften tas ut genom räkning från luftfartsverket. 

För betalningen får borgen eller förskott krävas. 

Övergångsbestämmelser 

1984:308. 

Denna förordning träder i kraft dagen efter den dag, då förordningen 
enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk 
författningssamling. 

För kontroll som äger rum före den 1 juli 1984 utgör avgiften 150 000 
kronor.
Förordning (1984:321) om kontrollavgift vid olovlig parkering

Föreskrifter för verkställighet av 3 § lagen (1984:318) om
kontrollavgift vid olovlig parkering får meddelas av
Transportstyrelsen. Förordning (2008:1115).
Förordning (1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål

1 § Statens kulturråd får lämna statsbidrag till kulturella ändamål. 
För sådana ändamål får bidrag också lämnas till en i Sverige verksam 
samisk organisation i ett annat nordiskt land. Förordning (1989:123).

2 § Rådet beslutar om fördelningen av de medel som är tillgängliga 
under ett budgetår.

3 § Rådet får besluta villkor för bidragen. Sådana villkor får 
förbindas med skyldighet för mottagaren att återbetala det belopp 
som betalats ut eller en del av det, om villkoren inte uppfylls.

4 § Rådets beslut enligt denna förordning får inte överklagas.
Förordning (1984:337) om ändrade bestämmelser om statens skyldighet att betala ersättning till kommuner enligt 33 § bostadslånekungörelsen (1962:537) m.m.

Enligt 33 § tredje stycket bostadslånekungörelsen (1962:537) eller 
motsvarande äldre bestämmelser är staten under vissa förutsättningar 
skyldig att betala ersättning till kommunen för bland annat sådana 
förluster vid förvaltning av flerbostadshus som beror på att 
lägenheter i husen är outhyrda. 

Regeringen kan bevilja stöd av statsmedel till åtgärder i 
bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter. Beviljas sådant 
stöd kan regeringen, om kommunen medger det, besluta att statens 
ersättningsskyldighet enligt nämnda bestämmelser helt eller delvis 
skall upphöra i kommunen.
Förordning (1984:338) om redovisning av den kommunala bostadsförsörjningsplaneringen 

1 § I den kommunala bostadsförsörjningsplaneringen enligt 3 § lagen 
(1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m. 
m. bör ingå

1. att översiktligt bedöma behovet av åtgärder för att främja 
bostadsförsörjningen i kommunen samt

2. att ange omfattningen och inriktningen av de åtgärder av betydelse 
för bostadsförsörjningen som avses bli genomförda under de närmaste tre 
åren.

De uppgifter som avses i första stycket 2 bör revideras varje år.

2 § Kommunen skall varje år informera länsstyrelsen och 
länsbostadsnämnden om innehållet i kommunens 
bostadsförsörjningsplanering genom att lämna över det program som avses 
i 3 § andra stycket lagen (1947:523) om kommunala åtgärder till 
bostadsförsörjningens främjande m. m.

Kommunen skall därutöver lämna länsstyrelsen och länsbostadsnämnden 
sådana uppgifter om bostadsförsörjningen i kommunen som behövs för 
redovisningar som regeringen beslutar särskilt. Förordning (1991:73).

3 § Vid den tidpunkt som boverket bestämmer skall länsstyrelsen, efter 
samråd med länsbostadsnämnden, med ledning av inkomna program ställa 
samman uppgifter om kommunernas bostadsförsörjningsplanering och sedan 
med eget yttrande angående bostadsförsörjningsläget i länet sända 
sammanställningen till boverket.

Länsbostadsnämnden skall inom sitt verksamhetsområde svara för att 
länsstyrelsen och boverket får de underlag och uppgifter som 
länsstyrelsen respektive verket behöver för att behandla frågor om den 
kommunala bostadsförsörjningen. Förordning (1991:73).
Lag (1984:351) om totalisatorskatt

1 § Skatt (totalisatorskatt) skall erläggas till staten enligt denna lag 
för insatser i sådan totalisatorvadhållning vid hästtävling för vilken 
tillstånd krävs enligt lotterilagen (1982:1011). 

2 § Skattskyldig är den som anordnar sådan totalisatorvadhållning som 
avses i 1 §. 

3 § Skattskyldighet inträder när vinstuträkning sker. 

