PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (2017:564) om statliga museers förfoganden över museiföremål

1 § I denna förordning finns bestämmelser om gåva och 
destruktion av museiföremål i de statliga museernas 
samlingar. Bestämmelserna syftar till att främja en aktiv 
förvaltning av de statliga museernas samlingar.

Förordningen är meddelad med stöd av 10 § museilagen 
(2017:563). 

2 § I förordningen (1996:1191) om överlåtelse av statens lösa 
egendom finns bestämmelser för myndigheter under regeringen 
om försäljning och byte av statens lösa egendom. 

3 § Med museiföremål avses i denna förordning sådan lös 
egendom som ingår i de statliga museernas samlingar. 

Övriga uttryck har samma betydelse som i museilagen 
(2017:563). 

4 § De statliga museerna ska vid tillämpningen av denna 
förordning beakta egendomens kulturhistoriska och 
vetenskapliga värde ur ett långsiktigt perspektiv. Även 
samlingarnas sammansättning och användarnas behov ska 
beaktas.

5 § De statliga museerna får genom gåva överlåta museiföremål 
till andra museer i det allmänna museiväsendet.

6 § De statliga museerna får genom gåva överlåta museiföremål 
som har ett begränsat kulturhistoriskt och vetenskapligt 
värde till 

1. annan offentlig verksamhet,

2. museer utanför det allmänna museiväsendet, och

3. ideell kulturarvsverksamhet. 

Om museiföremålet inte bedöms kunna överlåtas enligt första 
stycket, får det destrueras.
Lag (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor

1 § En huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom 
gymnasieskolan eller för kommunal vuxenutbildning enligt 
skollagen (2010:800) får, inom ramen för en försöksverksamhet, 
med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en branschskola 
om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning 
(entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad 
är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad 
profil (yrkesämnen) och undervisning som avser sådant 
gymnasiearbete eller komvuxarbete som ingår i utbildningen 
enligt skollagen.

Om sådan undervisning överlämnas på entreprenad, får även den 
myndighetsutövning som hör till en lärares 
undervisningsuppgift och uppgifter som inte är hänförliga till 
undervisningen överlämnas till branschskolan på entreprenad. 

Endast en kommun, en region eller en enskild fysisk eller 
juridisk person som uppfyller vissa villkor kan efter ansökan 
till den myndighet som regeringen bestämmer få ett godkännande 
att bedriva branschskola.

Regeringen får meddela föreskrifter om sådana villkor och om 
urval. Lag (2020:454).

2 § I försöksverksamheten tillämpas de bestämmelser om 
utbildning inom gymnasieskolan och inom kommunal 
vuxenutbildning på gymnasial nivå som finns i skollagen 
(2010:800) och i föreskrifter som meddelats i anslutning till 
den lagen. Bestämmelserna om entreprenad i 23 kap. skollagen 
och i föreskrifter som meddelats i anslutning till de 
bestämmelserna ska dock inte tillämpas i 
försöksverksamheten.

3 § Trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725) 
om anknytning till kommunens eller regionens område eller 
deras medlemmar får en kommun eller en region genom sådan 
entreprenad som avses i 1 § utföra uppgifter åt en annan 
huvudman inom skolväsendet. Lag (2019:978).

4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter om verkställigheten av denna lag.


Övergångsbestämmelser

2017:571

1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2017.

2. Lagen tillämpas på utbildning efter den 1 juli 2018.

3. Lagen upphör att gälla vid utgången av juni månad 2023.
Förordning (2017:617) om fastställande av belopp för vård av utskrivningsklara patienter

1 § Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om det belopp som 
en kommun ska lämna i ersättning till en region för vård av en 
utskrivningsklar patient enligt 5 kap. 6 § lagen (2017:612) om 
samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård.

Innan Socialstyrelsen meddelar föreskrifter om beloppets 
storlek enligt första stycket ska myndigheten ge Sveriges 
Kommuner och Landsting tillfälle att yttra sig.
Förordning (2019:1122).
Förordning (2017:628) om statsbidrag till kulturarvsarbete

Inledande bestämmelser

1 § I denna förordning finns bestämmelser om statsbidrag till 
arbetslivsmuseer, hembygdsmuseer och ideella 
kulturarvsverksamheter. 

Bidrag enligt denna förordning lämnas i mån av tillgång på 
medel. 

Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 11 § 
regeringsformen i fråga om 14 § och 8 kap. 7 § 
regeringsformen i fråga om övriga bestämmelser. 

Ändamålet med bidraget

2 § Det övergripande ändamålet med bidraget är att öka 
delaktigheten i kulturarvsarbetet och allmänhetens tillgång 
till kulturarvet. 

Förutsättningar för bidrag

3 § Bidrag enligt denna förordning får lämnas för särskilda 
insatser som syftar till att bevara, använda och utveckla 
kulturarvet. 

4 § Bidrag får lämnas till arbetslivsmuseer, hembygdsmuseer 
och ideella kulturarvsverksamheter som syftar till att bevara 
och utveckla fysiska och immateriella kulturhistoriska 
värden. 

5 § Bidrag får endast lämnas till juridiska personer. En 
ideell organisation som får bidrag ska i sin verksamhet 
respektera demokratins idéer, inklusive jämställdhet och 
förbud mot diskriminering. 

6 § Bidrag får inte lämnas till en sökande som har skulder 
för svenska skatter eller avgifter hos Kronofogdemyndigheten 
eller som är i likvidation eller försatt i konkurs.

Ärendenas handläggning

7 § Riksantikvarieämbetet prövar frågor om bidrag enligt 
denna förordning. 

8 § En ansökan om bidrag ska vara skriftlig och ges in till 
Riksantikvarieämbetet. Den sökande ska lämna de handlingar 
och uppgifter som myndigheten behöver för att kunna pröva 
ansökan.

Redovisning

9 § Den som har beviljats bidrag enligt denna förordning ska 
till Riksantikvarieämbetet redovisa hur medlen har använts 
och vilka resultat som har uppnåtts.

Återbetalning och återkrav

10 § Mottagaren av ett bidrag enligt denna förordning är 
återbetalningsskyldig om

1. mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på 
något annat sätt har förorsakat att bidraget har lämnats 
felaktigt eller med för högt belopp,

2. bidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller 
med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta,

3. bidraget inte har använts för det ändamål som det har 
beviljats för, eller

4. den som har tagit emot bidraget inte lämnar sådan 
redovisning som avses i 9 §.

