Lag (2010:897) om gränsälvsöverenskommelse mellan Sverige och Finland

Den gränsälvsöverenskommelse mellan Sverige och Finland som
undertecknades den 11 november 2009 ska gälla som svensk lag.
Detta gäller dock inte artiklarna 23–26 och 29 samt 
fiskestadgan för Torneälvens fiskeområde.

Överenskommelsen är avfattad på svenska och finska. Den
svenska texten framgår av bilagan till denna lag.
Överenskommelsens finska text finns tillgänglig på
Regeringskansliet (Utrikesdepartementet).


Bilaga

Gränsälvsöverenskommelse mellan Sverige och Finland

Konungariket Sverige och Republiken Finland, i det följande
parterna,

som önskar ersätta 1971 års gränsälvsöverenskommelse mellan
Sverige och Finland med en ny överenskommelse,

som beaktar 1810 års gränsregleringstraktat,

som beaktar den internationella vattenrättens principer,

som beaktar 1992 års konvention om gränsöverskridande
vattendrag och dess protokoll om vatten och hälsa och 1992 års
konvention om skydd av Östersjöområdets marina miljö,

som beaktar Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG
om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på
vattenpolitikens område och de Europeiska gemenskapernas övriga
relevanta lagstiftning,

som beaktar artikel 66 i Förenta nationernas
havsrättskonvention av år 1982 samt
1992 års konvention om biologisk mångfald,

har kommit överens om följande.

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Geografiskt tillämpningsområde

1. Överenskommelsen är tillämplig på följande vattendrags och
sjöars avrinningsområden.

a) Könkämäälven och Muonioälven samt den del av Torneälven och 
de sjöar i vilka riksgränsen mellan Finland och Sverige löper 
(gränsälvarna),

b) de vattendrag som är sidogrenar till eller utmynnar i
gränsälvarna, och

c) Torneälvens mynningsgrenar.

2. Överenskommelsen är tillämplig på följande kustvattenområden
(kustvattenområdena)

a) den del av Bottenviken inom det svenska kustvattenområdet,
vars gräns följer en linje dragen från fastlandet vid halvön 
Patokaris sydspets via Skomakarens östra strand, Stora 
Hepokaris nordspets och söderut parallellt med riksgränsen till 
en punkt en sjömil utanför baslinjen, för att sedan på detta 
avstånd följa baslinjen österut fram till riksgränsen, samt

b) den del av Bottenviken inom det finska kustvattenområdet,
vars gräns följer meridianen 24°20,2’ till Torneå kommuns gräns 
med Kemi och går vidare längs kommungränsen sydväst ända fram 
till riksgränsen, med undantag av ön Iso-Huituri.

3. De områden som anges i punkterna 1 och 2 bildar ett finsk-
svenskt avrinningsdistrikt (avrinningsdistriktet).
Avrinningsdistriktets huvudsakliga geografiska omfattning 
illustreras av den bilagda kartan.

4. För fiske gäller ett särskilt tillämpningsområde som
definieras i artikel 23.

Artikel 2

Syfte

1. Överenskommelsens syfte är att

a) i avrinningsdistriktet trygga möjligheterna för båda
parterna till skäligt nyttjande av gränsälvarna på ett sätt som 
främjar gränsregionens intressen,

b) förebygga översvämnings- och miljöolyckor,

c) samordna de program, planer och åtgärder i 
avrinningsdistriktet som behövs för att uppnå de mål som 
bestäms för vattnets kvalitet och vattnets hållbara nyttjande, 
med iakttagande av de internationella åtaganden och den
gemenskapsrätt som parterna är bundna av, samt

d) i övrigt främja samarbetet mellan parterna i vatten- och
fiskefrågor.

2. Särskild vikt ska fästas vid

a) att uppnå gemensamma kvalitetsmål för yt- och grundvatten,

b) naturvård, kulturmiljövård och miljöskydd,

c) hållbart nyttjande av vattenresurserna, samt

d) skydd och hållbart nyttjande av fiskbestånden.

3. För att skapa förutsättningar för ett sådant samarbete som
behövs för att uppnå denna överenskommelses syfte ska ett 
mellanstatligt samarbetsorgan inrättas.

Artikel 3

Rätt till vattnet och vattenområdena i gränsälvarna

1. Vardera part har lika rätt till vattnet i gränsälvarna med
sidogrenar, även i det fall mer vatten strömmar genom den ena 
partens territorium än genom den andra partens. Den rätt till 
vattnet som enskild kan grunda på dom, urminnes hävd eller 
annan särskild rättsgrund ändras inte härigenom.

2. Den som äger eller har nyttjanderätt till strand vid en
gränsälv får oberoende av riksgränsen nyttja vattenområdet 
utanför stranden för mindre anordning, såsom brygga eller 
båthus.

3. Var och en har rätt att nyttja vatten och is ur gränsälvarna 
för husbehov och likartade ändamål.

4. Var och en har rätt att färdas fritt i gränsälvarna.

5. Nyttjande enligt punkterna 2–4 i denna artikel ska ske med
iakttagande av nationella regelsystem och får inte medföra 
nämnvärd olägenhet för enskilda eller allmänna intressen. 
Nyttjandet får inte försvåra fisket.

Samarbete

Artikel 4

Gemensamma program och planer

Parternas myndigheter ska samverka sinsemellan och ha som
målsättning att upprätta gemensamma program och planer för att 
uppfylla överenskommelsens syfte enligt artikel 2 punkt 1.

Artikel 5

Kvalitetsmål för vattenmiljön i gränsälvarna

De nationella kvalitetsmålen för vattenmiljön i gränsälvarna
ska samordnas så långt som möjligt mellan parterna.

Artikel 6

Förebyggande av översvämningsskador

I syfte att bistå den andra partens myndigheter får företrädare 
för de myndigheter som deltar i översvämningsbekämpning 
överskrida riksgränsen när det är nödvändigt att vidta 
praktiska åtgärder för att avvärja överhängande risk för
översvämningsskador vid gränsälvarna. Detta ska föregås av
samtycke av den myndighet som den andra parten har utsett.

Artikel 7

Övervakning av vattenföringen

Parterna ska fortlöpande övervaka vattenföringen där
Tärendöälven lämnar Torneälven. Övervakningsdata ska lämnas 
till det mellanstatliga samarbetsorganet.

