PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (2006:260) om antidiskrimineringsvillkor i upphandlingskontrakt

1 § I 13 kap. 3 § lagen (2016:1145) om offentlig upphandling 
och 13 kap. 4 § lagen (2016:1146) om upphandling inom 
försörjningssektorerna finns bestämmelser om vilka krav som 
får ställas på en leverantör vid en upphandling.

I 17 kap. 1 § och 19 kap. 2 § lagen om offentlig upphandling 
samt 16 kap. 1 § och 19 kap. 2 § lagen om upphandling inom 
försörjningssektorerna finns bestämmelser om särskilda 
kontraktsvillkor. Förordning (2016:1168).

2 § I denna förordning finns bestämmelser om vissa särskilda 
kontraktsvillkor för fullgörande av kontrakt enligt 17 kap. 
1 § och 19 kap. 2 § lagen (2016:1145) om offentlig 
upphandling eller 16 kap. 1 § och 19 kap. 2 § lagen 
(2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna.

Syftet med förordningen är att öka medvetenheten om och 
efterlevnaden av diskrimineringslagen (2008:567).
Förordning (2016:1168).

3 § Förordningen gäller för de statliga myndigheter som anges i
bilagan till förordningen.

4 § I kontrakt som tilldelas en leverantör av en tjänst eller 
byggentreprenad i Sverige enligt lagen (2016:1145) om 
offentlig upphandling eller lagen (2016:1146) om upphandling 
inom försörjningssektorerna ska myndigheten ställa upp 
villkor som ska ha till ändamål att motverka diskriminering 
hos leverantören, om kontraktet 

1. har en löptid på åtta månader eller längre, och

2. har ett beräknat värde på minst 750 000 kr.

En upphandling får inte delas upp i syfte att löptid eller 
beräknat värde ska underskridas. Förordning (2016:1168).

5 § Villkor som anges i 4 § skall utformas på ett sätt som gör
det möjligt för myndigheten att kontrollera att de uppfylls. De
skall, om det är lämpligt, omfatta underleverantörer.

Myndigheten skall förena villkoren med någon sanktion.

6 § En myndighet skall under avtalstiden kontrollera att
leverantören uppfyller villkor enligt 4 §. Uppföljning skall
göras minst en gång per år eller, vid kortare avtal än ett år,
minst en gång under avtalstiden.


Bilaga 

Arbetsförmedlingen

Domstolsverket

Ekonomistyrningsverket

Fortifikationsverket

Försvarets materielverk

Försvarsmakten

Försäkringskassan

Göteborgs universitet

Kammarkollegiet

Karolinska institutet

Kriminalvården

Kungl. Tekniska Högskolan

Lantmäteriet

Luftfartsverket

Lunds universitet

Migrationsverket

Naturvårdsverket

Polismyndigheten

Regeringskansliet

Riksgäldskontoret

Sjöfartsverket

Skatteverket

Statens fastighetsverk

Statskontoret

Sveriges lantbruksuniversitet

Trafikverket

Umeå universitet

Uppsala universitet
Förordning (2014:1296).
Förordning (2006:281) om beredskapslagring av oljeprodukter  under lagringsåret 2006/07 

Regeringen föreskriver enligt 9 § lagen (1984:1049) om
beredskapslagring av olja och kol att följande andelar av
basmängderna för vissa lagringsbränslen skall lagras under
lagringsåret 2006/07.

Varuslag			Procentandel av basmängden

Motorbensin			25

Fotogen				25

Dieselbrännolja/eldningsolja 1	25

Övriga eldningsoljor		25
Riksbankens föreskrifter (2006:30) om sedlar på ett tusen kronor 

Fullmäktige i Riksbanken föreskriver med stöd av 5 kap. 1 §
lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank att sedlar på ett tusen
kronor i den version som utges från och med den 15 mars 2006
skall ha följande storlek, beskaffenhet och utseende.

Storlek

Sedeln är 160 mm lång och 82 mm bred.

Tryck

Sedelns framsida

I sedelns högra del finns ett porträtt av Konung Gustav Vasa i
halvprofil med ansiktet vänt mot sedelns mitt. Hans namn och
regeringsår, GUSTAV VASA 1521-1560, är angivna längs motivets
högra kant. Till vänster och höger om porträttet finns en
översiktsbild över Stockholm på 1500-talet, utförd efter
Vädersolstavlan i Storkyrkan i Stockholm. Cirklarna som
beskriver vädersolsfenomenet är avbildade i konstgravyr till
vänster om porträttet.

En av cirkeldelarna direkt till vänster om porträttet är
försedd med mikrotext "SCRIPTURAM IN PROPRIA HABEANT LINGUA".

Valörsiffran 1000 återfinns i sedelns övre vänstra hörn samt
nedre högra hörn.

Texten ETT TUSEN KRONOR återfinns längs sedelns övre kant. Ett
mönster till vänster på sedelns framsida bildar tillsammans med
ett motsvarande mönster på sedelns baksida valörbeteckningen
1000 när sedeln hålls mot ljuset (genomsiktsbild).

Texten SVERIGES RIKSBANK återfinns under valörsiffran i övre
vänstra hörnet.

Huvudmotivet är tryckt i brun färg. Stockholms stad är tryckt i
rödbrun färg.

Det övriga trycket på sedelns mittparti är i brun och grå färg.

Sedelns nummer är angivet nedtill till vänster.

På sedelns vänstra sida finns en metalliserad folie (folieband)
som beroende på vinkel reflekterar valören 1000 eller ett
skepp.

Ett skepp finns avbildat på sedelns nedre kant till vänster om
porträttet.

Sedelns baksida

Valörsiffran 1000 återfinns i sedelns övre högra hörn samt
vänstra hörn.

Texten ETT TUSEN KRONOR återfinns längs sedelns nedre kant. Två
namnteckningar återfinns längs sedelns högra sida.

Huvudmotiv är utfört efter ett träsnitt ur Olaus Magnus'
historia om de nordiska folken från 1555, som beskriver hur
skörden bärgas och tröskas. Bakgrunden består av plogfåror och
böljande fält samt en sol med solstrålar, allt avbildat i
säkerhetsmönster. Den vänstra delen av avbildningen föreställer
en öppen lada med skördad säd.