11 § Om någon är återbetalningsskyldig enligt 10 §, ska 
Riksantikvarieämbetet besluta att helt eller delvis kräva 
tillbaka bidraget.

12 § Om ett belopp som har återkrävts med stöd av 11 § inte 
betalas i rätt tid, ska dröjsmålsränta enligt räntelagen 
(1975:635) tas ut på beloppet.

13 § Om det finns särskilda skäl, får Riksantikvarieämbetet 
helt eller delvis avstå från ett krav på återbetalning enligt 
11 § eller ett krav på ränta enligt 12 §.

Bemyndigande

14 § Riksantikvarieämbetet får meddela föreskrifter om 
verkställigheten av denna förordning. 

Överklagande

15 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.
Klimatlag (2017:720)

1 § I denna lag finns bestämmelser om regeringens 
klimatpolitiska arbete, vad arbetet ska syfta till och hur 
det ska bedrivas.

2 § Regeringen ska bedriva ett klimatpolitiskt arbete som 

1. syftar till att förhindra farlig störning i 
klimatsystemet,

2. bidrar till att skydda ekosystemen samt nutida och 
framtida generationer mot skadliga effekter av 
klimatförändring,

3. är inriktat på att minska utsläppen av koldioxid och andra 
växthusgaser och att bevara och skapa funktioner i miljön som 
motverkar klimatförändring och dess skadliga effekter, och

4. vilar på vetenskaplig grund och baseras på relevanta 
tekniska, sociala, ekonomiska och miljömässiga 
överväganden.

3 § Regeringens klimatpolitiska arbete ska 
utgå från det långsiktiga, tidssatta utsläppsmål som 
riksdagen har fastställt.

Regeringen ska sätta de övriga utsläppsminskningsmål som 
behövs för att nå det långsiktiga målet.

Arbetet ska bedrivas på ett sätt som ger förutsättningar för 
klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med 
varandra.

4 § Regeringen ska varje år lämna en klimatredovisning till 
riksdagen i budgetpropositionen. 

Klimatredovisningen ska innehålla 

1. en redovisning av utsläppsutvecklingen,

2. en redovisning av de viktigaste besluten inom 
klimatpolitiken under året och vad de besluten kan betyda för 
utvecklingen av växthusgasutsläppen, och

3. en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder 
och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan 
fattas.

5 § Regeringen ska vart fjärde år ta fram en klimatpolitisk 
handlingsplan. Handlingsplanen ska lämnas till riksdagen året 
efter det att ordinarie val till riksdagen har hållits.

Handlingsplanen bör innehålla en beskrivning av 

1. Sveriges åtaganden inom EU och internationellt,

2. historiska utsläppsdata som avser växthusgaser fram till 
den senaste rapporterade utsläppsinventeringen,

3. prognosticerade utsläppsminskningar,

4. utfallet av vidtagna åtgärder för utsläppsminskningar,

5. planerade åtgärder för utsläppsminskningar med en 
ungefärlig uppgift om när dessa åtgärder kan börja gälla,

6. i vilken grad beslutade och planerade utsläppsminskande 
åtgärder kan förväntas bidra till att de nationella och 
globala klimatmålen kan nås,

7. i vilken utsträckning beslutade och planerade åtgärder 
inom olika utgiftsområden påverkar möjligheterna att nå de 
nationella och globala klimatmålen, och

8. vilka ytterligare åtgärder eller beslut som kan behövas 
för att nå de nationella och globala klimatmålen.
Lag (2017:807) om ansvarsfrihet vid vissa vapenbrott

1 § Den som innehar ett skjutvapen eller ammunition utan att 
ha rätt till det ska inte dömas till ansvar för detta enligt 
9 kap. 1 §, 1a § eller 2 § första stycket d vapenlagen 
(1996:67), om han eller hon frivilligt lämnar in eller låter 
någon annan lämna in vapnet eller ammunitionen till 
Polismyndigheten under perioden februari–april 2018.

Det som sägs om skjutvapen i denna lag gäller även sådana 
föremål som anges i 1 kap. 3 § vapenlagen.

2 § Den som lämnar in eller den som låter någon annan lämna 
in skjutvapen eller ammunition enligt 1 § har rätt att vara 
anonym.

3 § Skjutvapen och ammunition som har lämnats in enligt 1 § 
tillfaller staten.

Detta gäller dock inte om egendomen har lämnats in utan 
ägarens samtycke och ägaren gör anspråk på egendomen. Om 
egendomens ägare är känd, ska ett sådant anspråk göras inom 
en månad från det att ägaren fick del av en underrättelse 
från Polismyndigheten om att egendomen lämnats in till 
myndigheten. I annat fall ska anspråket göras inom tre 
månader från det att egendomen lämnades in.

4 § Skjutvapen och ammunition som har tillfallit staten 
enligt 3 § ska förstöras, om egendomen inte behövs för 
musealt eller militärt ändamål eller för Polismyndighetens 
verksamhet.

5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare 
föreskrifter om hanteringen av skjutvapen och ammunition som 
har lämnats in enligt denna lag.
Förordning (2017:808) om skjutvapen och ammunition som har lämnats in till Polismyndigheten

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser som kompletterar 
lagen (2017:807) om ansvarsfrihet vid vissa vapenbrott.

2 § Polismyndigheten ska kontrollera om det finns en ägare 
till de skjutvapen och den ammunition som har lämnats in. 
Ägaren ska underrättas om inlämnandet om det inte står klart 
att ägaren har samtyckt till inlämnandet.

Underrättelsen ska delges ägaren och innehålla information om 
att egendomen tillfaller staten om ägaren inte skriftligen 
gör anspråk på egendomen inom en månad från det att ägaren 
har fått del av underrättelsen.

Ett anspråk ska göras skriftligen hos Polismyndigheten.

3 § Polismyndigheten ska förvara inlämnade skjutvapen och 
inlämnad ammunition till dess att egendomen

1. har lämnats ut med stöd av 3 § andra stycket lagen 
(2017:807) om ansvarsfrihet vid vissa vapenbrott, eller

2. har tillfallit staten enligt 3 § första stycket samma 
lag.