Mellanstatligt samarbetsorgan

Artikel 8

Finsk-svenska gränsälvskommissionen

1. Parterna upprättar härmed ett mellanstatligt
samarbetsorgan, Finsk-svenska gränsälvskommissionen 
(kommissionen), för att fullgöra uppgifter enligt denna 
överenskommelse.

2. Kommissionen ska ha sådan juridisk kapacitet i de båda
länderna att den kan fullgöra sina uppgifter.

3. Stadgan med administrativa bestämmelser för kommissionen
(stadgan) ska utgöra en integrerad del av överenskommelsen.

Artikel 9

Sammansättning

1. Vardera part ska utse tre ledamöter för viss tid till
kommissionen, varav en ledamot från en statlig myndighet med 
ansvar för vattenfrågor och en från en kommun som ligger inom 
överenskommelsens tillämpningsområde, samt för varje ledamot en 
eller flera suppleanter.

2. Ordförandeskapet i kommissionen ska växla mellan parterna
kalenderårsvis. Ordförande ska utses av den part som innehar 
ordförandeskapet och den andra parten ska utse vice ordförande. 
Båda ska vara ledamöter av kommissionen.

3. Vardera part får utse högst tre ordinarie sakkunniga att
biträda kommissionen. Kommissionen kan även anlita andra 
sakkunniga.


Artikel 10

Uppgifter

1. Kommissionen ska i enlighet med bestämmelserna i denna
överenskommelse

a) utveckla samarbetet mellan parterna i
avrinningsdistriktet,

b) främja samverkan mellan parternas myndigheter med avsikt
att samordna de program, planer och åtgärder vars syfte är att 
uppnå kvalitetsmålen för vattenmiljön och att följa 
vattenstatusen,

c) främja samordningen av parternas myndigheters och kommuners 
arbete med planer för att förebygga översvämnings- och 
miljöolyckor i gränsälvarna,

d) främja samordningen av parternas myndigheters och kommuners 
arbete med naturskyddsplaner för gränsälvarna,

e) ansvara för att gemensam information ges och att gemensamma 
informationsmöten hålls om de program och planer som anges i 
denna  artikel, samt

f) antingen tillstyrka eller avstyrka förslag till program
och planer för avrinningsdistriktet.

2. Kommissionen ska följa tillämpningen av denna
överenskommelse och praxis i tillståndsärenden samt 
uppmärksamma parterna på behov av ändringar i 
överenskommelsen.

Artikel 11

Befogenheter

1. Kommissionen har, i frågor som hör till vatten- eller
miljölagstiftningen och som kan påverka gränsälvarnas eller 
kustvattenområdenas status eller nyttjande, för verksamheter 
inom avrinningsdistriktet rätt att

a) yttra sig i tillståndsärenden,

b) överklaga beslut i tillståndsärenden, och

c) göra en framställan om rättelse, i enlighet med nationell
lagstiftning, av överträdelse av ett tillståndsbeslut eller lag 
eller bestämmelse grundad på lag.

2. Kommissionen har rätt att komma med förslag och avge
utlåtanden i andra ärenden som rör vattenfrågor i 
avrinningsdistriktet.

3. Kommissionen har rätt att ge sitt utlåtande innan beslut
fattas om föreskrifter om fiske och om undantag från 
bestämmelser om fiske.

Artikel 12

Rätt till information

1. Myndigheter som upprättar sådana program och planer som
avses i artikel 4 ska löpande hålla kommissionen underrättad 
om sitt arbete. 

2. Kommissionen ska få information om sådana ärenden och
beslut som den har rätt att yttra sig i eller överklaga så att 
den kan utöva sina befogenheter enligt artikel 11.

3. Domstolar och myndigheter ska på begäran lämna kommissionen 
all tillgänglig information som den behöver för att fullgöra 
sina uppgifter.

Artikel 13

Offentlighet

1. Envar har rätt att ta del av handlingar som finns hos
kommissionen i enlighet med punkt 2 och 3 nedan.

2. När någon hos kommissionen begär att få ta del av handling
som kommit in från myndighet i Sverige eller Finland ska frågan 
om utlämnande prövas av den myndighet som lämnat in handlingen 
enligt den lagstiftning som gäller för myndigheten. Det 
ankommer på kommissionen att genast underrätta myndigheten om
en sådan begäran.

3. Fråga om utlämnande av annan handling som finns hos 
kommissionen, inklusive sådana handlingar som avses i artikel 
34 punkt 7, ska prövas av den bevakningsmyndighet som anges i 
artikel 17 punkt 1 i det land och enligt den lagstiftning som 
gäller där kommissionen har sitt kansli. Kommissionen ska 
härvid genast sända handlingen i fråga och begäran till
bevakningsmyndigheten för prövning.

Artikel 14

Kostnader

Kostnaderna för kommissionens verksamhet ska ersättas till
lika delar av parterna. Närmare bestämmelser finns i stadgan.

Gränsöverskridande verkningar

Artikel 15

Överenskommelsens förhållande till den nordiska
miljöskyddskonventionen

1. För verksamhet eller åtgärd i avrinningsdistriktet som kan
orsaka gränsöverskridande verkningar på vattnens status eller 
för deras nyttjande ska bestämmelserna i artikel 16–21 i denna 
överenskommelse tillämpas i stället för bestämmelserna i 
miljöskyddskonventionen mellan Danmark, Finland, Norge och
Sverige av den 19 februari 1974.

2. I ärenden enligt punkt 1 ska även andra gränsöverskridande
verkningar än de som gäller vattnens status eller nyttjande 
behandlas i samma ordning.

Artikel 16

Likabehandling

1. När en domstol eller myndighet i det ena landet prövar en
fråga om tillåtlighet eller tillstånd till verksamhet eller 
åtgärd som avses i artikel 15 ska verkningar som verksamheten 
eller åtgärden medför eller kan medföra på den andra partens 
territorium beaktas på samma sätt som motsvarande verkningar i 
det egna landet.

2. Den som berörs eller kan beröras av verkningar från sådan
verksamhet eller åtgärd som avses i artikel 15 och som bedrivs 
eller ska bedrivas i det andra landet, ska hos domstolar och 
myndigheter tillerkännas samma rättigheter som sakägare i det 
land där verksamheten eller åtgärden bedrivs eller ska 
bedrivas.

3. Det som anges i punkt 2 gäller på motsvarande sätt
beträffande talan om ersättning för skada på grund av
verksamheten eller åtgärden.