Baksidan är tryckt i grön, brun och lila färg.

Ett halvtransparant stråk som skiftar färg från transparant
till guld finns inlagt på sedelns vänstra sida, vari valören
1000 samt en bild av en krona framträder.

Papper

Pappersfärgen är benvit och papperet är på sedelns vänstra sida
försett med ett vattenmärke föreställande Gustav Vasa i
halvprofil, med ansiktet vänt mot vänster. Valören 1000
återfinns också i vattenmärket.

I papperet är inlagt två lodrätt löpande säkerhetstrådar. Den
ena är helt inbäddad i papperet och framträder i genomfallande
ljus som en mörk linje med texten 1000 KRONOR. Den andra är en
bred fönstertråd som vid olika vinklar visar valören 1000 och
en krona som "rör sig" åt motsatt riktning beroende på hur man
vinklar sedeln mot ögat.
Lag (2006:304) om rättsprövning av vissa regeringsbeslut

1 § En enskild får ansöka om rättsprövning av sådana beslut av
regeringen som innefattar en prövning av den enskildes civila
rättigheter eller skyldigheter i den mening som avses i artikel
6.1 i den europeiska konventionen den 4 november 1950 om skydd
för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

2 § En miljöorganisation som avses i 16 kap. 13 § miljöbalken
får ansöka om rättsprövning av sådana tillståndsbeslut av
regeringen som omfattas av artikel 9.2 i konventionen den 25
juni 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande
i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i
miljöfrågor.

2 a § En EES-medborgare eller en sådan familjemedlem till en 
EES-medborgare som avses i 1 kap. 6 § lagen (2022:700) om 
särskild kontroll av vissa utlänningar som har utvisats av 
regeringen enligt den lagen får ansöka om rättsprövning av 
beslutet. Lag (2022:706).

3 § Högsta förvaltningsdomstolen prövar ansökningar om
rättsprövning. Lag (2010:1506).

4 § En ansökan om rättsprövning enligt 1 eller 2 § ska ha
kommit in till Högsta förvaltningsdomstolen senast tre månader
från dagen för beslutet.

En ansökan om rättsprövning enligt 2 a § ska ha kommit in till
Högsta förvaltningsdomstolen senast tre veckor från dagen för
beslutet.

Det ska framgå av ansökan vilken rättsregel sökanden anser att
beslutet strider mot och vilka omständigheter som åberopas till
stöd för detta. Lag (2010:1506).

5 § Regeringens beslut gäller även om det har gjorts en ansökan
om rättsprövning. Högsta förvaltningsdomstolen får dock
bestämma att beslutet tills vidare inte ska gälla.
Lag (2010:1506).

6 § I ett mål om rättsprövning enligt 1 § ska Högsta
förvaltningsdomstolen hålla muntlig förhandling, om sökanden
begär det och det inte är uppenbart obehövligt.
Lag (2010:1506).

7 § Om Högsta förvaltningsdomstolen finner att regeringens
beslut strider mot någon rättsregel på det sätt som sökanden
har angett eller som klart framgår av omständigheterna, ska
beslutet upphävas. Detta gäller dock inte om det är uppenbart
att felet saknar betydelse för avgörandet. Högsta
förvaltningsdomstolen ska, om det behövs, återförvisa ärendet
till regeringen.

Om regeringens beslut inte upphävs, står det fast.
Lag (2010:1506).

8 § Har upphävts genom lag (2009:347).

Övergångsbestämmelser

2006:304

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006, då lagen
(1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut skall
upphöra att gälla.

2. Den upphävda lagen skall dock alltjämt gälla beträffande en
ansökan om rättsprövning av ett beslut som meddelats före
ikraftträdandet om ansökan kunde ha prövats enligt den upphävda
lagen samt beträffande ett överklagande av ett avgörande av en
kammarrätt som meddelats enligt den upphävda lagen.

2022:706

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2022.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för utlänningar som 
har utvisats före ikraftträdandet.
Lag (2006:323) om utbyte av sprutor och kanyler

Inledande bestämmelse

1 § I denna lag finns bestämmelser om verksamhet med utbyte av 
sprutor och kanyler (sprututbytesverksamhet) i syfte att 
förebygga spridning av hivinfektion och andra blodburna 
infektioner bland personer som missbrukar narkotika.

Sprututbytesverksamhet ska bedrivas på ett sådant sätt att den 
enskilde kan motiveras för vård och behandling.

Det som i lagen sägs om regioner gäller också kommuner som 
inte ingår i en region. Lag (2019:924).

Tillstånd att bedriva verksamhet med utbyte av sprutor och
kanyler

2 § Sprututbytesverksamhet får bedrivas endast av regioner 
inom ramen för deras hälso- och sjukvård och sedan 
Inspektionen för vård och omsorg har gett tillstånd till 
verksamheten. Lag (2019:924).

3 § Innan en ansökan om tillstånd ges in, ska samråd ske 
mellan regionen och samtliga kommuner inom regionen. 

I ansökan ska regionen redovisa hur behovet av avgiftning och 
vård av missbrukare kommer att tillgodoses. Lag (2019:924).

4 § Inspektionen för vård och omsorg får ge tillstånd till
sprututbytesverksamhet för högst två år åt gången. Har en ny
ansökan getts in innan tiden för gällande tillstånd har löpt
ut, får verksamheten fortsätta i avvaktan på inspektionens
beslut. Lag (2012:950).

5 § Inspektionen för vård och omsorg får besluta att återkalla
ett tillstånd till sprututbytesverksamhet om det förekommer
missförhållanden i verksamheten. Lag (2012:950).

Villkor för utbyte av sprutor och kanyler

6 § En spruta eller en kanyl får lämnas ut av regionen endast 
om en begagnad spruta eller kanyl samtidigt lämnas in. 
Utlämnande får dock ske om det finns särskilda skäl till 
varför motsvarande begagnade sprutor och kanyler inte kan 
lämnas in. 