4 § Polismyndigheten ska ansvara för att de skjutvapen och 
den ammunition som har tillfallit staten förstörs. Om 
egendomen behövs för ett musealt eller ett militärt ändamål 
ska den dock överlämnas till den myndighet eller inrättning 
som behöver egendomen.

5 § Polismyndigheten får meddela föreskrifter om 
verkställigheten av denna förordning.
Förordning (2017:818) om statsbidrag för ökad jämlikhet i grundskolan

Inledande bestämmelser

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag 
till huvudmän för grundskolor i syfte att öka andelen elever 
som når behörighet till ett nationellt program i 
gymnasieskolan.

2 § Statsbidrag lämnas i den mån det finns tillgång på medel. 

Förutsättningar för statsbidrag

3 § Statsbidrag får lämnas till huvudmän för grundskolor för 
insatser för att öka andelen elever som når behörighet till 
ett nationellt program i gymnasieskolan.

4 § Statens skolverk ska besluta en bidragsram för varje 
huvudman av de 50 procent som har de sämsta socioekonomiska 
förutsättningarna av samtliga huvudmän. 

Bidragsramen ska fastställas med beaktande av elevernas 
socioekonomiska bakgrund och elevantalet hos huvudmännen.

Utbetalning

5 § Statens skolverk betalar ut statsbidrag efter 
rekvisition.

Omfördelning

6 § Statens skolverk får besluta att fördela de medel som 
inte betalas ut till huvudmän som har rekvirerat statsbidrag 
enligt denna förordning. Omfördelning får göras även om 
bidragsramen därmed överskrids.

Uppföljning och redovisning

7 § Statens skolverk ska följa upp hur statsbidraget har 
använts.

8 § Mottagaren av statsbidrag är skyldig att lämna sådan 
ekonomisk och annan redovisning till Statens skolverk som 
verket begär.

Återbetalning och återkrav

9 § Mottagaren av statsbidrag enligt denna förordning är 
återbetalningsskyldig, om

1. bidraget har lämnats på felaktig grund eller med för högt 
belopp,

2. bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte 
har använts för det ändamål det har lämnats för, eller

3. sådan redovisning som avses i 8 § inte har lämnats.

10 § Statens skolverk ska besluta att helt eller delvis kräva 
tillbaka ett statsbidrag om någon är återbetalningsskyldig 
enligt 9 §. 

Om det finns särskilda skäl för det, får Skolverket besluta 
att helt eller delvis avstå från återkrav.

11 § På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta tas ut från 
och med den dag som infaller en månad efter det att beslut om 
återkrav har fattats och efter en räntesats som vid varje 
tidpunkt överstiger statens utlåningsränta med två 
procentenheter.

Om det finns särskilda skäl för det, får Statens skolverk 
besluta att helt eller delvis avstå från krav på ränta.

Bemyndigande

12 § Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om 
fördelning av statsbidrag.

Skolverket får meddela föreskrifter om verkställigheten av 
denna förordning.

Överklagande

13 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.
Tillkännagivande (2017:843) av uppgift om Riksbankens referensränta

Riksbanken ger till känna att Riksbankens referensränta för 
perioden den 1 juli–31 december 2017 är –0,50 procent.
Förordning (2017:865) om prisbasbelopp och förhöjt prisbasbelopp för år 2018

1 § Prisbasbeloppet och det förhöjda prisbasbeloppet enligt 2 
kap. 6–8 §§ socialförsäkringsbalken ska vara 45 500 kronor 
respektive 46 500 kronor för år 2018.
Förordning (2017:869) om bevakning av grundläggande betaltjänster

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om 
länsstyrelsernas bevakning av grundläggande betaltjänster.  

2 § Länsstyrelserna ska bevaka att det finns grundläggande 
betaltjänster som motsvarar samhällets behov. Om det i länet 
finns organ med uppgift att svara för frågor om regional 
tillväxt, ska bevakningen ske i samverkan med dessa organ. 

I bevakningen av att de grundläggande betaltjänsterna 
motsvarar samhällets behov ingår att bedöma tillgängligheten 
till tjänsterna för äldre personer och personer med 
funktionsnedsättning. Vidare ingår att bedöma om tillgången 
till tjänsterna på en ort eller landsbygd minskat i sådan 
utsträckning att samhällets behov inte längre tillgodoses.

3 § Länsstyrelsen i Dalarnas län har ett samordningsansvar 
för bevakningen av att de grundläggande betaltjänsterna 
motsvarar samhällets behov.
Förordning (2017:871) om rennäringsdelegationer

Rennäringsdelegationens uppgifter

1 § Av 16 § förordningen (2017:868) med 
länsstyrelseinstruktion framgår att det inom länsstyrelserna 
i Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län ska finnas en 
delegation för rennäringsfrågor.

2 § Rennäringsdelegationerna avgör frågor inom ansvarsområden 
som är fastställda av länsstyrelsen.

Rennäringsdelegationens sammansättning

3 § Rennäringsdelegationen ska bestå av sju ledamöter. För 
ledamöterna ska det finnas lika många ersättare. 
Länsstyrelsen ska utse ledamöter och ersättare i 
delegationen. Tre ledamöter och deras ersättare ska vara 
rennäringsutövare och utses efter samråd med Sametinget.

Landshövdingen, eller den landshövdingen utser inom 
länsstyrelsen, är ordförande i delegationen.

4 § Ledamöterna och ersättarna utses för fyra år. De ska vara 
folkbokförda i länet eller, när det är fråga om 
rennäringsutövare, vara medlemmar i en sameby som är 
registrerad hos Sametinget.

Om en ledamot eller ersättare avgår, utses en ny ledamot 
eller ersättare för återstoden av uppdragstiden.

Beslutsfattande

5 § En rennäringsdelegation är beslutsför när ordföranden och 
minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

Minst en av de närvarande ska vara rennäringsutövare.

6 § Den som vill anmäla avvikande mening enligt 30 § 
första eller andra stycket förvaltningslagen (2017:900) i en 
fråga som rennäringsdelegationen ska pröva ska göra det innan 
sammanträdet med delegationen avslutas.