4. Annan än den som avses i punkt 2 och som enligt reglerna i
det ena landet har rätt att föra talan eller yttra sig i
ärende som avses i artikel 15 ska ha motsvarande rätt i det 
andra landet i enlighet med det landets lagstiftning som gäller 
för jämförbara subjekt.

Artikel 17

Bevakning av allmänna intressen

1. Respektive part ska utse en bevakningsmyndighet som vid
den andra partens tillståndsgivande domstol eller myndighet
ska bevaka de allmänna intressena i ärenden om verksamheter 
eller åtgärder enligt artikel 15.

2. För tillvaratagande av allmänna intressen har
bevakningsmyndigheten rätt att begära kompletterande utredning 
samt att bli hörd av och föra talan eller överklaga hos den 
andra partens domstol eller myndighet, om myndighet eller någon 
annan företrädare för allmänna miljöintressen i det andra 
landet får bli hörd, föra talan eller överklaga i motsvarande 
ärenden.

3. Om bevakningsmyndigheten underrättar domstol eller
myndighet hos den andra parten att uppgift som åligger 
bevakningsmyndigheten i visst ärende ska fullgöras av annan 
myndighet, gäller överenskommelsens bestämmelser i tillämpliga 
delar också denna myndighet.

4. Respektive bevakningsmyndighet ska bära de kostnader som
uppstår hos denna vid tillämpningen av överenskommelsen.

Artikel 18

Information om tillståndsärenden

1. När en domstol eller myndighet i det ena landet får in ett
ärende enligt artikel 16 punkt 1 ska domstolen eller 
myndigheten underrätta den andra partens bevakningsmyndighet. 
Denna bevakningsmyndighet ska ombesörja kungörelse och 
delgivning av ansökan och kallelse i det egna landet.
Kungörelse och delgivning ska göras på samma sätt och i samma 
utsträckning som gäller för en motsvarande ansökan i det egna 
landet.

2. För information om domar och beslut gäller på motsvarande
sätt vad som anges i punkt 1.

Artikel 19

Syn

Om det är nödvändigt att vid behandlingen av ett ärende
enligt artikel 16 punkt 1 förrätta syn i det andra landet för 
att bedöma de gränsöverskridande verkningarna, får domstol 
eller myndighet förrätta sådan syn efter med givande av och i 
samverkan med den andra partens bevakningsmyndighet. Vid sådan
förrättning får bevakningsmyndigheten eller en av den utsedd
expert närvara.

Artikel 20

Vattenverksamhet med väsentlig påverkan

I tillämpningsområdet enligt artikel 1 punkt 1 får inte
meddelas tillstånd för vattenkraftverk, vattenreglering eller 
vattenöverledning som väsentligt kan påverka 
vattenförhållandena i en gränsälv, utan föregående 
överläggningar mellan parterna. Dessa överläggningar ska vara 
ämnade att nå en lösning som är förenlig med överenskommelsens 
syfte.

Artikel 21

Samordnad handläggning

1. När någon söker tillstånd för en verksamhet eller åtgärd i
en gränsälv som i båda länderna kräver tillstånd från en 
domstol eller myndighet, ska respektive parts domstol eller 
myndighet sträva efter att behandla ansökningarna samtidigt.
Domstolen eller myndigheten ska informera den andra partens
domstol eller myndighet om handläggningen av 
tillståndsärendet.

2. Domstolen eller myndigheten ska för kännedom sända domen
eller beslutet i ärende som avses i punkt 1 till den andra 
partens domstol eller myndighet.

3. Domstolen eller myndigheten får inte förordna att 
tillståndet till en verksamhet eller åtgärd som avses i punkt 1 
får tas i anspråk innan domen eller beslutet har vunnit laga 
kraft, såvida inte dom eller beslut i det andra landets
tillståndsärende har vunnit laga kraft.

Artikel 22

Handlingarnas språk

I ärenden enligt artiklarna 16 och 21 ska tillståndsprövande
domstol eller myndighet ansvara för att de som avses i artikel 
16 under handläggningen ges tillräcklig information på svenska 
och finska. Vederbörande domstol eller myndighet ska svara för 
att sammanfattningar av tillståndsansökan och dom eller beslut 
finns tillgängliga på svenska och finska. Denna ska också svara 
för att ansökningshandlingarna i nödvändig utsträckning finns 
på svenska och finska.

Bestämmelser om fiske

Artikel 23

Det geografiska tillämpningsområdet

I detta avsnitt finns grundläggande bestämmelser om regleringen 
av fisket i följande vattenområden (Torneälvens fiskeområde).

a) Könkämäälven och Muonioälven samt den del av Torneälven och 
de sjöar i vilka riksgränsen mellan Sverige och Finland löper 
(gränsälvarna),

b) de vattendrag som är sidogrenar till gränsälvarna, dock inte 
biflöden,

c) Torneälvens mynningsgrenar, och

d) den del av Bottenviken som ligger norr om och inom en linje 
från Haparanda hamn över Skomakarens nordostligaste punkt, 
Ylikaris ostligaste punkt, Sarvenkatajas nordligaste punkt och 
därifrån i rakt ostlig riktning till riksgränsen samt därifrån 
söderut längs riksgränsen till Torneå och Kemi kommungräns och 
vidare i nordostlig riktning längs kommungränsen till 
fastlandet.

Artikel 24

Fiskådra

1. I varje sådan förgrening av älven där fisken rör sig ska det 
på det djupaste stället löpa en fiskådra. Fiskådran utgör en 
tredjedel av vattendragets bredd, räknat vid normal låg 
vattenföring. En fiskådra som i enlighet med vederbörande stats 
lagar finns i vattendrag som rinner ut i älven, fortsätter med 
oförändrad bredd tills den når fiskådran i älven.

2. Fiskeredskap eller annan anordning får inte placeras eller
användas så att fiskens gång i fiskådran kan hindras eller
att fisken inte kommer dit eller inte kan röra sig där. Vid 
fiske med flytnät och kullenät i fiskådran måste minst hälften 
av ledens bredd vara fri. Om någon har särskild rätt att vid 
fiske stänga fiskådran består denna rätt.

Artikel 25

Närmare bestämmelser

1. Stadgan med bestämmelser om fisket inom Torneälvens 
fiskeområde (fiskestadgan) ska utgöra en integrerad del av
överenskommelsen.

2. Parterna förbinder sig att för biflödena till Torneälvens
fiskeområde införa nödvändiga bestämmelser och vidta nödvändiga 
åtgärder för att främja fiskbestånden.