Sprutor eller kanyler får lämnas ut endast till den som har 
fyllt 18 år. Utlämnande får ske endast vid personligt besök.
Lag (2022:908).

Överklagandeförbud

7 § Beslut enligt denna lag får inte överklagas.

Bemyndigande

8 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får
meddela sådana ytterligare föreskrifter om
sprututbytesverksamheten som behövs till skydd för enskilda.


Övergångsbestämmelser

2006:323

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

2. Ett landsting som vid ikraftträdandet bedriver
sprututbytesverksamhet får, under förutsättning att landstinget
före utgången av år 2006 gör en ansökan om tillstånd enligt
2 §, fortsätta verksamheten i avvaktan på Socialstyrelsens
beslut.
Lag (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning

1 § I denna lag finns bestämmelser om Försvarsmaktens stöd 
till Polismyndigheten och Säkerhetspolisen vid 
terrorismbekämpning i form av insatser som kan innebära 
användning av våld eller tvång mot enskilda. 

Polismyndigheten eller Säkerhetspolisen får begära sådant stöd 
om

1. stödet behövs för att förhindra eller på annat sätt ingripa 
mot en handling som kan utgöra terroristbrott enligt 4 § 
terroristbrottslagen (2022:666) eller försök, förberedelse 
eller stämpling till eller underlåtenhet att avslöja eller 
förhindra sådant brott,

2. ingripandet kräver resurser av särskilt slag som varken 
Polismyndigheten eller Säkerhetspolisen har tillgång till, och

3. regeringen har lämnat sitt medgivande.

Polismyndigheten och Säkerhetspolisen ska samråda med varandra 
innan regeringens medgivande begärs.

Regeringens medgivande behövs inte i sådana brådskande fall 
som kan innebära fara för människors liv eller hälsa eller för 
omfattande förstörelse av egendom. Polismyndigheten eller 
Säkerhetspolisen ska i ett sådant fall omedelbart underrätta 
regeringen om att stöd har begärts. Den myndighet som begärt 
stödet ska även underrätta den andra myndigheten om detta. 
Regeringen ska pröva om beslutet att begära stöd ska 
undanröjas eller bestå. Lag (2022:675).

2 § Försvarsmakten skall ge stöd om den har resurser som är
lämpliga och det inte medför synnerligt hinder i myndighetens
ordinarie verksamhet.

3 § En enhet inom Försvarsmakten som ger stöd enligt denna
lag ska stå under befäl av en militär chef. När en stödinsats
görs, ska enheten och dess chef stå under direkt ledning av
den myndighet som har begärt stödet. Lag (2014:596).

4 § Vid en stödinsats får endast sådan personal från
Försvarsmakten som har lämplig utbildning och erfarenhet för
uppgiften medverka. Försvarsmakten skall se till att den
medverkande personalen har nödvändig kunskap om de särskilda
förhållanden som kan gälla för uppgiften.

5 § Den som tillhör Försvarsmaktens personal och som uppfyller
de krav som föreskrivs av regeringen eller den myndighet
regeringen bestämmer i fråga om tjänsteställning och
kvalifikationer i övrigt har de befogenheter som en polisman
har enligt polislagen (1984:387) när han eller hon deltar i en
stödinsats som sker med stöd av denna lag. Han eller hon har
också vid en stödinsats samma befogenhet som en polisman att
gripa personer enligt 24 kap. 7 § första stycket
rättegångsbalken. Vid utövandet av dessa befogenheter gäller
vad som föreskrivs i 8 § polislagen om behov och
proportionalitet.

6 § Den som fullgör grundutbildning eller repetitionsutbildning
med totalförsvarsplikt är skyldig att delta i verksamhet enligt
denna lag endast om förutsättningarna i 5 kap. 3 § lagen
(1994:1809) om totalförsvarsplikt är uppfyllda. Han eller hon
får inte användas för uppgifter som kan medföra en inte
obetydlig risk för att han eller hon kommer att skadas.

7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
meddelar närmare föreskrifter om verkställigheten av denna lag.
Förordning (2006:344) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning

Regeringen föreskriver följande.

1 § Denna förordning innehåller föreskrifter som ansluter till
lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid
terrorismbekämpning.

2 § Rikspolischefen och chefen för Nationella operativa
avdelningen vid Polismyndigheten samt säkerhetspolischefen
och biträdande säkerhetspolischefen är för respektive
myndighets räkning behöriga att begära Försvarsmaktens stöd
enligt lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen
vid terrorismbekämpning.

En begäran om att Försvarsmakten ska lämna stöd till polisen
ska göras till Högkvarteret. Ett beslut om stöd ska fattas av
överbefälhavaren eller av den inom Högkvarteret som
överbefälhavaren har utsett till beslutsfattare.
Förordning (2014:1171).

3 § För att förbereda stöd till polisen får Försvarsmakten på
framställning av Polismyndigheten eller Säkerhetspolisen
delta i övningar med respektive myndighet.
Förordning (2014:1171).

4 § Försvarsmakten skall ta ut avgifter för de merkostnader som
uppstår när stöd ges till polisen. Polisen och Försvarsmakten
skall stå för sina egna kostnader för utbildning och övning.

5 § Polismyndigheten får, i samråd med Säkerhetspolisen och
efter att ha hört Försvarsmakten, meddela föreskrifter om den
tjänsteställning och de kvalifikationer i övrigt som krävs
för att den som tillhör Försvarsmaktens personal ska ha de
befogenheter som en polisman har enligt polislagen (1984:387)
när han eller hon deltar i en stödinsats som sker med stöd av
lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid
terrorismbekämpning. Förordning (2014:1171).

6 § Polismyndigheten får, i samråd med Säkerhetspolisen och
efter att ha hört Försvarsmakten, meddela föreskrifter om
verkställigheten av lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd
till polisen vid terrorismbekämpning och om verkställigheten
av denna förordning. Förordning (2014:1171).
Förordning (2006:358) om genetisk integriet m.m. 

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser som kompletterar
lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m.

Termer och uttryck som används i lagen om genetisk integritet
m.m. har samma betydelse i förordningen.