4 § Totalisatorskatt tas ut med elva procent av de sammanlagda 
insatserna upp till

2 600 miljoner kronor år 1984
2 600 miljoner kronor år 1985
2 750 miljoner kronor år 1986
3 050 miljoner kronor år 1987
3 150 miljoner kronor år 1988
3 150 miljoner kronor år 1989
3 500 miljoner kronor år 1990
3 700 miljoner kronor år 1991

och med åtta procent på överstigande insatser. Lag (1990:1088).

5 § Regler för förfarandet vid beskattningen finns i lagen (1984:151) om 
punktskatter och prisregleringsavgifter. 

6 § Deklaration skall för varje redovisningsperiod ha kommit in till 
beskattningsmyndigheten senast den tionde i månaden efter 
redovisningsperioden. 

Den som är skattskyldig skall vara registrerad hos 
beskattningsmyndigheten. 

7 § Denna lag gäller för totalisatorvadhållning enligt 1 § som sker före 
utgången av år 1991. Lag (1990:1088).

Övergångsbestämmelser 

1984:351 

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1984. 

2. Lagen tillämpas på totalisatorvadhållning som sker vid hästtävlingar 
som påbörjas efter den 30 juni 1984. 

3. Genom lagen upphävs kungörelsen (1973:717) om uppbörd m. m. av 
totalisatoravgift. Kungörelsen tillämpas dock fortfarande på 
totalisatorvadhållning vid hästtävlingar som påbörjats före den 1 juli 
1984. 

4. Vid beräkning av totalisatorskatten för år 1984 skall även ingå de 
insatser som utgjort underlag för totalisatoravgift under 1984. Skatt 
enligt lagen skall dock tas ut endast på den del av de sammanlagda 
insatserna under år 1984, vilken är hänförlig till hästtävlingar som 
påbörjats efter den 30 juni 1984.
Förordning (1984:354) om totalisatorvadhållning 

1 § Riksskatteverket utövar tillsyn över sådant lotteri som utgör 
vadhållning i samband med hästtävling (totalisatorvadhållning). 

2 § Totalisatorvadhållning skall stå under uppsikt av särskilda 
kontrollanter, som utses av riksskatteverket. 

3 § Riksskatteverket meddelar närmare föreskrifter för 
kontrollantverksamheten samt i fråga om tillsynen i övrigt.
Fartygsuttagningskommissionens Kungörelse (1984:386) med föreskrifter om uttagning av fartyg

Uttagning

1 § Uttagningsmyndighet beslutar om uttagning efter ansökan av
behovsmyndighet. Beslutet skall expedieras till skeppets eller båtens
ägare eller innehavare.

2 § Fartygsuttagningskommissionen beslutar om uttagning av skepp och
om uttagning av båtar som skall användas utanför försvarsmakten.

3 § Följande myndigheter är uttagningsmyndigheter för båtar som
stadigvarande finns inom den beslutande myndighetens geografiska
ansvarsområde och som skall användas inom försvarsmakten.

1. Västkustens militärkommando med Älvsborgs kustartilleriregemente,

2. Sydkustens örlogsbas,

3. Ostkustens örlogsbas,

4. Blekinge kustartilleriförsvar med Karlskrona kustartilleri
regemente,

5. Stockholms kustartilleriförsvar,

6. Gotlands kustartilleriförsvar med Gotlands kustartilleriregemente,

7. Norrlands kustartilleriförsvar med Härnösands kustartilleri
regemente.

4 § Sammanfaller uttagningsmyndigheternas geografiska ansvarsområden
skall de samråda före beslut om uttagning.

Uppkommer därvid oenighet om vilken myndighet som skall
fatta beslut om uttagning skall ärendet överlämnas till
fartygsuttagningskommissionen.

5 § Beslut om uttagning som fattas av myndighet som anges i 3 § får
gälla under högst fem år och får därefter vid behov förnyas. Beslut
skall uppsättas på blanketten "Beslut om uttagning av motorbåt" (M
7102-742810-8). Till beslutet skall fogas blanketterna "Fartygsdata
uttaget fartyg" (M 7102-742790-2) och "Anmälan uttagen båt" (M 7102-
742840-5).

Övriga bestämmelser

6 § Myndighet för vars behov uttagning har skett skall vidta de
åtgärder som behövs för att fartygen omedelbart skall kunna tas i
anspråk genom förfogande.

7 § Föreskrifter för ianspråktagande genom förfogande finns i
förfogandelagen (1978:262), förfogandeförordningen (1978:558) och
försvarets civilförvaltnings förfogandekungörelse (FFS 1980:30).
Lag (1984:405) om stämpelskatt på aktier 

1 § Stämpelskatt skall betalas till staten enligt denna lag vid
bildande av aktiebolag eller vid ökning av aktiekapital.

