Förordning (2024:675) om riksrekryterande spetsutbildning i högstadiet i grundskolan och statsbidrag för sådan utbildning

Inledande bestämmelser

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om dels 
riksrekryterande spetsutbildning i högstadiet i grundskolan, 
dels statsbidrag för att stimulera start av sådana 
utbildningar eller utveckling av kvaliteten i dem.

Förordningen är meddelad med stöd av

- 10 kap. 26 § skollagen (2010:800) i fråga om 3 § när det 
gäller offentliga huvudmän,

- 10 kap. 6 § skollagen i fråga om 5 §,

- 10 kap. 9 § skollagen i fråga om 8 §,

- 8 kap. 11 § regeringsformen i fråga om 24 §, och

- 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om övriga bestämmelser.

2 § Med spetsutbildning avses i denna förordning en utbildning 
inom grundskolans årskurs 7-9 som inrymmer en fördjupning 
eller breddning inom det eller de ämnen som spetsutbildningen 
är inriktad mot eller bedrivs i ett eller flera ämnen enligt 
gymnasieskolans ämnesplaner.

Syftet med spetsutbildningen är, utöver vad som följer av 
10 kap. 2 § skollagen (2010:800), att ge eleverna möjlighet 
att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling.

3 § Spetsutbildningen får anordnas av en huvudman för en 
skolenhet med grundskola efter tillstånd av Statens skolverk.

Ett sådant tillstånd innebär att elever från hela landet ska 
tas emot till spetsutbildningen. Detta gäller såväl enskilda 
som offentliga huvudmän.

Utbildningens innehåll och omfattning

4 § Spetsutbildningen ska inriktas mot något eller några av 
grundskoleämnena

- engelska,

- matematik,

- moderna språk,

- naturorienterande ämnen: biologi, fysik eller kemi,

- samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, 
religionskunskap eller samhällskunskap,

- svenska,

- teckenspråk, eller

- teknik.

Spetsutbildningen ska utformas så att dess innehåll i 
väsentlig utsträckning innebär en fördjupning eller breddning 
inom det eller de ämnen som utbildningen är inriktad mot.

5 § En spetsutbildning får, utöver vad som framgår av 4 §, 
även innehålla undervisning som avser ett eller flera ämnen 
enligt gymnasieskolans ämnesplaner. I sådana fall ska rektorn 
för spetsutbildningen besluta att en elev ska läsa ett eller 
flera ämnen på en eller flera nivåer enligt gymnasieskolans 
ämnesplaner, om eleven har anmält önskemål om det och rektorn 
bedömer att eleven har goda förutsättningar att klara 
studierna.

Ett ämne enligt gymnasieskolans ämnesplan som en elev läser 
enligt första stycket ska motsvara ett ämne som 
spetsutbildningen är inriktad mot.

6 § Av 23 kap. 12 b § skollagen (2010:800) framgår att alla 
uppgifter i en riksrekryterande spetsutbildning i grundskolan, 
utom uppgifter som avser undervisning i sådana ämnen där 
undervisningen fördjupas eller breddas eller i ämnen som läses 
enligt gymnasieskolans ämnesplaner, får överlämnas till en 
annan huvudman inom grundskolan på entreprenad.

7 § I 3 kap. 4 a § skolförordningen (2011:185) finns 
bestämmelser om att huvudmannen i grundskolan får besluta om 
andra lärotider för en elev än de som anges i kapitlet, om 
eleven deltar i utbildning på en nivå som ligger över den 
skolformen.

Behörighet och urval

8 § För behörighet till spetsutbildningen ska krav ställas på 
att den sökandes kunskapsnivå i det eller de ämnen som 
spetsutbildningen är inriktad mot är väsentligt högre än vad 
som krävs för att den sökande ska uppfylla kraven för betyget 
A i förhållande till betygskriterierna för årskurs 6 vid 
antagning till årskurs 7 och annars i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 9 med hänsyn till den sökandes 
ålder.

Tester och prov för att bedöma sökandes kunskaper och 
färdigheter i ämnet ska utgöra villkor för antagning och grund 
för urval mellan sökande till utbildningen. Testerna och 
proven ska göra det möjligt att bedöma om den sökande har en 
sådan kunskapsnivå som anges i första stycket.

Betyg

9 § Av elevens slutbetyg från grundskolan ska det framgå att 
eleven har deltagit i en spetsutbildning och vilket eller 
vilka ämnen utbildningen har varit inriktad mot.

Ansökan om tillstånd

10 § En ansökan om tillstånd att anordna spetsutbildning ska 
lämnas in till Statens skolverk. Ansökan får överföras 
elektroniskt till Skolverket.

11 § Ansökan ska innehålla

1. en beskrivning av spetsutbildningens innehåll,

2. en redogörelse för de tester och prov som den sökande avser 
att tillämpa som villkor för antagning och grund för urval och 
för hur testerna och proven gör det möjligt att bedöma om den 
sökande har en sådan kunskapsnivå som anges i 8 §, och

3. uppgifter om vilka lärarresurser som ska användas för 
undervisning på grundskolenivå och gymnasial nivå inom 
spetsutbildningen.