2 § Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om

1. genetiska undersökningar inom hälso- och sjukvården enligt 
8 kap. 8 § första stycket 1 lagen (2006:351) om genetisk 
integritet m.m.,

2. fosterdiagnostik och preimplantatorisk genetisk diagnostik 
enligt 8 kap. 8 § första stycket 2 lagen om genetisk 
integritet m.m.,

3. det antal befruktade ägg som får föras in i en kvinnas 
kropp vid befruktning utanför kroppen enligt 8 kap. 8 § 
första stycket 3 lagen om genetisk integritet m.m.,

4. hur många barn en donator enligt 6 kap. 4 § och 7 kap. 6 § 
lagen om genetisk integritet m.m. får ge upphov till enligt 
8 kap. 8 § tredje stycket lagen om genetisk integritet m.m.

Föreskrifter som anges i första stycket 1 och 2 ska beslutas 
efter hörande av Statens medicinsk-etiska råd.
Förordning (2018:1284).

3 § Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om undantag från 
kravet enligt 3 kap. 1 § första stycket lagen (2006:351) om 
genetisk integritet m.m. på tillstånd till en genetisk 
undersökning som utgör eller ingår som ett led i en allmän 
hälsoundersökning. Förordning (2019:344).

4 § Inspektionen för vård och omsorg får meddela föreskrifter 
om ansökningsförfarandet för tillstånd enligt 6 kap 2 § och 7 
kap. 4 § lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m.

Socialstyrelsen får meddela ytterligare föreskrifter om 
verkställigheten av lagen om genetisk integritet m.m. 
Förordning (2013:1153).
Lag (2006:385) om avgift för annonsering i Post- och Inrikes Tidningar

1 § Den som enligt lag eller förordning kungör ett visst
förhållande i Post- och Inrikes Tidningar skall betala en
annonsavgift till den som verkställer kungörandet. Om det av en
särskild föreskrift framgår att någon annan skall stå för
kostnaden för kungörande, skall den personen i stället betala
avgiften. Regeringen får meddela föreskrifter om avgiftens
storlek.
Förordning (2006:450) om skydd för störningskänslig forskning 

1 § I denna förordning finns föreskrifter som ansluter till
lagen (2006:449) om skydd för störningskänslig forskning.

2 § När flera forskningshuvudmän medverkar i ett och samma
forskningsprojekt skall endast en forskningshuvudman ansöka om
skydd för störningskänslig forskning. Ansökan skall lämnas in
av den forskningshuvudman som är huvudansvarig för
forskningsprojektet.

3 § En ansökan om skydd för störningskänslig forskning skall
prövas av den länsstyrelse inom vars geografiska område
forskningen i huvudsak skall utföras.
Lag (2006:489) om försöksverksamhet med komplement till  färdtjänst 

1 § En kommun som deltar i försöksverksamhet med komplement
till färdtjänst enligt denna lag får lämna ekonomiskt stöd för
anskaffning och anpassning av ett motorfordon till en person
med funktionshinder, för att förbättra hans eller hennes
möjligheter att förflytta sig.

2 § De kommuner som deltar i försöksverksamheten får lämna
komplement till färdtjänst under förutsättning att den som
skall få stödet

- samtycker till stödet,

- har tillstånd till färdtjänst enligt lagen (1997:736) om
färdtjänst, men

- inte är berättigad till bilstöd enligt lagen (1988:360) om
handläggning av ärenden om bilstöd till personer med
funktionshinder.

I övrigt bestämmer kommunerna de förutsättningar för beviljande
av komplement till färdtjänst som skall gälla inom den egna
kommunen.

3 § Den kommun som vill delta i försöksverksamhet enligt denna
lag skall ansöka om det hos regeringen. Regeringen beslutar om
tillstånd.

Försöksverksamheten får bedrivas under tiden den 1 juli 2007-30
juni 2010.

4 § En kommun som får bedriva verksamhet enligt denna lag och
som med stöd av 4 § andra stycket lagen (1997:736) om
färdtjänst överlåtit sina uppgifter i fråga om färdtjänsten
till trafikhuvudmannen i länet får även överlåta till
trafikhuvudmannen att bedriva försöksverksamheten. Överlåtelse
får ske även om trafikhuvudmannen är ett aktiebolag.

Med trafikhuvudman avses detsamma som i lagen (1997:734) om
ansvar för viss kollektiv persontrafik.
Lag (2006:492) om kommnal befogenhet att tillhandahålla servicetjänster åt äldre

1 § En kommun får utan föregående individuell behovsprövning
tillhandahålla servicetjänster åt personer som fyllt 67 år.

Med servicetjänster avses tjänster som är avsedda att förebygga
skador, olycksfall eller ohälsa och som inte utgör personlig
omvårdnad.

2 § För servicetjänster åt äldre personer får kommunen ta ut
skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer.
Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader.

3 § Denna lag inskränker inte de skyldigheter som en kommun har
enligt socialtjänstlagen (2001:453).

4 § Den eller de nämnder som avses i 2 kap. 4 § första stycket
socialtjänstlagen (2001:453) skall ha hand om verksamhet enligt
denna lag.
Lag (2006:502) med vissa bestämmelser om förhandsavgörande från Europeiska unionens domstol

Redovisning av ställningstagande

1 § Om en part i ett mål eller ärende vid en domstol eller
myndighet, som omfattas av skyldigheten att inhämta
förhandsavgörande från Europeiska unionens domstol, har yrkat
att ett förhandsavgörande ska inhämtas eller på annat sätt
väckt frågan om en sådan åtgärd, ska domstolen eller
myndigheten, i de fall den beslutar att inte inhämta ett
förhandsavgörande, i sitt beslut ange skälen till detta.

Första stycket gäller inte vid tillämpningen av 58 eller 59
kap. rättegångsbalken, 37 b eller 37 c §
förvaltningsprocesslagen (1971:291) eller 42 § lagen
(1996:242) om domstolsärenden. Lag (2010:581).