2 § Skatten är två procent av aktiernas nominella belopp.
Vid ökning av aktiekapital skall, om ett högre belopp har
betalats för aktierna än det nominella beloppet, skatten dock
beräknas på det belopp som har betalats för aktierna. Vid
utbyte av skuldebrev mot aktier skall skatten beräknas på
aktiernas nominella belopp eller, om detta är högre, på det
belopp som ursprungligen har betalats för skuldebreven.

Om betalning för vissa aktier har skett genom tillförande av
apportegendom, skall samma skatt betalas för aktierna som för
de aktier som har betalats med pengar. Om samtliga aktier helt
eller delvis har betalats genom apportegendom utgår skatten på
aktiernas nominella belopp eller, om detta är högre, på det
belopp som har betalats för aktierna utöver apportegendomen.
Lag (1986:317).

3 § Aktiebolaget är skattskyldigt enligt denna lag.

4 § Skattskyldigheten inträder när registrering av det nybildade
bolaget sker eller, vid ökning av aktiekapitalet, när registrering
sker som innebär att aktiekapitalet ökas. Lag (1986:317).

5 § Vid bildande av aktiebolag föreligger inte
redovisningsskyldighet utan skatt påförs genom automatisk
databehandling på grundval av uppgifter i aktiebolagsregistret
utan att beslut meddelas av beskattningsmyndigheten. Skatten
anses fastställd till det påförda beloppet. Beslut om skatten får
meddelas enligt 4 kap. 3 och 5 §§ lagen (1984:151) om
punktskatter och prisregleringsavgifter.

Skatten enligt första stycket skall betalas senast två månader
efter den dag då skattskyldigheten inträtt. Dröjsmålsavgift enligt 5
kap. 8--11 §§ lagen (1984:151) om punktskatter och
prisregleringsavgifter skall tas ut om skatten inte betalas inom
denna tid.

Vid ökning av aktiekapital skall bolaget lämna deklaration till
beskattningsmyndigheten. Deklaration skall ha kommit in till
beskattningsmyndigheten senast två månader efter den dag då
skattskyldigheten inträtt. Lag (1992:641).

6 § Regler för förfarandet vid beskattningen finns i lagen
(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter.

Övergångsbestämmelser

1984:405

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1984.

2. Stämpelskattelagen (1964:308) gäller fortfarande i fråga om
skatt på aktier i de fall skatteplikt har inträtt före
ikraftträdandet.

3. Stämpelskattelagen (1964:308) gäller även efter ikraftträdandet
i fall då skatten avser en nyemission och beslutet om
emissionen har registrerats före ikraftträdandet.

1986:317

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986. Äldre bestämmelser
gäller fortfarande om skattskyldigheten enligt dessa
bestämmelser inträtt före ikraftträdandet.

1992:641

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993. Äldre föreskrifter gäller
dock fortfarande i fråga om skatt som förfallit till betalning före
ikraftträdandet.

1994:1900

Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt när skattskyldighet
inträtt före utgången av år 1994.
Förordning (1984:43) om extra resurstimmar i gymnasieskolan

1 § Enligt förordningen (1982:39) om resurstimmar i gymnasieskolan
beräknas för varje redovisningsår dels resurstimmar för en kommuns
eller motsvarande huvudmans gymnasieskola i dess helhet
(skolstyrelsens förstärkningsresurs), dels resurstimmar för varje
skolenhet (skolenhetsbunden förstärkningsresurs).

Skolstyrelsens förstärkningsresurs eller en skolenhetsbunden
förstärkningsresurs kan få tillskott genom extra resurstimmar enligt
denna förordning. Extra resurstimmar skall i första hand tilldelas
skolor på orter med relativt begränsat elevunderlag och främst skolor
som tillämpar alternativa timplaner på de tre- och fyraåriga
linjerna. Förordning (1985:549).

2 § I hela landet får varje redovisningsår 1 900 veckotimmar tas i
anspråk som extra resurstimmar.

Skolöverstyrelsen fördelar dessa timmar mellan länsskolnämnderna.

3 § Varje länsskolnämnd bestämmer för sitt län hur tillgängliga extra
resurstimmar skall fördelas mellan skolhuvudmän och, vid behov, även
mellan skolenheter.