Artikel 26

Bemyndigande

I fiskestadgan anges vilka myndigheter som ska förvalta fisket 
i fiskeområdet samt i vilken utsträckning de får meddela 
ytterligare föreskrifter om fisket och bevilja undantag från 
bestämmelserna i stadgan. Innan beslut fattas ska kommissionen 
beredas tillfälle att ge sitt utlåtande.

Artikel 27

Forskning och statistik rörande fiskbestånden

1. Parterna utför i samarbete forskning och uppföljning av
fiskbestånden.

2. Parterna uppgör årligen gemensam statistik över fisket. För 
detta ändamål insamlas behövliga uppgifter om fångstandelar och
fångstmängder för varje fiskesäsong.

3. Parternas behöriga myndigheter sammanställer uppgifterna 
enligt gemensamma förfaranden.

Artikel 28

Åtgärder för att skydda fiskbestånden mot sjukdomar m.m.

1. Parterna förbinder sig att vidta nödvändiga åtgärder för
att skydda fiskbestånden mot allvarliga smittsamma 
fisksjukdomar och för att förhindra inplantering av främmande 
fiskarter eller fiskstammar. 

2. Parterna har en ömsesidig skyldighet att omedelbart meddela 
varandra om misstanke om eller konstaterande av förekomsten av 
allvarliga smittsamma fisksjukdomar.

Artikel 29

Brott mot fiskebestämmelserna

Bestämmelser om straff, beslag, förverkande, särskild 
rättsverkan och annan verkan av brott som gäller i respektive 
land tillämpas på brott mot bestämmelserna om fiske i denna 
överenskommelse och i fiskestadgan samt mot bestämmelser som 
givits med stöd av den på samma sätt som vid brott mot lagen i 
det land där brottet begåtts.

Slutbestämmelser

Artikel 30

Tvistelösning

1. Tvist mellan parterna om tolkningen eller tillämpningen av
denna överenskommelse ska lösas genom förhandlingar eller på 
annat sätt som parterna enas om.

2. Förhandlingar ska inledas inom tre månader från den tidpunkt 
då den ena parten på diplomatisk väg till den andra parten 
framställt en begäran om förhandlingar.

Artikel 31

Översyn och ändringar

1. Parterna ska vid behov mötas för att se över 
överenskommelsens tillämpning. Möte ska hållas senast tre 
månader efter det att endera parten begärt det.

2. Denna överenskommelse med bilagor kan ändras genom
överenskommelse mellan parterna. Ändringarna träder i kraft 
enligt bestämmelserna i artikel 35.

Artikel 32

Uppsägning

1. Vardera parten kan säga upp överenskommelsen genom 
skriftligt meddelande till den andra parten. Uppsägningen 
träder i kraft tolv månader efter det att meddelandet om 
uppsägning mottagits av den andra parten.

2. I händelse av uppsägning av denna överenskommelse ska 
parterna säkerställa att de kan uppfylla sina internationella 
förpliktelser i övrigt.

Artikel 33

Överenskommelser som upphävs

När denna överenskommelse träder i kraft ska följande
överenskommelser upphöra att gälla.

a) Överenskommelsen mellan Konungariket Sverige och
Republiken Finland om flottningen i Torne och Muonio gränsälvar 
av den 17 februari 1949 samt

b) Gränsälvsöverenskommelsen mellan Sverige och Finland av den 
16 september 1971 (1971 års överenskommelse),

c) Avtalet mellan Konungariket Sverige och Republiken Finland 
om inrättandet av ett gemensamt avrinningsdistrikt av den 3 
oktober 2003.

Artikel 34

Övergångsbestämmelser

1. När denna överenskommelse träder i kraft ska de ärenden som 
är anhängiggjorda hos 1971 års Finsk-svenska 
gränsälvskommission överlämnas till domstol eller myndighet för 
handläggning.

2. I ärenden där kapitel 8 artikel 4 i 1971 års överenskommelse 
tillämpats när denna överenskommelse träder i kraft ska de 
materiella reglerna i 1971 års överenskommelse gälla. I övrigt 
ska nationella bestämmelser tillämpas.

3. Tillstånd som har meddelats med stöd av 1971 års
överenskommelse ska fortsätta att gälla som om de var meddelade 
med stöd av nationell lagstiftning. Vid omprövning och tillsyn 
ska bestämmelserna i nationell lagstiftning tillämpas.

4. a) Den som bryter mot bestämmelser i tillstånd meddelade med 
stöd av 1971 års överenskommelse före ikraftträdandet av denna 
överenskommelse döms till ansvar enligt då gällande lag.

b) Den som bryter mot bestämmelser i tillstånd meddelade med 
stöd av 1971 års överenskommelse efter ikraftträdandet av 
denna överenskommelse döms till ansvar enligt gällande lag.

5. De medel som influtit från försäljning av fiskekort enligt
beslut av 1971 års Finsk-svenska gränsälvskommission ska 
överföras till närings-, trafik- och miljöcentralen i Lappland 
och Fiskeriverket när denna överenskommelse träder i kraft.

6. Övriga tillgångar som innehas av 1971 års Finsk-svenska
gränsälvskommission ska med avdrag för skulder överföras till 
kommissionen när denna överenskommelse träder i kraft. Efter 
det att överenskommelsen har trätt i kraft ska avgifter till 
1971 års Finsk-svenska gränsälvskommission fastställda i 
gällande tillståndsbeslut betalas till kommissionen.

7. De handlingar som finns hos 1971 års Finsk-svenska
gränsälvskommission ska överlämnas till kommissionen.

8. Tillåtna nät som är i användning när denna överenskommelse
träder i kraft och som inte uppfyller kraven i 8 § första 
stycket i fiskestadgan om redskapens konstruktion, får användas 
under tre år efter det att överenskommelsen har trätt i kraft.

Artikel 35

Ikraftträdande

Denna överenskommelse träder i kraft 30 dagar efter det att
parterna på diplomatisk väg underrättat varandra om att 
nödvändiga konstitutionella krav för överenskommelsens 
ikraftträdande har tillgodosetts.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen 
befullmäktigade, undertecknat denna överenskommelse i två 
exemplar på de svenska och finska språken, vilka båda äger lika 
giltighet.

Administrativ stadga för Finsk-svenska gränsälvskommissionen

1 §

Kansliet

Den Finsk-svenska gränsälvskommissionen ska ha sitt säte och
sitt kansli på den ort i gränsbygden som parterna bestämmer. 
Kommissionen ska ha postadress i båda länderna.