Vid sammanträden med rennäringsdelegationen får företrädare 
för samefondens styrelse närvara och yttra sig, men inte 
delta i besluten. Förordning (2018:924).
Förordning (2017:880) om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter

1 § Denna förordning kompletterar Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 2015/757 av den 29 april 2015 om 
övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp 
från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG. 

Förordningen är meddelad med stöd 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

Rapportering av utsläpp

2 § En utsläppsrapport enligt artikel 11 i förordning (EU) 
2015/757 ska lämnas till Transportstyrelsen.

Informationsutbyte och anmälan

3 § Transportstyrelsen ska fullgöra de uppgifter som Sverige 
har i fråga om informationsutbyte och anmälan enligt artikel 
20.2 i förordning (EU) 2015/757.

Beslut om avvisning

4 § Transportstyrelsen får besluta om avvisning enligt 
artikel 20.3 i förordning (EU) 2015/757, om det enligt den 
artikeln finns förutsättningar för ett sådant 
avvisningsbeslut. Transportstyrelsen ska i övrigt fullgöra de 
uppgifter som Sverige har enligt artikel 20.3 i förordning 
(EU) 2015/757.

Tillsyn och avgifter

5 § Bestämmelser om tillsyn finns i 26 kap. miljöbalken och i 
miljötillsynsförordningen (2011:13).

6 § Bestämmelser om avgifter finns i förordningen (1998:940) 
om avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöbalken.

7 § Bestämmelser om miljösanktionsavgifter finns i 30 kap. 
miljöbalken och i förordningen (2012:259) om 
miljösanktionsavgifter.


Övergångsbestämmelser

2023:746

1. Denna förordning träder i kraft den 2 januari 2024. 

2. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för 
rapportering och verifiering som avser sådana koldioxidutsläpp 
som sker före utgången av 2023.
Förordning (2017:899) om uppräkningsfaktorer vid beräkning av preliminära kommunalskattemedel för 2018

1 § Följande uppräkningsfaktorer ska användas vid beräkning 
av preliminära kommunalskattemedel för 2018 enligt 4 § lagen 
(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan 
menighets utdebitering av skatt, m.m.

Inkomstår	Uppräkningsfaktor

2017		1,048

2018		1,034
Förordning (2017:928) om fastställande av omräknade belopp för vägavgift för år 2018

1 § Regeringen fastställer enligt 23 § tredje stycket lagen 
(1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon avgiften till 
följande belopp för år 2018.

2 § Följande avgifter gäller för fordon som inte uppfyller de 
av Europeiska gemenskapen fastställda kraven i rådets 
direktiv 88/77/EEG av den 3 december 1987 om tillnärmning av 
medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av 
gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i 
fordon i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets 
direktiv 96/1/EG av den 22 januari 1996 om ändring av 
direktiv 88/77/EEG:

Antal axlar	Avgift per 	Avgift per   Avgift per  Avgift per 
		år		månad	     vecka	 dag

högst 3 axlar	9 209 kronor	920 kronor   249 kronor	 76 kronor

4 eller fler 	14 869 kronor	1 486 kronor 393 kronor	 76 kronor
axlar

3 § Följande avgifter gäller för fordon med de egenskaper som 
anges i rad A i tabellen i punkt 8.3.1.1 i bilaga I till 
direktiv 88/77/EEG i dess lydelse enligt direktiv 96/1/EG:

Antal axlar	Avgift per 	Avgift per   Avgift per  Avgift per 
		år		månad	     vecka	 dag

högst 3 axlar	8 154 kronor	815 kronor   220 kronor	 76 kronor

4 eller fler 	13 430 kronor	1 343 kronor 354 kronor	 76 kronor
axlar

4 § Följande avgifter gäller för fordon med de egenskaper som 
anges i rad B i tabellen i punkt 8.3.1.1 i bilaga I till 
direktiv 88/77/EEG i dess lydelse enligt direktiv 96/1/EG 
eller fordon som uppfyller högre ställda krav i senare 
lydelse:

Antal axlar	Avgift per 	Avgift per   Avgift per  Avgift per 
		år		månad	     vecka	 dag

högst 3 axlar	7 194 kronor	719 kronor   191 kronor	 76 kronor

4 eller fler 	11 991 kronor	1 199 kronor 316 kronor	 76 kronor
axlar	

5 § Avgift vid återbetalning av vägavgift tas ut med 239 
kronor.
Förordning (2017:929) om skiktgränser för statlig inkomstskatt för beskattningsåret 2018

Regeringen fastställer enligt 65 kap. 5 § inkomstskattelagen 
(1999:1229) den nedre skiktgränsen till 455 300 kronor och 
den övre skiktgränsen till 662 300 kronor för 
beskattningsåret 2018.
Tillkännagivande (2018:1) av uppgift  om Riksbankens referensränta

Riksbanken ger till känna att Riksbankens referensränta för 
perioden den 1 januari–30 juni 2018 är –0,50 procent.
Förordning (2018:10) om ersättning till kommuner efter evakueringar till Sverige

1 § Socialstyrelsen prövar frågor om ersättning till 
kommuner enligt 5 § lagen (2018:9) om bistånd till enskilda 
efter evakueringar till Sverige. 

2 § En ansökan om ersättning enligt 5 § lagen (2018:9) om 
bistånd till enskilda efter evakueringar till Sverige ska ha 
kommit in till Socialstyrelsen inom ett år från regeringens 
beslut om den konsulära katastrofinsats som låg till grund 
för evakueringen. 

3 § En kommun som ansöker om ersättning ska till 
Socialstyrelsen lämna de uppgifter och det underlag som krävs 
för att myndigheten ska kunna bedöma rätten till ersättning. 

4 § En kommun som fått ersättning enligt 5 § lagen (2018:9) 
om bistånd till enskilda efter evakueringar till Sverige är 
återbetalningsskyldig om ersättningen har lämnats på felaktig 
grund eller med för högt belopp.

5 § Om en kommun är återbetalningsskyldig enligt 4 §, ska 
Socialstyrelsen besluta att kräva tillbaka det felaktigt 
utbetalda beloppet. 

Om det finns särskilda skäl för det, får Socialstyrelsen helt 
eller delvis avstå från ett krav på återbetalning. 