Förhandsavgörande enligt vissa internationella överenskommelser

2 § En domstol ska eller får inhämta förhandsavgörande från
Europeiska unionens domstol om tolkningen av en bestämmelse i
en internationell överenskommelse, som Sverige har tillträtt
och som har ingåtts inom ramen för samarbete i Europeiska
unionen, i den omfattning som Sverige enligt överenskommelsen
har åtagit sig att ålägga domstol sådan skyldighet eller att
ge domstol sådan behörighet.

Om en annan lag innehåller någon bestämmelse om domstols rätt
eller skyldighet att begära förhandsavgörande från Europeiska
unionens domstol, gäller den bestämmelsen.

Regeringen ger i Svensk författningssamling till känna
åtaganden enligt första stycket och bestämmelser enligt andra
stycket. Lag (2010:581).
Lag (2006:516) om förbud mot utmätning av viss ersättning till vittnen och andra hotade personer

1 § Anspråk på ersättning, som utgör en del av säkerhetsarbete
enligt 2 a § polislagen (1984:387) och som kan betalas ut till
vittnen och andra hotade personer, får inte utmätas för den
ersättningsberättigades skulder. I fråga om förbud mot
utmätning sedan ersättning har betalats ut tillämpas 5 kap. 7 §
andra stycket utsökningsbalken.
Förordning (2006:527) om uppgiftsskyldighet för Tullverket om införsel eller utförsel av skjutvapen

1 § Tullverket ska i enlighet med vad som föreskrivs i denna
förordning lämna uppgifter till Polismyndigheten om
skjutvapen som förs in i eller ut ur Sverige.
Förordning (2014:1210).

2 § Uppgiftsskyldighet enligt 1 § föreligger då ett skjutvapen
som omfattas av bestämmelserna i vapenlagen (1996:67) förs in i
eller ut ur landet.

Uppgifter behöver inte lämnas om ändamålet med införseln eller
utförseln av skjutvapnet är att det skall användas tillfälligt
för jakt eller tävling.

3 § Uppgiftsskyldigheten avser

1. vapnets identifikationsnummer eller annan uppgift som gör
det möjligt att identifiera vapnet och, i förekommande fall,
märkning som visar att det har förts in till Sverige och året
för införseln,

2. vapentypen,

3. införsel- eller utförselorten,

4. datum för införseln eller utförseln, och

5. uppgift om innehavstillståndet, vapenhandlartillståndet,
utförseltillståndet eller annat motsvarande
tillstånd. Förordning (2011:574).

4 § Tullverket får meddela närmare föreskrifter om
verkställigheten av denna förordning.
Förordning (2006:585) om personalliggare enligt lagen (2006:575) om skattekontroll i vissa branscher

1 § Skatteverket får meddela närmare föreskrifter om hur en
personalliggare enligt lagen (2006:575) om särskild
skattekontroll i vissa branscher skall vara utformad och hur
den skall föras.

2 § Om Skatteverket avser att utfärda föreläggande enligt 18 §
lagen (2006:575) om särskild skattekontroll i vissa branscher,
skall en enhet inom Skatteverket som medverkar vid
brottsutredningar på begäran ange om det i enhetens verksamhet
finns uppgifter som innebär att ett föreläggande inte får
förenas med vite.
Förordning (2006:618) om ersättning för inställelse vid  Specialdomstolen för Sierra Leone 

Regeringen föreskriver följande.

1 § I fråga om ersättning enligt 11 § lagen (2006:615) om
samarbete med Specialdomstolen för Sierra Leone tillämpas 1 §
andra och tredje styckena, 2 och 3 §§, 4 § andra stycket, 5, 8
och 10 §§ samt 11 § första stycket förordningen (1982:805) om
ersättning av allmänna medel till vittnen, m.m.

Traktamente för dag får bestämmas till högst 350 kr per dag.

2 § En framställning om ersättning eller förskott på ersättning
skall göras hos tingsrätten i den ort där den kallade vistas. I
övrigt tillämpas bestämmelserna i kungörelsen (1973:261) om
utbetalning av vissa ersättningar i mål eller ärende vid
domstol, m.m.
Förordning (2006:627) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat

1 § Finansinspektionen får ingå sådana internationella
överenskommelser som följer av Europaparlamentets och rådets
direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn
över kreditinstitut, försäkringsföretag och
värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat och om
ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 79/267/EEG, 92/49/EEG,
92/96/EEG, 93/6/EEG och 93/22/EEG samt Europaparlamentets och
rådets direktiv 98/78/EG och 2000/12/EG, senast ändrat genom
Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/89/EU.
Förordning (2013:673).

2 § När det gäller följande bestämmelser i lagen (2006:531)
om särskild tillsyn över finansiella konglomerat får
Finansinspektionen meddela föreskrifter om

1. hur balansomslutningen och kapitalkraven ska beräknas
enligt 2 kap. 2–4 §§,

2. de närmare förutsättningarna för att tillämpa bestämmelsen
i 3 kap. 4 §,

3. hur kapitalbasen och kapitalkraven ska beräknas enligt
5 kap. 3–5 §§,

4. hur riskkoncentrationer enligt 5 kap. 7 § ska värderas,

5. hur interna transaktioner enligt 5 kap. 9 § ska
värderas,
6. innehållet, omfattningen och fullgörandet av
rapporteringen enligt 5 kap. 10 §,

7. sådana riskkoncentrationer och interna transaktioner som
ska rapporteras enligt 5 kap. 11 § och fullgörandet av denna
rapportering,

8. att vissa uppgifter som enligt 5 kap. 10 och 11 §§ ska
lämnas till Finansinspektionen i stället ska lämnas till
Statistiska centralbyrån, och

9. kraven på system för riskhantering och rutiner för intern
kontroll enligt 5 kap. 13 och 14 §§. Förordning (2014:499).

3 § Innan Finansinspektionen meddelar föreskrifter med stöd
av 2 § 8, ska inspektionen ge Riksbanken och Statistiska
centralbyrån tillfälle att yttra sig.
Förordning (2014:499).

4 § /Upphör att gälla U:2025-04-01/
Polismyndigheten får meddela föreskrifter om hur 
uppgifter enligt 6 kap. 8 § lagen (2006:531) om särskild 
tillsyn över finansiella konglomerat ska lämnas.
Förordning (2018:1756).