4 § Skolöverstyrelsens och länsskolnämndernas beslut enligt denna
förordning får inte överklagas.

Övergångsbestämmelser

1984:43

Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag, då
förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk
författningssamling. Den tillämpas första gången i fråga om extra
resurstimmar för redovisningsåret 1984/85.
Förordning (1984:437) med bemyndigande för  bankinspektionen att meddela föreskrifter om fondkommissionärs provision vid vissa värdepappersaffärer 

Regeringen bemyndigar bankinspektionen att om det behövs med hänsyn 
till allmänhetens intresse meddela föreskrifter om den provision 
(courtage) som en fondkommissionär får uppbära med anledning av ett 
kommissionsuppdrag, som avser en värdepappersaffär till ett belopp av 
högst 10 000 kronor.
Förordning (1984:460) om statsbidrag till  lokala arbetslivsmuseer 

1 § En lokal sammanslutning eller stiftelse som driver ett 
arbetslivsmuseum kan få statsbidrag enligt föreskrifterna i denna 
förordning. 

Med arbetslivsmuseum avses sådan verksamhet som har till syfte att 
genom musealt bevarande och genom prov på yrkets utövande tillvarata 
försvinnande yrkeskunskaper i en autentisk arbetsmiljö. 

2 § Statsbidrag kan lämnas för investeringar vid ett arbetslivsmuseum, 
om verksamheten förmedlas och levandegörs i lokaler dit allmänheten 
har tillträde. 

3 § Frågor om statsbidrag prövas av statens kulturråd. 

4 § Statens kulturråds beslut enligt denna förordning får inte 
överklagas. 

5 § Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning skall 
meddelas av statens kulturråd.
Förordning (1984:463) om avgifter i ärenden  om närradio 

1 § I ärenden om närradio utgår avgifter enligt föreskrifterna i
denna förordning.

2 § För den sammanlagda sändningstid, som har beviljats en
sammanslutning, skall sammanslutningen betala avgift med 15
kronor för varje påbörjad timme. Avgiften skall dock alltid vara
minst 15 kronor per sändningstillfälle.

En närradioförening behöver inte betala avgift. Förordning
(1993:129).

3 § Avgift utgår ej för beviljad sändningstid som inte har
utnyttjats, om sändningsuppehållet varat minst sex veckor i följd
och sammanslutningen anmält detta i förväg till
Radio- och TV-verket. Förordning (1994:731).

4 § Avgifterna beräknas i efterhand för varje kvartal.
Förordning (1993:129).

5 § Radio- och TV-verket får medge befrielse från skyldigheten att
betala avgift under de förutsättningar som anges i andra och tredje
styckena.

Befrielse från avgift får medges om en sammanslutning under ett
kvartal inte sänt reklam mot vederlag eller program mot betalning
och sammanslutningen skriftligen ansökt om sådan befrielse senast
den 15 i månaden efter kvartalets utgång. Ansökan skall vara
undertecknad av en behörig företrädare för sammanslutningen och
innehålla uppgift att sammanslutningen inte sänt sådana program
under kvartalet. Den skall avges på heder och samvete. Till
ansökan skall fogas bevis om vem som äger företräda
sammanslutningen.

Ansökan skall kompletteras med de inspelningar enligt 5 kap. 3 §
lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens
och yttrandefrihetsgrundlagens områden som Radio- och TV-verket
begär inom den tid som nämnden anger. Förordning (1994:731).

6 § Radio- och TV-verkets beslut om avgifter får överklagas hos allmän
förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.
Förordning (1996:863).
Lag (1984:477) om beslutanderätt för Sveriges turistråd

1 § Regeringen får överlämna till Sveriges turistråd eller en under 
Turistrådet lydande särskild delegation att besluta i frågor om bidrag 
eller annat stöd inom Turistrådets verksamhetsområde. 

2 § Den som hos Sveriges turistråd eller delegation som avses i 1 § 
har tagit befattning med en fråga som avses i 1 § får inte obehörigen 
röja eller utnyttja vad han eller hon därvid har erfarit om affärs- 
eller driftsförhållanden. 

Övergångsbestämmelser

1992:444

Vad som i 2 § den upphävda lagen sägs om tystnadsplikt skall dock 
fortfarande gälla.
Förordning (1984:479) med instruktion för fideikommissnämnden 

Inledande bestämmelse

1 § Allmänna verksstadgan (1965:600) skall, med undantag av 3, 6--10
samt 14--17 §§, tillämpas på fideikommissnämnden.