6 § Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om 
verkställigheten av denna förordning.
Lag (2018:1091) med kompletterande bestämmelser om etisk granskning till EU:s förordning om kliniska prövningar av humanläkemedel

Inledande bestämmelser

1 § Denna lag kompletterar Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 536/2014 av den 16 april 2014 om kliniska 
prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 
2001/20/EG, här benämnd EU-förordningen. Enligt artikel 4 i 
EU-förordningen ska kliniska prövningar genomgå vetenskaplig 
och etisk granskning och godkännas enligt förordningen. Lagen 
innehåller bestämmelser om den etiska granskningen av en 
ansökan enligt förordningen. 

Med klinisk läkemedelsprövning avses i denna lag en klinisk 
prövning enligt definitionen i artikel 2.2.2 i 
EU-förordningen. 

Ytterligare kompletterande bestämmelser om tillstånd till 
klinisk läkemedelsprövning finns i läkemedelslagen 
(2015:315).

Etisk granskning av ansökan om tillstånd till klinisk 
läkemedelsprövning

2 § Den etiska granskningen ska utföras av 
Etikprövningsmyndigheten.

3 § Resultatet av den etiska granskningen ska redovisas i 
ett yttrande som beslutas av Etikprövningsmyndigheten och 
lämnas till Läkemedelsverket. 

Yttrandet ska innehålla en bedömning av om en ansökan om 
tillstånd att utföra klinisk läkemedelsprövning ska beviljas, 
beviljas på vissa villkor eller avslås. Vad som anges i 7–11 
§§ i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser 
människor ska ligga till grund för bedömningen. 

Om en ansökan avser användning av biologiska prover från 
försökspersoner ska Etikprövningsmyndigheten i sitt yttrande 
föreslå vilka krav som ska gälla i fråga om information och 
samtycke för användning av proverna. 

4 § Vid etisk granskning av en ansökan om tillstånd att utföra 
klinisk läkemedelsprövning ska 25-28 §§ lagen (2003:460) om 
etikprövning av forskning som avser människor tillämpas.
Lag (2021:622).

Överklagande

5 § Etikprövningsmyndighetens beslut om yttrande enligt 
3 § får inte överklagas.
Förordning (2018:1119) om ränta på körkortslån för 2018

1 § Den ränta som ska betalas på körkortslån enligt 19 § 
förordningen (2018:1118) om körkortslån ska vara 1,7 procent 
för 2018.
Lag (2018:1139) om skatt på spel

Lagens tillämpningsområde

1 § Spelskatt ska betalas till staten för sådant 
licenspliktigt spel som tillhandahålls av en licenshavare 
enligt spellagen (2018:1138).

2 § Från spelskatt undantas spel enligt 6 kap. spellagen 
(2018:1138).

Definitioner

3 § I denna lag avses med

1. insats: det värde som spelaren eller annan betalar för 
spelarens deltagande i spel som omfattas av denna lag,

2. utbetalning: det värde som den skattskyldige eller dennes 
ombud betalar till spelaren genom att tillgodoföra belopp på 
spelkontot eller på annat sätt. 

Övriga ord och uttryck i denna lag har samma betydelse som i 
spellagen (2018:1138).

Skattskyldighet

4 § Skattskyldig är innehavare av licens som meddelats med 
stöd av spellagen (2018:1138) för sådant spel som omfattas av 
denna lag.

Skattskyldighetens inträde

5 § Skattskyldigheten inträder när den skattskyldige tar 
emot insatser för sådant spel som omfattas av denna lag.

Underlaget för spelskatt

6 § Spelskatt ska betalas för behållningen för varje 
beskattningsperiod som avser sådant spel som omfattas av 
denna lag.

7 § Behållningen för en beskattningsperiod beräknas som 
skillnaden mellan de sammanlagda insatserna som den 
skattskyldige tagit emot och de sammanlagda utbetalningarna 
som den skattskyldige betalat ut under perioden.

Vid bestämmande av behållningen ska endast insatser och 
utbetalningar som hänför sig till det svenska speldeltagandet 
beaktas.

Som svenskt speldeltagande räknas endast

1. deltagande i onlinespel, om spelaren är bosatt eller 
stadigvarande vistas i Sverige, och

2. deltagande i annat spel än onlinespel, om spelet 
tillhandahålls på svenskt territorium. Lag (2022:1675).

8 § En beskattningsperiod utgörs av en kalendermånad.

Skattens storlek

9 § Spelskatt ska betalas med 22 procent av behållningen för 
en beskattningsperiod. Lag (2024:276).

Förfarandet

10 § Bestämmelser om förfarandet vid uttag av skatten 
finns i skatteförfarandelagen (2011:1244).


Övergångsbestämmelser

2018:1139

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2019.

2. Genom lagen upphävs

a) lagen (1972:820) om skatt på spel,

b) lagen (1991:1482) om lotteriskatt, och

c) lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. 

3. De upphävda lagarna gäller dock fortfarande för 
förhållanden som hänför sig till tiden före 
ikraftträdandet.

4. Vid tillämpningen av denna lag ska med

a) licenshavare jämställas den som har tillstånd enligt 25, 
27, 32 eller 34 § lotterilagen (1994:1000), och

b) licenspliktigt spel jämställas spel med tillstånd enligt 
25, 27, 32 eller 34 § lotterilagen. Lag (2018:2038).

2022:1675

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2023.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som 
hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

2024:276

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2024.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som 
hänför sig till tiden före ikraftträdandet.
Förordning (2018:1199) med kompletterande bestämmelser till EU:s handlingsförordning

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser som 
kompletterar Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 
2016/1191 av den 6 juli 2016 om främjande av medborgares fria 
rörlighet genom förenkling av kraven på framläggande av vissa 
officiella handlingar i Europeiska unionen och om ändring av 
förordning (EU) nr 1024/2012 (handlingsförordningen).

Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

2 § Skatteverket är behörig myndighet och samordnare i 
fråga om informationssystemet för den inre marknaden (IMI) 
vid tillämpningen av handlingsförordningen. Uppgiften att 
vara samordnare innefattar en befogenhet att för andra 
svenska myndigheters räkning vidta åtgärder enligt artikel 14 
i handlingsförordningen.

3 § Polismyndigheten är behörig myndighet i fråga om IMI 
vid tillämpningen av handlingsförordningen.