4 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Polismyndigheten får meddela föreskrifter om hur uppgifter 
enligt 6 kap. 7 a § första stycket och 8 § lagen (2006:531) om 
särskild tillsyn över finansiella konglomerat ska lämnas.
Förordning (2025:195).
Förordning (2006:639) om utrymning och inkvartering m.m. under höjd beredskap

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser som ansluter till
lagen (2006:546) om utrymning och inkvartering m.m. under höjd
beredskap.

2 § Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får efter
samråd med Försvarsmakten och Polismyndigheten meddela
föreskrifter för hur utrymning ska planläggas.

Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får i samråd med
Försvarsmakten besluta om vilka områden som ska planläggas
för utrymning. Förordning (2014:1225).

3 § Länsstyrelsen får besluta om utrymning enligt 2 kap. 1 §
lagen (2006:546) om utrymning och inkvartering m.m. under höjd
beredskap inom det egna länet. Länsstyrelsen får även meddela
sådana beslut som avses i 2 kap. 2 § samma lag gällande det
egna länet.

Utflyttningsförbud

4 § Länsstyrelsen får meddela förbud att lämna ett visst område
enligt 2 kap. 6 § lagen (2006:546) om utrymning och
inkvartering m.m. under höjd beredskap.

Inflyttningsförbud

5 § Länsstyrelsen får meddela förbud mot inflyttning enligt 2
kap. 7 § lagen (2006:546) om utrymning och inkvartering m.m.
under höjd beredskap.

Skyldighet att hjälpa andra kommuner och regioner

6 § Kommuner eller regioner som enligt 2 kap. 5 § lagen 
(2006:546) om utrymning och inkvartering m.m. under höjd 
beredskap har fått hjälp med personal ska svara för 
personalens avlöning och andra anställningsförmåner.
Förordning (2019:1054).
Lag (2006:671) med anledning av inrättande av  Kronofogdemyndigheten 

1 § Det som är föreskrivet i eller annars följer av en lag
eller annan författning beträffande kronofogdemyndighet,
kronofogdemyndigheten, kronofogdemyndigheter,
kronofogdemyndighet i viss region eller exekutionsväsendet
skall från och med den 1 juli 2006 i stället tillämpas på
Kronofogdemyndigheten.

2 § Mål och ärenden som enligt lag eller annan författning
handläggs av en kronofogdemyndighet skall från och med den 1
juli 2006 handläggas av Kronofogdemyndigheten.

En ansökan eller annan handling eller uppgift som en viss dag
har lämnats till en kronofogdemyndighet skall samma dag anses
ha kommit in till Kronofogdemyndigheten.
Förordning (2006:853) med instruktion för Överåklagarnämnden för  nämndemannauppdrag 

Uppgifter

1 § Överklagandenämnden för nämndemannauppdrag har till uppgift
att pröva överklaganden av domstols beslut om entledigande och
avstängning av nämndemän i enlighet med 4 kap. 8 b §
rättegångsbalken och 23 § lagen (1971:289) om allmänna
förvaltningsdomstolar.

Sammansättning

2 § Nämnden består av en ordförande, en vice ordförande och tre
andra ledamöter. För varje annan ledamot än ordföranden och
vice ordföranden finns en ersättare.

Ordföranden och vice ordföranden skall vara eller ha varit
ordinarie domare.

Organisation

3 § Hos nämnden tjänstgör en sekreterare.

Nämnden har sitt kansli hos Kammarrätten i Sundsvall.
Kammarrätten utför nämndens kansligöromål.

Ärendenas handläggning

4 § Nämnden är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden
och tre andra ledamöter är närvarande.

Ordföranden eller vice ordföranden får besluta om avskrivning
av ärenden efter återkallelse.

5 § Ärendena avgörs efter föredragning vid sammanträde.
Föredragningen utförs av sekreteraren eller av en särskilt
förordnad föredragande.

Om ett ärende är så brådskande att det inte kan avgöras vid ett
sammanträde får det avgöras efter kontakter mellan ordföranden
eller vice ordföranden och så många ledamöter som behövs för
beslutförhet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa
sammanträde.

6 § Ordföranden, vice ordföranden eller sekreteraren får begära
in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena samt
pröva frågor om utlämnande av allmänna handlingar.

7 § Nämnden får ge dem som kan lämna upplysningar i ett ärende
tillfälle att närvara vid ett sammanträde.

Den som varit närvarande har rätt att av allmänna medel få
skälig ersättning för sina inställelsekostnader.

Förordnanden

8 § Ledamöterna, ersättarna och sekreteraren förordnas av
regeringen för en bestämd tid.
Förordning (2006:94) om register hos Socialstyrelsen över insatser inom den kommunala hälso- och sjukvården 

Inledning

1 § Socialstyrelsen får föra hälsodataregister enligt 1 § lagen
(1998:543) om hälsodataregister i form av ett register över
insatser inom den kommunala hälso- och sjukvården.

Personuppgiftsansvarig

2 § Av 1 § lagen (1998:543) om hälsodataregister följer att
Socialstyrelsen är personuppgiftsansvarig för behandlingen av
personuppgifter.

Ändamål för behandling av personuppgifter

3 § Personuppgifter i registret över insatser inom den 
kommunala hälso- och sjukvården får behandlas för 
framställning av statistik, uppföljning, utvärdering och 
kvalitetssäkring inom den hälso- och sjukvård som avses i 12 
kap. 1 och 2 §§ och 14 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen 
(2017:30) samt för forskning och epidemiologiska 
undersökningar. Förordning (2017:93).