Kansliet ska förvara kommissionens arkiv och diarium.

2 §

Personal

Kommissionen ska ha en sekreterare. Den som anlitas som
sekreterare ska ha högskoleexamen och behärska både svenska 
och finska. Vid behov kan en eller flera biträdande sekreterare 
anlitas.

Kommissionen kan anlita övrig personal.

Sekreteraren, biträdande sekreterare samt övrig personal ska
anställas eller arvoderas av kommissionen.

För anställningsförhållande gäller lagen i det land där
kommissionen har sitt säte och sitt kansli.

3 §

Beslutsfattande

Kommissionen är beslutför när samtliga sex ledamöter är
närvarande. Vid skiljaktig mening ska omröstning förrättas. Vid 
omröstningen blir den mening gällande som minst fyra ledamöter, 
varav minst två från respektive land, förenar sig om.

Om kommissionen inte inom utsatt tid kan tillstyrka eller 
avstyrka sådana program och planer som avses i artikel 10 punkt 
1 f) i överenskommelsen, ska kommissionen underrätta berörda 
myndigheter om detta och orsakerna härtill.

4 §

Ordförandens, ledamöternas och sakkunnigas uppgifter

Ordföranden ska leda kommissionens arbete.

Kommissionens ledamöter och sakkunniga ska efter kallelse av
ordföranden delta i kommissionens möten samt vid behov bistå i 
beredningen av ärenden med särskilda utredningar eller 
undersökningar inom sina respektive kompetensområden.

Om en ledamot har förhinder ska en suppleant fullgöra dennas
uppgifter efter ordförandens kallelse.

5 §

Sekreterares uppgifter

Sekreterare ska i enlighet med ordförandens instruktioner bistå 
i beredningen av ärenden, föra kommissionens protokoll och 
ansvara för kommissionens diarium, kallelser och andra utskick 
samt ansvara för förvaltningen av kommissionens penningmedel.

6 §

Ersättningar och tjänstevillkor

Arvoden, ersättningar för resekostnader och traktamenten till
kommissionens ledamöter och sakkunniga ska betalas av 
kommissionen. Parterna ska i samråd bestämma grunderna för 
arvodena.

Resekostnader och traktamenten för kommissionens ledamöter och 
sakkunniga ska ersättas i enlighet med de bestämmelser som 
gäller i ledamöternas och de sakkunnigas hemland.

Kommissionen ska fastställa löner och arvoden för sekreteraren, 
biträdande sekreterare och övrig personal samt avlöna dessa.

För övriga tjänstevillkor gäller i tillämpliga delar vad som
bestäms om statlig anställning i det land där kommissionen har 
sitt säte och sitt kansli.

7 §

Budget och revision

Kommissionen ska senast den 1 mars varje år upprätta och till
parterna överlämna ett förslag till budget för nästkommande 
kalenderår. Parterna ska samråda om budgetförslaget.

Parterna ska utbetala medel till kommissionen årligen senast 
den 15 januari.

Om revision bestämmer parterna gemensamt. Revisionsberättelse
och årsberättelse ska avges före den 1 februari varje år.

8 §

Öppethållande och mottagning

Kansliet ska vara öppet för allmänheten. Kommissionen ska
bestämma öppethållningstiderna.

Ordföranden, sekreteraren eller biträdande sekreterare ska,om 
inte giltigt skäl utgör hinder, vara anträffbara i kansliet 
under viss tid, minst en gång i veckan.

Kommissionen ska informera om sina öppethållningstider.

9 §

Handlingarnas språk

Handlingar som lämnas in till kommissionen ska vara skrivna på 
ett språk som enskilda har rätt att använda i sin kommunikation 
med myndigheter i respektive land. Om det finns behov av att 
översätta handlingar ska kommissionen ansvara för det.

Kommissionen ska vid behov upprätta protokoll på svenska och
finska.

10 §

Arbetsordning

Kommissionen ska fastställa sin arbetsordning.

Fiskestadga för Torneälvens fiskeområde

Allmänna bestämmelser

1 § Syfte

Denna fiskestadga utgör en integrerad del av 
gränsälvsöverenskommelsen mellan Finland och Sverige.

Fiske är tillåtet om det är skäligt med hänsyn till skydd och
hållbart nyttjande av fiskbestånden i Torneälvens fiskeområde i 
såväl Finland som Sverige. Med hänsyn till ett skäligt 
nyttjande av gränsälvarna på ett sätt som främjar hela 
gränsregionens intressen, ska utgångspunkten vara att
åstadkomma en rimlig och rättvis balans ur bestånds- och 
nyttjandesynpunkt mellan tillämpningsområdets sammantagna 
fiskeintressen.

Fiskestadgans bestämmelser samt beslut som har meddelats med
stöd av denna stadga får inte innebära en tillämpning som står 
i strid mot detta syfte och inte heller mot Finlands och 
Sveriges internationella åtaganden i övrigt, särskilt 
Europeiska gemenskapens gemensamma fiskeripolitik.

2 § Tillämpningsområde

Bestämmelserna i fiskestadgan tillämpas inom följande i
artikel 23 i gränsälvsöverenskommelsen angivna vattenområden 
(Torneälvens fiskeområde):

a) Könkämäälven och Muonioälven samt den del av Torneälven och 
de sjöar i vilka riksgränsen mellan Finland och Sverige löper 
(gränsälvarna),

b) de vattendrag som är sidogrenar till gränsälvarna, dock inte 
biflöden,

c) Torneälvens mynningsgrenar, och

d) den del av Bottenviken som ligger norr om och inom en linje 
från Haparanda hamn över Skomakarens nordostligaste punkt, 
Ylikaris ostligaste punkt, Sarvenkatajas nordligaste punkt och 
därifrån i rakt ostlig riktning till riksgränsen samt därifrån 
söderut längs riksgränsen till Torneå och Kemi kommungräns och 
vidare i nordostlig riktning längs kommungränsen till 
fastlandet. Koordinaterna för de brytningspunkter som avgränsar 
fiskeområdet anges i bilaga 1.

Med älvområdet avses i denna stadga den del av Torneälvens
fiskeområde som ligger norr om älvmynningen, bestämd som en rät 
linje dragen mellan spetsen av Hellälä norra udde på den finska 
sidan och udden Virtakari på den svenska sidan samt norr om en 
rät linje dragen genom sydspetsen på Oxö och Palosaari. Med 
havsområdet avses den del av fiskeområdet som ligger söder om
denna linje.