4 § Bestämmelser om IMI finns i förordningen (2009:1078) 
om tjänster på den inre marknaden och i föreskrifter som har 
meddelats med stöd av den förordningen samt i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 av 
den 25 oktober 2012 om administrativt samarbete genom 
informationssystemet för den inre marknaden och om upphävande 
av kommissionens beslut 2008/49/EG (IMI-förordningen).
Förordning (2018:1211) om meddelanden till icke-professionella investerare enligt EU:s förordning om faktablad för Priip-produkter

1 § Finansinspektionen får besluta sådana meddelanden till 
icke-professionella investerare som avses i artikel 24.4 i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 av 
den 26 november 2014 om faktablad för paketerade och 
försäkringsbaserade investeringsprodukter för 
icke-professionella investerare (Priip-produkter).

Ett beslut om meddelande enligt första stycket ska riktas 
direkt till den berörda icke-professionella investeraren och 
ha det innehåll som anges i artikel 24.4 i EU-förordningen.

2 § Denna förordning är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.
Kriminalvårdsdataförordning (2018:1236)

1 § I denna förordning finns kompletterande föreskrifter 
om sådan behandling av personuppgifter som omfattas av 
kriminalvårdsdatalagen (2018:1235).

Behandling av personuppgifter vid verkställighet av 
frihetsberövanden

2 § Om det är nödvändigt för att verkställa 
frihetsberövanden får Kriminalvården, i fråga om den som är 
frihetsberövad, behandla personuppgifter i en sådan journal 
som avses i 5 § häktesförordningen (2010:2011). Journalen får 
innehålla uppgifter om alla beslut som har fattats, viktiga 
händelser under frihetsberövandet och väsentliga uppgifter om 
vidtagna eller planerade åtgärder som gäller personen. Den 
får även innehålla uppgifter om omständigheter i övrigt som 
är av betydelse för frihetsberövandet.

3 § Personuppgifter som avses i 2 § ska gallras senast två 
år efter det att frihetsberövandet har upphört.

Behandling av personuppgifter vid genomförande av 
transporter

4 § Om det är nödvändigt för att genomföra transporter får 
Kriminalvården, i fråga om den som transporteras, behandla 
personuppgifter i en sådan journal som avses i 6 § andra 
stycket förordningen (2007:1172) med instruktion för 
Kriminalvården. Journalen får innehålla uppgifter om alla 
beslut som har fattats, viktiga händelser under transporten 
och väsentliga uppgifter om vidtagna eller planerade åtgärder 
som gäller personen. Den får även innehålla uppgifter om 
omständigheter i övrigt som är av betydelse för 
transporten.

5 § Personuppgifter som avses i 4 § ska gallras senast två 
år efter det att transporten har utförts. 

Direktåtkomst

6 § Polismyndigheten och Säkerhetspolisen får medges 
direktåtkomst till personuppgifter som behandlas med stöd av 
kriminalvårdsdatalagen (2018:1235). 

Föreskrifter

7 § Kriminalvården får meddela ytterligare föreskrifter om 
verkställigheten av kriminalvårdsdatalagen (2018:1235) och 
föreskrifter om verkställigheten av denna förordning.

Innan Kriminalvården meddelar föreskrifter ska 
Integritetsskyddsmyndigheten ges tillfälle att yttra sig.
Förordning (2020:1143).
Lag (2018:1250) om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande

Inledande bestämmelse

1 § Denna lag innehåller bestämmelser om när tid för 
frihetsberövande i Sverige och utomlands ska eller får 
tillgodoräknas som verkställighet av påföljd.

Tillgodoräknande av tid för frihetsberövande i Sverige och 
utomlands

2 § Om någon har dömts till fängelse på viss tid eller 
till sluten ungdomsvård och den dömde med anledning av de 
brott som prövats i målet eller som påföljden avser har varit 
frihetsberövad i Sverige eller utomlands under en 
sammanhängande tid av minst 24 timmar, ska tiden för 
frihetsberövandet tillgodoräknas den dömde som verkställighet 
av påföljden. 

Tillgodoräknande ska dock inte ske om 

1. tiden för frihetsberövandet redan tillgodoräknats den 
dömde, eller 

2. den dömde samtidigt avtjänat sådan frihetsberövande 
påföljd i annat mål. 

Villkor som uppställts vid överförande av verkställighet från 
en annan stat till Sverige ska gälla vid tillämpning av denna 
paragraf.

Beslut om att påföljd ska anses helt eller delvis 
verkställd

3 § Om någon döms till fängelse på viss tid eller till sluten 
ungdomsvård och med anledning av de brott som prövats i målet 
eller som påföljden avser har varit frihetsberövad på ett sätt 
som enligt 2 § ska tillgodoräknas som verkställighet av 
påföljd, får rätten besluta att påföljden ska anses helt 
verkställd genom frihetsberövandet. En förutsättning för ett 
sådant beslut är att den tid som den utdömda påföljden 
överstiger frihetsberövandet med är ringa.

Om någon döms till böter, ungdomstjänst eller 
ungdomsövervakning och med anledning av de brott som prövats i 
målet eller som påföljden avser har varit frihetsberövad på 
ett sätt som enligt 2 § ska tillgodoräknas som verkställighet 
av påföljd, får rätten besluta att påföljden ska anses helt 
eller delvis verkställd genom frihetsberövandet.
Lag (2020:621).

Övriga bestämmelser

4 § Vid prövning i högre rätt av ett överklagande av 
utdömd påföljd får beslut i en fråga som avses i 3 § ändras 
även om det beslutet inte överklagats.

5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
närmare föreskrifter om tillämpningen av denna lag.


Övergångsbestämmelser

2018:1250

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2019.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för 
frihetsberövanden som ägt rum före ikraftträdandet.
Lag (2018:1277) om elektroniska fakturor till följd av offentlig upphandling

1 § I denna lag finns bestämmelser om elektroniska fakturor 
som utfärdas till följd av offentlig upphandling enligt lagen 
(2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, 
lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, lagen (2016:1146) 
om upphandling inom försörjningssektorerna eller lagen 
(2016:1147) om upphandling av koncessioner.

Bestämmelser om faktureringsskyldighet och en fakturas 
innehåll finns i mervärdesskattelagen (2023:200).
Lag (2023:212).