Personuppgifter som får behandlas

4 § Sådana personuppgifter får behandlas som rör personer som 
fått hälso- och sjukvård enligt 12 kap. 1 eller 2 § eller 14 
kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Behandlingen 
får avse uppgifter om

1. personnummer, bosättningsort, kommun som utfört 
vårdinsatser, nummer i Centrala företags- och 
arbetsställeregistret (CFAR-nummer) för utföraren av 
vårdinsatserna, åtgärder, tidpunkter för åtgärder, omfattning 
av åtgärder räknad i tid och om åtgärder vidtagits av 
legitimerad personal inom hälso- och sjukvården eller av 
annan personal på delegation,

2. folkbokföringsort, födelsehemort eller födelseort för den 
registrerade och dennes föräldrar, medborgarskap, civilstånd, 
inflyttning från och utflyttning till utlandet, 
personnummerförändringar och dödsdatum. Förordning (2017:93).

Uppgiftsskyldighet

5 § Kommunerna ska, för de ändamål som anges i 3 § lagen 
(1998:543) om hälsodataregister, lämna de uppgifter som avses 
i 4 § 1 till registret över insatser inom den kommunala hälso- 
och sjukvården. 

Statistiska centralbyrån ska lämna de personuppgifter som 
avses i 4 § 2 till registret över insatser inom den kommunala 
hälso- och sjukvården. 

Socialstyrelsen får, efter att ha gett Sveriges Kommuner och 
Regioner tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter om hur 
den uppgiftsskyldighet som avses i första stycket ska 
fullgöras. Förordning (2020:130).

Information

6 § Utöver vad som framgår av artiklarna 13 och 14 i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 
27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på 
behandling av personuppgifter och om det fria flödet av 
sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG 
(allmän dataskyddsförordning) ska den som är 
personuppgiftsansvarig enligt denna förordning lämna 
information till den registrerade om

1. innebörden och omfattningen av det sekretess- och 
säkerhetsskydd som gäller för registret, och

2. vad som gäller i fråga om sökbegrepp, direktåtkomst och 
utlämnande på medium för automatiserad behandling.

Socialstyrelsen ska på lämpligt sätt informera allmänheten om 
registret. Förordning (2018:463).
Förordning (2006:954) om underrättelseskyldighet vid tvångslicensiering av patent för tillverkning och export av vissa läkemedelsprodukter 

1 § Den underrättelseskyldighet som följer av artiklarna 12 och
16.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr
816/2006 av den 17 maj 2006 om tvångslicensiering av patent för
tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med
folkhälsoproblem, skall fullgöras av den domstol som har
beviljat respektive upphävt tvångslicensen.
Tillkännagivande (2006:977) till lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete i brottsutredningar 

Nedan anges internationella överenskommelser som kan omfattas
av tilllämpningen av följande bestämmelser i lagen (2003:1174)
om vissa former av internationellt samarbete i
brottsutredningar.

Kontrollerade leveranser

13 §

I följande överenskommelser finns bestämmelser om villkor för
användning av uppgifter som en svensk myndighet fått eller
överlämnat i ett ärende om kontrollerad leverans:

1. artikel 126-129 i konventionen av den 19 juni 1990 om
tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985
(Schengenkonventionen, SÖ 1998:49),

2. artikel 19.7 och 25 i konventionen av den 18 december 1997
om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar
(Neapel II-konventionen, SÖ 2001:3), och

3. artikel 23 i konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig
rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens
medlemsstater (konventionstexten finns publicerad i prop.
2004/05:144).

14 §

I följande överenskommelser finns bestämmelser om skadestånd:

1. artikel 19.5 och 19.6 i konventionen av den 18 december 1997
om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar
(Neapel II-konventionen, SÖ 2001:3), och

2. artikel 16 i konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig
rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens
medlemsstater (konventionstexten finns publicerad i prop.
2004/05:144).

Användning av skyddsidentitet

16 §

I följande överenskommelser finns bestämmelser om villkor för
användning av uppgifter som en svensk myndighet fått eller
överlämnat i ett ärende om brottsutredning med användning av
skyddsidentitet:

1. artikel 19.7 och 25 i konventionen av den 18 december 1997
om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar
(Neapel II-konventionen, SÖ 2001:3), och

2. artikel 23 i konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig
rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens
medlemsstater (konventionstexten finns publicerad i prop.
2004/05:144).

17 §

I följande överenskommelser finns bestämmelser om skadestånd:

1. artikel 19.5 och 19.6 i konventionen av den 18 december 1997
om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar
(Neapel II-konventionen, SÖ 2001:3), och

2. artikel 16 i konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig
rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens
medlemsstater (konventionstexten finns publicerad i prop.
2004/05:144).
Tillkännagivande (2007:1) om uppgift om Riksbankens  referensränta 

Riksbanken ger till känna att Riksbankens referensränta för
perioden den 1 januari-30 juni 2007 är 3,0 procent.
Förordning (2007:1019) med instruktion för Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

Uppgifter

1 § Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd prövar ärenden enligt
8 kap. 1–12 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659).

Myndigheten ska medverka till att stärka patientsäkerheten
inom hälso- och sjukvården inklusive tandvården.
Förordning (2010:1376).

2 § Myndigheten ska informera Socialstyrelsen om ärenden och
beslut som det kan vara av betydelse för Socialstyrelsen att ha
kännedom om.

Ledning

3 § Myndigheten leds av en myndighetschef.

Särskilda organ

4 § Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som
benämns Ansvarsnämnden.

Ansvarsnämnden har till uppgift att enligt
patientsäkerhetslagen (2010:659) pröva ärenden om

1. prövotid,

2. återkallelse av legitimation och annan behörighet,

3. begränsning av förskrivningsrätt, och

4. ny legitimation och behörighet.
Förordning (2010:1376).

5 § Ansvarsnämnden består av en ordförande och åtta andra
ledamöter.

Anställningar och uppdrag

6 § Generaldirektören är myndighetschef och ordförande i
Ansvarsnämnden.

7 § I 9 kap. 2 § patientsäkerhetslagen (2010:659) finns
bestämmelser om ordförande och ledamöter i ansvarsnämnden.

Av ansvarsnämndens ledamöter utses

1. en efter förslag av Sveriges Kommuner och Landsting,

2. en efter förslag av Landsorganisationen i Sverige,

3. en efter förslag av Tjänstemännens centralorganisation,

4. en efter förslag av Sveriges akademikers
centralorganisation, och

5. de fyra återstående ledamöterna bland personer som kan
anses särskilt företräda allmänhetens intresse.