Tillstånd

12 § För att Statens skolverk ska lämna tillstånd att anordna 
spetsutbildning krävs att

1. den sökande har förutsättningar att följa de föreskrifter 
som gäller för spetsutbildningen,

2. spetsutbildningen bedöms bidra till det i 2 § angivna 
syftet med utbildningen,

3. utbildningen är av god kvalitet, och

4. uppställda behörighetskrav och urvalsgrunder uppfyller 
kraven i 8 §.

För enskilda huvudmän krävs också att godkännandet som enskild 
huvudman för utbildningen vid skolenheten kommer att enligt 
10 kap. 23 h § andra stycket skollagen (2010:800) anses 
omfatta även sådana ämnen enligt gymnasieskolans ämnesplaner 
som erbjuds i spetsutbildningen, eftersom undervisningen i 
ämnena kommer att bedrivas av lärare som är anställda av 
huvudmannen och uppfyller kraven på legitimation och 
behörighet i 2 kap. 13 § skollagen.

Tillståndet ska gälla för fyra antagningsomgångar.

13 § Beslutet om tillstånd ska innehålla uppgifter om

1. vid vilken skolenhet spetsutbildningen ska anordnas,

2. vilka årskurser spetsutbildningen får omfatta,

3. vilket eller vilka ämnen spetsutbildningen ska inriktas 
mot, och

4. de villkor för antagning och grunder för urval som ska 
tillämpas.

Statsbidrag

Förutsättningar för statsbidrag

14 § Statsbidrag får lämnas till en huvudman som har fått 
tillstånd att bedriva spetsutbildning enligt 3 § under 
förutsättning att undervisningen bedrivs av lärare som är 
anställda av huvudmannen och uppfyller kraven på legitimation 
och behörighet i 2 kap. 13 § skollagen (2010:800).

Statsbidrag lämnas för ett bidragsår i sänder i den 
utsträckning det finns tillgång på medel. Bidragsåret börjar 
den 1 juli.

15 § Statsbidrag får inte lämnas

1. till en huvudman som har skatte- eller avgiftsskulder eller 
andra skulder som vid beslutstillfället har överlämnats till 
Kronofogdemyndigheten och som vid indrivning handläggs som 
allmänt mål,

2. till en huvudman som är i likvidation eller försatt i 
konkurs, eller

3. för en spetsutbildning som statsbidrag lämnas för på annat 
sätt.

Ansökan och beslut om statsbidrag

16 § Ansökan om statsbidrag lämnas till Statens skolverk som 
prövar frågor om bidraget och betalar ut det.

Beviljat bidrag ska lämnas med ett belopp för varje elev som 
deltar i spetsutbildningen den 15 oktober under bidragsåret.

I ett beslut om att bevilja bidrag ska sista dagen för 
redovisning enligt 18 § anges. Beslutet får förenas med 
villkor. Villkoren ska framgå av beslutet.

Uppföljning och redovisning

17 § Statens skolverk ska följa upp hur statsbidraget har 
använts.

18 § Mottagaren av statsbidrag är skyldig att lämna sådan 
ekonomisk och annan redovisning till Statens skolverk som 
verket begär.

Anmälningsskyldighet

19 § Den som ansöker om eller har beviljats statsbidrag enligt 
denna förordning ska utan dröjsmål till Statens skolverk 
anmäla sådana ändrade förhållanden som kan påverka rätten till 
bidraget eller storleken på det.

Återbetalning och återkrav

20 § Mottagaren av statsbidrag enligt denna förordning är 
återbetalningsskyldig, om

1. bidraget har lämnats på felaktig grund eller med för högt 
belopp,

2. bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte 
har använts för det ändamål det har lämnats för,

3. en redovisning som avses i 18 § inte har lämnats, eller

4. mottagaren inte har följt villkor som framgår av beslutet 
om bidrag.

21 § Statens skolverk ska besluta att helt eller delvis kräva 
tillbaka ett statsbidrag om någon är återbetalningsskyldig 
enligt 20 §.

Om det finns särskilda skäl för det, får Skolverket besluta 
att helt eller delvis avstå från återkrav.

22 § På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta tas ut från 
och med den dag som infaller en månad efter det att beslutet 
om återkrav har fattats och efter en räntesats som vid varje 
tidpunkt överstiger statens utlåningsränta med två 
procentenheter.

Om det finns särskilda skäl för det, får Statens skolverk 
besluta att helt eller delvis avstå från krav på ränta.

Hinder mot utbetalning

23 § Statens skolverk ska besluta att ett beviljat statsbidrag 
helt eller delvis inte ska betalas ut om mottagaren av 
bidraget inte längre bedöms uppfylla villkoren för det eller 
om det finns grund för återbetalning enligt 20 §. Beslutet 
gäller omedelbart.

Bemyndigande

24 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om 
verkställigheten av denna förordning.

Överklagande

25 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om 
överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än 
beslut enligt 23 § får dock inte överklagas.


Övergångsbestämmelser

2024:675

1. Denna förordning träder i kraft den 30 oktober 2024.

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som påbörjas efter den 30 juni 2025.