2 § Med elektroniska fakturor avses i denna lag fakturor 
som utfärdas, översänds och tas emot i ett strukturerat 
elektroniskt format som gör det möjligt att behandla dem 
automatiskt och elektroniskt.

3 § Bestämmelserna i denna lag ska inte tillämpas i de 
fall användande av elektronisk faktura skulle innebära risk 
för

1. röjande av uppgifter som omfattas av sekretess, eller 

2. skada i övrigt för säkerhetskänslig verksamhet.

4 § De fakturor som en leverantör utfärdar till en 
upphandlande myndighet eller enhet ska vara elektroniska 
fakturor som överensstämmer med den europeiska standard för 
elektronisk fakturering som Europeiska kommissionen har 
hänvisat till i Europeiska unionens officiella tidning.

Trots första stycket får leverantören och den upphandlande 
myndigheten eller enheten ingå avtal om att en annan standard 
för elektronisk fakturering ska användas.

5 § Upphandlande myndigheter och enheter är skyldiga att 
ta emot och behandla fakturor som överensstämmer med den 
europeiska standarden för elektronisk fakturering.

6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får meddela föreskrifter om strukturerade 
elektroniska format och övriga former för elektroniskt 
översändande av fakturor.

7 § Den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att 
förelägga en leverantör att se till att de fakturor som 
leverantören utfärdar och som omfattas av bestämmelserna i 
denna lag överensstämmer med den europeiska standarden för 
elektronisk fakturering.

Första stycket tillämpas inte om det finns ett sådant avtal 
som avses i 4 § andra stycket.

Ett beslut om föreläggande får förenas med vite.

8 § Beslut om vitesföreläggande enligt 7 § får överklagas 
till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid 
överklagande till kammarrätten.  


Övergångsbestämmelser

2018:1277

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2019.

2. Bestämmelserna i 4 och 7 §§ gäller inte fakturor som har 
utfärdats till följd av offentliga upphandlingar som 
påbörjats före ikraftträdandet.
Förordning (2018:1296) om adoption i internationella situationer

1 § Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd 
prövar frågor enligt 5 § andra stycket lagen (2018:1289) om 
adoption i internationella situationer. 

2 § Om Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd 
har godkänt att ett utländskt beslut om adoption ska gälla i 
Sverige enligt 5 § andra stycket, 6 eller 7 § lagen 
(2018:1289) om adoption i internationella situationer, ska 
myndigheten när beslutet har fått laga kraft underrätta 

1. Skatteverket,

2. socialnämnden i den kommun där den som har adopterats är 
folkbokförd om han eller hon inte har fyllt 18 år, 

3. Försäkringskassan om den som har adopterats inte har fyllt 
18 år, och

4. Centrala studiestödsnämnden om den som har adopterats har 
fyllt 15 men inte 18 år.

Om en allmän förvaltningsdomstol efter överklagande har 
meddelat ett beslut som avses i första stycket, ska domstolen 
lämna underrättelse enligt vad som anges där.   


Övergångsbestämmelser

2018:1296

1. Denna förordning träder i kraft den 1 september 2018.

2. Genom förordningen upphävs förordningen (1976:834) om 
prövning av utländskt beslut om adoption.

3. Den upphävda förordningen gäller fortfarande för utländska 
adoptionsbeslut som har meddelats före ikraftträdandet.
Förordning (2018:1334) om standardformulär för paketresor och sammanlänkade researrangemang

1 § De standardformulär som avses i 2 kap. 1 § andra 
stycket och 5 kap. 1 § andra stycket paketreselagen 
(2018:1217) ska tillhandahållas av Konsumentverket. 

Formulären ska ha den utformning som framgår av bilaga I A–C 
och bilaga II A–E till Europaparlamentets och rådets direktiv 
(EU) 2015/2302 om paketresor och sammanlänkade 
researrangemang, om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 
och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU samt om 
upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG, i den ursprungliga 
lydelsen.
Förordning (2018:1366) om sökbegränsningar vid behandling av personuppgifter i vissa utbildningsformer och i viss verksamhet hos kommuner

1 § I denna förordning finns bestämmelser om undantag från 
de sökbegränsningar som anges i 26 a kap. 4 § andra stycket 
skollagen (2010:800) och i 3 kap. 3 § andra stycket lagen 
(2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s 
dataskyddsförordning.

2 § Sökningar i syfte att få fram ett urval av personer som 
grundas på personuppgifter om hälsa får utföras vid behandling 
av personuppgifter i verksamhet hos en huvudman för

1. anpassad grundskola,

2. specialskolan,

3. anpassad gymnasieskola,

4. kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning,

5. gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning,

6. utbildning i gymnasieskolan för elever som är döva, 
hörselskadade eller dövblinda eller har en språkstörning, och

7. förskola, förskoleklass eller skola som har begränsats till 
att avse elever som är i behov av särskilt stöd.

Vid sökning enligt första stycket får endast klassbeteckning 
och skolenhet användas som sökbegrepp. Förordning (2022:1643).

3 § Sökningar i syfte att få fram ett urval av personer som 
grundas på personuppgifter om etniskt ursprung får utföras 
vid behandling av personuppgifter i verksamhet hos en 
huvudman för sameskolan.

Vid sökning enligt första stycket får endast klassbeteckning 
och skolenhet användas som sökbegrepp.

4 § Sökningar i syfte att få fram ett urval av personer som 
grundas på personuppgifter om hälsa eller etniskt ursprung får 
utföras vid behandling av personuppgifter i verksamhet hos en 
kommun som avser

1. ett ärende om mottagande i anpassade grundskolan enligt 
7 kap. 5 § andra stycket skollagen (2010:800), 

2. ett ärende om huruvida en sökande tillhör målgruppen för 
anpassade gymnasieskolan enligt 18 kap. 5 § skollagen, 

3. ett ärende om tilläggsbelopp för en elev som har ett 
omfattande behov av särskilt stöd enligt skollagen,

4. fördelning av resurser till utbildning inom skolväsendet 
efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov 
enligt 2 kap. 8 a § skollagen, och

5. kommunens ansvar att se till att skolpliktiga barn som inte 
går i dess förskoleklass, grundskola eller anpassade 
grundskola på något annat sätt får föreskriven utbildning 
enligt 7 kap. 21 § skollagen.