3 § Fredningszoner

I havsområdet ska det inom vardera statens vattenområde förutom 
den lagstadgade fiskådran också finnas fredningszoner. De 
utgörs av vattenområden som sträcker sig 200 meter åt båda 
sidorna från räta linjer, vilkas koordinater anges i bilaga 1.

Fiskeredskap eller andra anordningar får inte placeras eller
användas så att fiskens gång i fredningszonen kan hindras eller 
att fisken inte kan komma dit eller inte kan röra sig där.

Allt slags fiske med storryssjor, redskap försedda med botten
samt kroknät och andra redskap för fångst av lax eller öring är 
förbjudet i den del av havet som avgränsas av älvmynningen och 
en linje dragen från södra stranden av Salmenlahti mynning via 
de södra uddarna av Kraaseli och Tirro, över Sellö nordvästra 
spets till Pirkkiö nordvästra udde.

4 § Definitioner

I denna stadga avses med

1) fast redskap: redskap med ledarm, såsom laxfällor och
storryssjor, avsedda att användas på samma ställe under minst 
två dygn, 

2) småryssja: en till bottnen nedtyngd ryssja med en båghöjd
lägre än 1,0 meter och där ingen del är högre än 1,5 meter,

3) förankrade nät: nät som med ankare, tyngder eller sin egen
vikt sätts på eller förankras vid eller ovanför bottnen och som 
inte driver med vattnet,

4) flytnät: nät som driver med strömmen,

5) kullenät (kolknot): not som är fäst vid båt,

6) drag: konstgjorda beten, wobblers, flugor eller därmed
jämförbara lockmedel, som är försedda med krokar och som med 
sina rörelser, färger eller former lockar fisken att hugga,

7) handredskap:, spö, pilk och liknande rörliga redskap som är 
utrustade med lina och drag eller krok, samt

8) naturliga beten: levande eller avlivade beten och
luktpreparat.

5 § Fiskevårdsavgift

I den mån fiskevårdsavgift ska betalas enligt nationell
lagstiftning i det land där fisket bedrivs, ska sådan avgift 
betalas i enlighet med den lagstiftningen.

Vid fiske med drag från båt, och om avgift ska utgå enligt
första stycket, ska sådan avgift betalas även för den som ror 
båten i fråga. 

Fångstredskap, fisketider och minimimått

6 § Tillåtna fångstredskap

Vid fiske efter lax och öring får endast följande redskap
användas.

1) Fasta redskap i havsområdet,

2) flytnät och kullenät i älvområdet på fångstplatser enligt
bilaga 2,

3) spö och drag, och

4) håv på fångstplatser enligt bilaga 2.

Vid fiske efter andra arter än lax och öring får endast
följande redskap och metoder användas.

1) Fasta redskap i havsområdet,

2) flytnät och kullenät på fångstplatser i älvområdet enligt
bilaga 2,

3) förankrade nät i havsområdet samt inom älvområdets
lugnvatten, sel och sjöar,

4) lak- och gäddkrok samt lakryssja,

5) not i havsområdet,

6) håv på fångstplatser enligt bilaga 2,

7) mjärde och småryssja,

8) spö och drag samt pilk, och

9) mete med naturligt bete utom i forsar och strömmande
vatten.

Vid fiske med handredskap får samtidigt användas högst tre
drag per redskap. Under fiske med handredskap måste redskapen 
hela tiden vara inom räckhåll för fiskaren.

Inom fångstplatser där kullenät, flytnät och håv får användas
enligt bilaga 2 är det tillåtet att iordningställa 
fångstplatsen för fisket i den omfattning som är nödvändig för 
fiskets utförande. 

Vid iordningställande enligt fjärde stycket får fiskande
redskap inte användas om avsikten är att fånga fisk med dessa 
under iordningställandet.

Den som avser att iordningställa fångstplatsen enligt fjärde
stycket ska senast sju arbetsdagar innan detta påbörjas meddela 
sin avsikt, i Finland till närings-, trafik- och miljöcentralen 
i Lappland, och i Sverige till den lokala polisen.

7 § Förbjudna redskap och fiskemetoder

Andra redskap än de som anges 6 § är förbjudna. För fiske efter 
samtliga arter gäller dessutom följande.

Fiske med utter (harrbräde) eller därmed jämförbar fiskemetod
är förbjudet.

Fiske med skjutvapen, bedövande eller giftiga ämnen eller 
elektrisk ström är förbjudet.

Fiske med handredskap eller andra krokar än lak- och gäddkrok
med avsikt att kroka fisken från utsidan eller på sådant sätt 
att risken för detta är uppenbar är förbjudet. En fisk som 
krokats utanför munnen ska genast släppas tillbaka i vattnet.

Fiske med ljuster och andra redskap som genomtränger fisken
från utsidan är förbjudet. Skaftförsedd huggkrok får dock 
användas för att lyfta fisk som fångats med annat redskap.

Vid fiske med förankrade nät är det förbjudet att använda
strömhinder, ledarm eller andra fasta konstruktioner.

Föremål avsedda att skrämma fisken eller hindra dess gång får
inte placeras i eller ovanför vattnet.

Förbjudna redskap får inte förvaras ombord eller på annat sätt 
finnas till hands. Det samma gäller under förbudstid för 
redskap som är tillåtna vid andra tider. Det är dock tillåtet 
att transportera skjutvapen som används för jakt. I havsområdet 
är det även tillåtet att under förbudstid transportera redskap 
som är tillåtna enligt 6 §. Detta gäller under förutsättning 
att redskapen är bundna och undanstuvade.

8 § Fiskeredskapens konstruktion och placering

Vid fiske med nät efter andra arter än lax och öring får endast 
sådana flytnät och förankrade nät användas som består av enkel 
nätduk utan påse (grimm) tillverkad av entrådig nylon (monofil) 
med en maximal tjocklek på 0,20 millimeter. I havet är det dock 
tillåtet att använda grövre tråd i nät med maskstorlek upp till 
40 millimeter.

Ett flytnät får vara högst 120 meter långt. Ett kullenät får
vara högst 200 meter långt.

Ett förankrat nät får vara högst 60 meter långt. Detta gäller
dock inte vid fiske i havsområdet under perioden från och med 
den 1 augusti till och med den 30 april. Det gäller inte heller 
vid fiske i havsområdet med förankrade nät vars maskstorlek är 
högst 40 millimeter. Avståndet mellan förankrade nät ska vara
minst 60 meter.