Med chefen förstås vid tillämpning av verksstadgan nämndens
ordförande.

Uppgifter

2 § Fideikommissnämnden prövar frågor enligt lagen (1963:583) om
avveckling av fideikommiss och enligt permutationslagen (1972:205).

Organisation

3 § Nämnden består av ordförande, ledamöter och suppleanter enligt vad
som anges i 19 § lagen (1963:583) om avveckling av fideikommiss.

Regeringen förordnar en ledamot att vara vice ordförande i nämnden.

4 § Nämndens kansligöromål fullgörs av kammarkollegiet.

I mån av behov och tillgång på medel får nämnden anlita utomstående
för särskilda uppdrag.

Ärendenas handläggning

5 § Nämnden sammanträder på kallelse av ordföranden så ofta
omständigheterna föranleder det.

Suppleant i nämnden får, även om någon ledamot inte är
förhindrad, kallas att närvara vid sammanträde.

6 § Nämnden är beslutför när ordföranden eller, när denne är
förhindrad, vice ordföranden och minst två andra ledamöter är
närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt
samtliga ledamöter närvara. Förordning (1986:1101).

7 § Ärendena avgörs efter föredragning.

Föredragningen av ett ärende ankommer på den tjänsteman i
kammarkollegiet som kollegiet utser. Nämndens ordförande får överta
beredningen och föredragningen av ett ärende.

8 § har upphävts genom förordning (1986:1101).


9 § Nämndens ordförande eller den tjänsteman i kammarkollegiet som
kollegiet utser får begära in förklaringar, upplysningar eller
yttranden i ärenden hos nämnden samt pröva frågor om utlämnande av
allmänna handlingar och frågor som uppkommer med anledning av
överklagande av nämndens beslut. Förordning (1986:1101).

10 § Nämnden eller dess ordförande får uppdra åt en eller flera av
ledamöterna, befattningshavare hos kammarkollegiet eller anlitad
expert eller sakkunnig att företa resor inom landet.
Förordning (1984:482) om ersättning för riksfärdtjänst

1 § Enligt denna förordning lämnas ersättning till den som svarar för 
befordran av personer som har tillstånd att anlita riksfärdtjänst. 

2 § Tillstånd att anlita riksfärdtjänst får meddelas sådana personer 
som till följd av svåra och bestående handikapp inte kan resa på annat 
sätt än att det medför merkostnader. Om den som tillståndet avser 
behöver ledsagare under resan, får tillståndet omfatta även 
ledsagaren. 

Varje tillstånd får avse enbart en resa för rekreation eller något 
annat enskilt ändamål, om inte transportrådet föreskriver annat. 

3 § Tillstånd att anlita riksfärdtjänst får meddelas och ersättning 
lämnas, om inte transportrådet föreskriver annat, under förutsättning 
att 

1. resan görs med allmänna kommunikationsmedel eller med för ändamålet 
särskilt anpassat fordon, 

2. färdvägens sammanlagda längd överstiger 200 kilometer, och 

3. färdvägen sträcker sig över två eller flera kommuners områden. 

4 § Ersättning för befordran av personer som har tillstånd att anlita 
riksfärdtjänst lämnas med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan 
resekostnaden och den beräknade kostnaden för resan om den företagits 
med tåg i andra klass. 

För befordran av ledsagare lämnas ersättning med ett belopp som 
motsvarar resekostnaden. 

5 § Frågor om tillstånd att anlita riksfärdtjänst får prövas av 
kommunstyrelsen eller annan nämnd som en kommun bestämmer. 

Sådana beslut får överklagas genom besvär hos transportrådet. Rådets 
beslut får inte överklagas. 

6 § Frågor om ersättning för befordran prövas av transportrådet som 
också betalar ut ersättning. 

Transportrådets beslut får inte överklagas. 

7 § Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av 
transportrådet. 

Övergångsbestämmelser

1989:340

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1989, då förordningen 
(1984:482) om ersättning för riksfärdtjänst skall upphöra att gälla. 

Tillstånd som har meddelats enligt den äldre förordningen gäller till 
utgången av år 1989, om inte tillståndet dessförinnan har upphört att 
gälla. I fråga om tillstånd som har meddelats enligt den äldre 
förordningen gäller den nya förordningen i tillämpliga delar. 