Ersättarna utses på samma sätt som ledamöterna.

Har förslag till ledamot eller ersättare inte lämnats, ska
tillräckligt antal ledamöter och ersättare ändå
utses. Förordning (2010:1376).

Övergångsbestämmelser

2010:1376

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011.

2. För ärenden om disciplinpåföljd som har återförvisats
till myndigheten från domstol gäller fortfarande 1 §
första stycket och 4 § i sin äldre lydelse.
Förordning (2007:1021) med instruktion för Barnombudsmannen

Uppgifter m.m.

1 § I lagen (1993:335) om Barnombudsman finns bestämmelser om 
Barnombudsmannens uppgifter, förordnande, organisation m.m.

Vid fullgörande av sina uppgifter enligt 2 § lagen om 
Barnombudsman ska Barnombudsmannen systematiskt och 
återkommande följa upp och utvärdera tillämpningen av 
barnkonventionen i berörda verksamheter hos 
förvaltningsmyndigheter, kommuner och regioner. 
Barnombudsmannen ska, utifrån sin ombudsmannaroll, belysa 
levnadsvillkor för flickor respektive pojkar och för barn 
som definierar sig på andra sätt. Barnombudsmannen ska 
förmedla och föra en dialog om slutsatser och iakttagelser med 
de myndigheter och huvudmän som är berörda. Utifrån sådana 
uppföljningar och utvärderingar ska Barnombudsmannen också 
genomföra insatser som bidrar till att utveckla och sprida 
kunskap om tillämpningen av barnkonventionen. 
Förordning (2019:1062). 

Ledning

2 § Myndigheten leds av en myndighetschef.

Anställningar och uppdrag

3 § Barnombudsmannen är myndighetschef.

Ärendenas handläggning

4 § Ärendena avgörs av ombudsmannen.

Undantag från myndighetsförordningen

5 § Följande bestämmelse i myndighetsförordningen (2007:515) 
ska inte tillämpas på myndigheten:

23 § första stycket om anställningar och uppdrag.
Förordning (2017:998).
Förordning (2007:1022) om inkomstindex för år 2008 

Regeringen fastställer inkomstindexet enligt 1 kap. 5 § lagen
(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension till 131,18 för år
2008.
Förordning (2007:1023) om inkomstbasbelopp för år 2008 

Regeringen fastställer inkomstbasbeloppet enligt 1 kap. 6 §
lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension till 48 000
kronor för år 2008.
Förordning (2007:1024) om balanstal för år 2008 

Regeringen fastställer balanstalet enligt 1 kap. 5 a § lagen
(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension till 1,0149 för år
2008.
Förordning (2007:1025) om fastställande av andelar för  fördelning av ålderspensionsavgifter och statliga  ålderspensionsavgifter under år 2008 

Regeringen fastställer andelarna för fördelning av
ålderspensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter
under år 2008 enligt följande. Fördelningen av
ålderspensionsavgifter enligt 6 § lagen (2000:981) om
fördelning av socialavgifter ska göras på så sätt att 11,1
procent förs till staten, 19,3 procent förs till
Riksgäldskontoret för tillfällig förvaltning och återstoden
förs efter avstämning till Första-Fjärde AP-fonderna.
Fördelningen av statliga ålderspensionsavgifter enligt 8 §
lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift ska göras på
så sätt att 13,4 procent förs till Riksgäldskontoret för
tillfällig förvaltning och återstoden förs efter avstämning
till Första-Fjärde AP-fonderna.
Förordning (2007:1026) med instruktion för Rikstrafiken 

Uppgifter

1 § Rikstrafiken ska verka för utveckling och samordning av den
interregionala kollektiva persontrafiken samt för att de
transportpolitiska målen uppnås.

Rikstrafiken ska följa kollektivtrafikens utveckling och
särskilt kartlägga brister i den interregionala kollektiva
persontrafiken.

2 § Rikstrafiken ansvarar för statens avtal om
transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv
persontrafik som inte upprätthålls i annan regi och där det
saknas förutsättningar för kommersiell drift.

Rikstrafiken får svara för statens avtal om transportpolitiskt
motiverad internationell kollektiv persontrafik som inte
upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas
förutsättningar för kommersiell drift.

I de avtal som Rikstrafiken svarar för ska Rikstrafiken väga in
behovet av funktionella arbetsmarknadsregioner.

3 § Rikstrafiken ska också

1. genom överläggningar med övriga berörda parter främja
frivilliga samverkanslösningar,

2. verka för att information, tidtabeller och biljettsystem för
kollektiv persontrafik samordnas,

3. verka för att handikappanpassningen av kollektiva färdmedel
samordnas mellan samtliga trafikslag,

4. verka för att jämställdhetsaspekter beaktas inom
kollektivtrafikområdet,

5. ansvara för statens avtal om linjesjöfart till Gotland.

Ledning

4 § Rikstrafiken leds av en styrelse.

5 § Styrelsen ska bestå av lägst fem och högst sju ledamöter.

Anställningar

6 § Generaldirektören är myndighetschef.

Särskilt organ

7 § Hos Rikstrafiken ska det finnas en rådgivande delegation
för handikappfrågor.

Den rådgivande delegationen för handikappfrågor har till
uppgift att bistå Rikstrafiken i frågor om handikappanpassning
som är av större vikt.

8 § Den rådgivande delegationen för handikappfrågor består av
en företrädare för Rikstrafiken, som ska vara ordförande, samt
företrädare för Vägverket, Banverket, Sjöfartsverket,
Luftfartsstyrelsen och Boverket. Dessutom får företrädare för
Sveriges Kommuner och Landsting, Svenska lokaltrafikföreningen,
Hjälpmedelsinstitutet, Handikappförbundens samarbetsorgan, De
handikappades riksförbund, Synskadades riksförbund och Sveriges
dövas riksförbund ingå i delegationen.

9 § I den rådgivande delegationen för handikappfrågor får även
företrädare för andra myndigheter och organisationer ingå i
särskilda fall.