Ingångsöppningen på en mjärde för nejonöga får inte överskrida 
16 cm i någon riktning.

I fiskeredskapen, utom i mjärdar och håvar för fiske efter lax 
och öring, får inte användas metalltråd, metallwire eller 
motsvarande.

Fiske i älvområdet med håv efter andra arter än lax och öring 
är tillåtet bara med håv som är tillverkad av entrådig nylon 
(monofil) med en trådtjocklek på högst 0,40 millimeter och av 
nät med minst 80 millimeters maskstorlek.

9 § Märkning av redskap

Fiskeredskap som används för fångst ska vara märkt på sådant
sätt, att det klart framgår vem som är ägare eller brukare av 
redskapet samt dennes kontaktuppgifter. Märkningen ska tydligt 
kunna observeras utan att redskapet behöver tas upp ur vattnet. 
Handredskap som hålls i handen eller annars finns inom räckhåll 
för fiskaren behöver inte vara märkta. 

10 § Maskstorlek

I älvområdet ska fiskeredskapen ha följande maskstorlek.

1) Vid fiske efter lax eller öring med flytnät och kullenät
minst 100 millimeter,

2) vid fiske efter andra arter än lax och öring med flytnät
och kullenät minst 80 millimeter och högst 100 millimeter,

3) vid fiske med förankrade nät minst 80 millimeter och högst
100 millimeter, och

4) vid fiske med småryssja högst 80 millimeter.

I havsområdet ska fiskeredskapen ha följande maskstorlek.

1) Vid fiske med fasta redskap högst 80 millimeter i fiskhuset, 
och

2) vid fiske med förankrade nät från och med den 1 maj till och 
med den 31 juli högst 90 millimeter och övrig tid högst 40 
millimeter eller minst 90 millimeter.

11 § Fiskesäsongen och fredningstiderna

Fiske efter lax och öring är förbjudet om inte annat sägs i 
denna paragraf.

I älvområdet är allt fiske förbjudet från och med den 15
september till och med den 15 december med undantag för fiske 
efter nejonöga med mjärde.

Fiske efter lax och öring med handredskap är tillåtet från och 
med den 1 juni till och med den 31 augusti. Sådant fiske efter 
lax och öring är dock förbjudet mellan söndag kl. 19 (18 svensk 
tid) och måndag kl. 19 (18).

Fiske efter lax och öring i älvområdet är tillåtet på
fångstplatser enligt bilaga 2

1) med håv under midsommarveckan från måndag kl. 19 (18) till
söndag kl. 19 (18), och

2) med flytnät och kullenät under midsommarveckan från och
med tisdag till och med torsdag och de två efter midsommar 
följande veckosluten från fredag kl.19 (18) till söndag kl. 19 
(18).

Fiske efter andra arter än lax och öring i älvområdet är
tillåtet på fångstplatser enligt bilaga 2

1) med håv endast från midsommarveckans måndag kl. 19 (18)
till och med den 14 september, och

2) med flytnät och kullenät endast från och med den 15 juli
till och med den 14 september.

I havsområdet är fiske med fasta redskap efter andra arter än
lax och öring tillåtet från och med den 11 juni till och med 
den 31 oktober. Fiske med fasta redskap efter öring är tillåtet 
från den 17 juni kl. 12 till och med den 31 augusti. Fiske med 
fasta redskap efter lax är tillåtet från den 17 juni kl. 12 
till och med den 15 september.

Respektive avtalspart får genom nationella bestämmelser för
olika fiskarkategorier fastställa senare startdatum än de som 
nämns i sjätte stycket, dock så att yrkesfisket eller annat 
fiske med fasta redskap inleds senast den 29 juni. Sådana 
nationella bestämmelser får avse även redskapsbegränsningar.

Pålning och förankring av fasta redskap får påbörjas innan 
fiske är tillåtet. Utsättande av ej fiskande ledarmar får 
påbörjas tidigast sju dygn innan fisket är tillåtet.

12 § Minimimått och återutsättning av fisk

Det är förbjudet att fånga eller döda lax eller öring som är
mindre än 50 centimeter samt harr som är mindre än 35 
centimeter. Måttet tas från käkspetsen till den uträtade, 
sammanpressade stjärtfenans spets. 

Fisk som inte uppfyller minimimåttet ska omedelbart släppas
tillbaka i vattnet, levande eller död.

Fisk som uppfyller måttet ska levande eller död släppas 
tillbaka i vattnet om den

1) fångats under fredningstid,

2) fångats med förbjudet redskap eller förbjuden fiskemetod,
eller

3) är en övervintrad lax.

Den som fiskar med fasta redskap efter andra arter än lax och
öring enligt 11 § sjätte stycket, innan fiske efter lax och 
öring är tillåtet, måste dagligen vittja alla fiskhus och 
varsamt släppa tillbaka all fångad lax och öring.

Särskilda bestämmelser för spöfiske och fiske med håv

13 § Fiskekvot

Det är tillåtet att fånga och behålla en lax eller öring per
fiskare och dygn vid fiske med spö och drag eller håv.

14 § Användning av båt vid fiske med drag

Fiske efter lax och öring med handredskap från förankrad båt 
får inte störa andras fiske.

Vid fiske med drag från båt är det förbjudet att använda motor, 
utom i lugnvattnen nedströms bron mellan Övertorneå i Sverige 
och Aavasaksa i Finland. Det är förbjudet att använda motor 
närmare forsområdena än 200 meter. Förbudet i detta stycke 
gäller inte personer med funktionsnedsättningar som försvårar
användningen av båt utan motor.

Närings-, trafik- och miljöcentralen i Lappland och 
Fiskeriverket får efter ansökan i det enskilda fallet var för 
sig besluta om undantag från förbudet i andra stycket, om det 
finns särskilda skäl. Myndigheterna ska underrätta varandra om 
sådana meddelade beslut. 

Övriga bestämmelser

15 § Myndigheter

De myndigheter som avses i artikel 26 i 
gränsälvsöverenskommelsen är jord- och skogsbruksministeriet 
eller närings-, trafik- och miljöcentralen i Lappland samt 
Fiskeriverket eller Länsstyrelsen i Norrbottens län eller den
myndighet som ersätter dessa såvitt gäller förvaltningen av 
fisket och beviljande av undantag från bestämmelserna i 
stadgan. Avtal om ytterligare föreskrifter om fisket får ingås 
av den finska och den svenska regeringen eller den myndighet 
som respektive regering bestämmer.