Vid sökning enligt första stycket får endast skolenhet 
användas som sökbegrepp. Förordning (2022:1643).
Lag (2018:1384) om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning

1 § Denna lag gäller vid tillämpningen av 47 kap. 
inkomstskattelagen (1999:1229) om en privatbostadsfastighet 
eller privatbostadsrätt avyttras under åren 2017–2027 på 
grund av en betydande samhällsförflyttning som föranleds av 
planerade yttre omständigheter.

2 § Med ersättningsbostad avses, utöver vad som följer av 
47 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), en sådan bostad som 
förvärvas senare än året efter det år då ursprungsbostaden 
avyttrades. Bostaden får dock inte förvärvas senare än sjunde 
året efter det år då ursprungsbostaden avyttrades.

3 § Om den skattskyldige har fått ett avdrag för 
uppskovsbelopp enligt 47 kap. 8 § inkomstskattelagen 
(1999:1229), ska uppskovsbeloppet återföras till beskattning 
senast sjunde året efter det år då ursprungsbostaden 
avyttrades.

Om den skattskyldige senast sjunde året efter det år då 
ursprungsbostaden avyttrades förvärvar en ersättningsbostad 
och bosätter sig där senast den 2 maj året efter förvärvet, 
ska dock vad som sägs i 47 kap. 9 § andra stycket 1 och 2 
samt tredje stycket inkomstskattelagen tillämpas för det år 
då ersättningsbostaden förvärvades. Vad som sägs i 47 kap. 
9 § andra stycket 2 om föregående års kapitalvinst ska i 
stället avse kapitalvinsten från avyttringen.

4 § Den som gör avdrag för uppskovsbelopp enligt 47 kap. 
inkomstskattelagen (1999:1229) vid avyttring av en 
privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt ska i 
inkomstdeklarationen lämna uppgift om huruvida 
uppskovsbeloppet avses att återföras med tillämpning av denna 
lag.  


Övergångsbestämmelser

2018:1384

1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2018.

2. Bestämmelsen i 4 § tillämpas första gången på uppgifter 
som avser kalenderåret 2018. 

3. Den som för kalenderåret 2017 gör avdrag för 
uppskovsbelopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) 
vid avyttring av en privatbostadsfastighet eller 
privatbostadsrätt ska i inkomstdeklarationen som ska lämnas 
2019 lämna uppgift om huruvida uppskovsbeloppet avses att 
återföras med tillämpning av denna lag.

4. Lagen upphör att gälla vid utgången av 2034.

5. Den upphävda lagen gäller fortfarande för avyttringar som 
har skett under åren 2017–2027.
Lag (2018:1392) om upplösning av Sparbankernas säkerhetskassa

1 § Sparbankernas säkerhetskassa ska upplösas senast vid 
utgången av 2018. Upplösningen ska ske genom likvidation. 
Styrelsen beslutar om och handlägger likvidationen.

2 § Vid likvidationen ska kassans tillgångar på lämpligt 
sätt omvandlas till pengar, i den utsträckning det behövs för 
likvidationen, och användas för att betala kassans skulder. 
När skulderna har betalats, ska kassans återstående 
tillgångar fördelas mellan sparbankerna efter förhållandet 
mellan de bidrag som varje sparbank sammanlagt har betalat in 
till kassan.

3 § I årsredovisningen för räkenskapsåret 2018 ska 
styrelsen lämna en förvaltningsberättelse som avser 
likvidationen i dess helhet.  


Övergångsbestämmelser

2018:1392

1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2018. 

2. Genom lagen upphävs 

a) lagen (1934:300) om sparbankernas säkerhetskassa, och 

b) kungörelsen (1934:515) med tillämpningsföreskrifter till 
lagen den 15 juni 1934 (nr 300) om sparbankernas 
säkerhetskassa.

3. De upphävda författningarna gäller dock fortfarande för 
räkenskapsår som börjar före utgången av 2018.
Tillkännagivande (2018:1403) av uppgift om Riksbankens referensränta

Riksbanken ger till känna att Riksbankens referensränta för 
perioden den 1 juli–31 december 2018 är -0,50 procent.
Lag (2018:1433) om upphävande av Statens energimyndighets föreskrifter och allmänna råd (NUTFS 2000:3) om mätning och rapportering av överförd naturgas

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att Statens 
energimyndighets föreskrifter och allmänna råd (NUTFS 2000:3) 
om mätning och rapportering av överförd naturgas ska upphöra 
att gälla vid utgången av juli 2018.
Lag (2018:1434) om upphävande av Statens energimyndighets föreskrifter (STEMFS 2005:4) om information om hushållsapparaters bullernivå

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att Statens 
energimyndighets föreskrifter (STEMFS 2005:4) om information 
om hushållsapparaters bullernivå ska upphöra att gälla vid 
utgången av juli 2018.
Lag (2018:1435) om upphävande av Statens energimyndighets föreskrifter (STEMFS 2005:5) om information om energi- och annan resursförbrukning hos elektriska tvättmaskiner för hushållsbruk

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att Statens 
energimyndighets föreskrifter (STEMFS 2005:5) om information 
om energi- och annan resursförbrukning hos elektriska 
tvättmaskiner för hushållsbruk ska upphöra att gälla vid 
utgången av juli 2018.
Lag (2018:1436) om upphävande av Statens energimyndighets föreskrifter (STEMFS 2005:6) om information om energiförbrukning hos elektriska torktumlare för hushållsbruk

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att Statens 
energimyndighets föreskrifter (STEMFS 2005:6) om information 
om energiförbrukning hos elektriska torktumlare för 
hushållsbruk ska upphöra att gälla vid utgången av juli 
2018.
Lag (2018:1437) om upphävande av Statens energimyndighets föreskrifter (STEMFS 2005:7) om information om energi- och annan resursförbrukning hos elektriska kombinerade tvättmaskiner-torktumlare för hushållsbruk

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att Statens 
energimyndighets föreskrifter (STEMFS 2005:7) om information 
om energi- och annan resursförbrukning hos elektriska 
kombinerade tvättmaskiner-torktumlare för hushållsbruk ska 
upphöra att gälla vid utgången av juli 2018.