Tidpunkten för fördelning av medel enligt 7 § skall år 1989 vara den 15 
oktober.
Förordning (1984:487) om hyresstopp

1 § Vid tillämpning av 1 § tredje stycket lagen (1984:486) om 
hyresstopp avses med ombyggnad 

1. åtgärder som enligt 75 § första stycket c) byggnadsstadgan 
(1959:612) hänförs till nybyggnad, 

2. åtgärder som finansieras med bostadslån enligt 
bostadsfinansieringsförordningen (1974:946). 

2 § Frågor om undantag från förbudet i 1 § lagen (1984:486) om 
hyresstopp prövas av statens pris- och kartellnämnd. 

Nämndens beslut kan överklagas genom besvär hos regeringen 
(bostadsdepartementet). 

3 § Allmänt åtal för brott som avses i 2 § lagen (1984:486) om 
hyresstopp får väckas endast efter medgivande av statens pris- och 
kartellnämnd. 

4 § Pris- och kartellnämnden får meddela de ytterligare föreskrifter 
som behövs för verkställigheten av lagen (1984:486) om hyresstopp.
Lag (1984:50) med instruktion för Nordiska rådets svenska delegation 

1 § Riksdagen skall vid början av varje lagtima riksmöte utse tjugo 
medlemmar i Nordiska rådet för tiden intill dess val nästa gång äger 
rum. Om särskilda skäl föreligger, får talmanskonferensen bestämma annan 
tid för valen så ock föranstalta om nya val under pågående riksmöte. 

2 § De enligt 1 § av riksdagen valda medlemmarna i rådet bildar jämte de 
till regeringsrepresentanter i rådet utsedda statsråden Nordiska rådets 
svenska delegation. 

Regeringsrepresentant saknar rösträtt i delegationen och dess organ. 

3 § Så snart riksdagen förrättat val av medlemmar i delegationen, skall 
delegationen för valperioden bland sina valda medlemmar utse ordförande, 
vice ordförande och ett arbetsutskott. 

4 § Arbetsutskottet skall bestå av delegationens ordförande och vice 
ordförande samt tre andra medlemmar. För varje medlem skall finnas en 
suppleant. Delegationens ordförande leder utskottets förhandlingar. 
Arbetsutskottet är beslutfört, om minst tre medlemmar är närvarande. Vid 
lika röstetal avgör ordförandens röst. 

Arbetsutskottet skall ombesörja delegationens löpande angelägenheter och 
handlägga de ärenden, som av delegationen hänskjutits till utskottet. 

5 § Delegationen och arbetsutskottet skall biträdas av en av 
delegationen utsedd sekreterare, som även är chef för delegationens 
kansli (kanslichef). Tjänsten som kanslichef skall tillsättas med 
förordnande för viss tid, högst tre år. Övrig personal skall tillsättas 
av arbetsutskottet. 

6 § Delegationen skall årligen till riksdagen och regeringen avge 
berättelse över sin och rådets verksamhet. 

7 § Medlem och suppleant har för resa, som företas för rådets eller 
delegationens räkning, rätt till resekostnadsersättning, traktamente och 
annan ersättning enligt allmänt reseavtal (ARA) eller, när det är fråga 
om utrikes resa, enligt utlandsresereglementet (1953:666). Medlem och 
suppleant skall hänföras till reseklass A. 

Medlem och suppleant har inte rätt till reseersättning och traktamente 
för deltagande i sammanträde i Stockholm under tid då riksmöte pågår. 
Vid förrättning på annan ort än Stockholm under pågående riksmöte skall 
dagtraktamentet för ledamot och suppleant minskas med det belopp för dag 
som utgår enligt ersättningsstadgan (1971:1197) för riksdagens 
ledamöter. 

Beträffande arvoden till ordförande, ledamöter och suppleanter i 
arbetsutskottet finns föreskrifter i arvodesstadgan (RFS 1979:1) för 
riksdagen och dess organ. 

8 § Om överklagande av delegationens beslut föreskrivs i lagen 
(1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagens 
förvaltningskontor och myndigheter. Lag (1989:192).
Förordning (1984:532) om 1985 års folk- och bostadsräkning

1 § Har upphävts genom förordning (2003:936).

2 § Har upphävts genom förordning (2003:936).

3 § Har upphävts genom förordning (2003:936).

4 § Statistiska centralbyrån är personuppgiftsansvarig enligt
personuppgiftslagen (1998:204) för 1985 års folk- och
bostadsräkningsregister och ansvarar för driften av registret.
Förordning (2003:936).