16 § Bestämmelser som avviker från fiskestadgan

I enlighet med det syfte som anges i 1 § denna stadga får
regeringarna eller den myndighet som respektive regering 
bestämmer gemensamt överenskomma om från stadgan avvikande 
bestämmelser om tillåtna fisketider, fiskemetoder, tillåtna 
redskap, antal redskap eller andra tekniska regler samt vilka 
fångstplatser som ska omfattas av stadgans bilaga 2 i de fall

1) beståndssituationen tillåter det, eller

2) det krävs med hänsyn till skyddet av fiskbestånden och
säkrandet av ett hållbart nyttjande.

Bestämmelserna får begränsas till att gälla en del av
fiskeområdet, en del av fiskesäsongen eller enskild fiskemetod. 
Bestämmelserna får tidsbegränsas till att gälla en fiskesäsong 
åt gången men kan vid behov utvärderas och ändras efter vad som 
är nödvändigt med hänsyn till bevarandet av fiskbestånden i 
Torneälvens fiskeområde.

Regeringarna eller den myndighet som respektive regering
bestämmer ska årligen se över tillåten fiskestart enligt 11 § i 
denna stadga och enligt första stycket i denna paragraf och 
gemensamt överenskomma om anpassningar med hänsyn till
beståndssituationen i området. Ändringar nedtecknas i ett
särskilt, gemensamt upprättat, protokoll.

Överläggningar om ändrade bestämmelser bör påbörjas vid sådan
tidpunkt och ske i sådan takt att lokala intressen hinner höras 
och det finns förutsättningar för beslut om bestämmelserna 
senast den 1 april det år då bestämmelserna ska tillämpas.


17 § Fisketillstånd

Närings-, trafik- och miljöcentralen i Lappland och 
Fiskeriverket, eller den till vilken myndigheterna uppdrar 
detta, får upplåta fisketillstånd där staten äger rätten till 
fiske efter lax och öring. Ett sådant tillstånd får också 
krävas för roddare som aktivt deltar i fisket efter lax och 
öring.

Myndigheterna får ingå avtal om gemensamt fisketillstånd med
övriga fiskerättsinnehavare i älven. Ett gemensamt 
fisketillstånd berättigar till fiske i fisketillståndsområdet 
utan hinder av riksgräns. Myndigheterna får överenskomma om 
bestämmelser som rör försäljning av fisketillstånd och 
redovisning av intäkter från försäljningen samt övervaka den 
försäljning av tillstånd som utförs av privata intressen.

Intäkterna från fisketillstånd för ett visst område tillfaller 
dem som innehar rätten till fisket i området i proportion till 
deras andelar i vattenområdena. Detta gäller dock inte statens 
fiskerätt eller fiskerätt som grundar sig på annan särskild 
grund, vars värdeandel ska bestämmas i avtalet som avses i 
andra stycket.

Intäkterna från upplåtelser av fisketillstånd för visst område 
ska sättas in på ett för Finland och Sverige gemensamt konto. 
Myndigheterna ska efter det att fiskerättsinnehavarna 
tilldelats sin andel använda den återstående delen till 
gemensamt beslutade åtgärder för kontroll och forskning i 
området.

18 § Fiskeuppvisningar och fisketävlingar

Närings-, trafik- och miljöcentralen i Lappland, Fiskeriverket 
och Länsstyrelsen i Norrbottens län får i enskilda fall, 
avvikande från bestämmelserna i fiskestadgan, efter 
överenskommelse bevilja tillstånd för fiske vid 
fiskeuppvisningar och fisketävlingar som sker i enlighet med de 
riktlinjer som myndigheterna har enats om. Den 
tillståndsgivande myndigheten kan i tillståndsvillkoren tillåta 
avvikelser från bestämmelser om fiskeredskap för demonstration 
av traditionella fiskemetoder i fiskeuppvisningar. Tillstånd 
beviljas av myndigheten i det land där verksamheten bedrivs. 
Den andra avtalspartens myndighet ska underrättas om 
tillståndet. Vid handläggningen ska artikel 21 i 
gränsälvsöverenskommelsen tillämpas. 

19 § Fångst för vetenskapliga ändamål

Närings-, trafik- och miljöcentralen i Lappland, Fiskeriverket 
och Länsstyrelsen i Norrbottens län får i enskilda fall, 
avvikande från bestämmelserna i fiskestadgan, efter 
överenskommelse bevilja tillstånd till fiske för vetenskapliga 
ändamål som sker i enlighet med de villkor som myndigheterna 
har enats om. Tillstånd beviljas av myndigheten i det land där
verksamheten bedrivs. Dessutom behövs lov av 
fiskerättsinnehavaren. Den andra avtalspartens myndighet ska 
underrättas om tillståndet som beviljats för vetenskaplig 
forskning. Vid handläggningen ska artikel 21 i 
gränsälvsöverenskommelsen tillämpas.

20 § Yttrande av Gränsälvskommissionen

Sådant yttrande som avses i artikel 11 punkt 3 i 
gränsälvsöverenskommelsen behöver inte inhämtas i de fall 
ansvarig myndighet får anses ha erforderlig och tillräcklig 
kompetens i frågan.

21 § Övervakning

Efterlevnaden av denna fiskestadga övervakas av närings-, 
trafik- och miljöcentralen i Lappland och Länsstyrelsen i 
Norrbottens län samt de organ som enligt respektive lands 
lagstiftning övervakar fisket. Båda avtalsparterna ska verka 
för att ett tillräckligt antal fiskeövervakare utnämns och 
tillräcklig övervakning utövas.

Övervakningen får dessutom utföras av gemensamma finsk-svenska
övervakningspatruller. Vid sådan övervakning har övervakare 
från det andra landet observatörs status.

Berörda lagövervakande myndigheter och fiskeövervakare i
Finland och Sverige ska vid behov utbyta information.

22 § Tillämpning av allmän fiskerilagstiftning

Om inte särskilda regler finns i denna stadga gäller
respektive lands fiskerilagstiftning och de bestämmelser som 
meddelats med stöd av denna.

Bilaga 1. Fiskestadgans tillämpningsområde och fredningszoner
i havet

Tillämpningsområdets avgränsning i havet

Tillämpningsområdets sydgräns som avses i fiskestadgans 2 §
punkt d) löper som räta linjer mellan följande punkter. 
Punkterna är markerade med tresiffriga tal på kartan i slutet
av bilagan. Koordinaterna hänför sig till ETRS89(WGS84)–
systemet.

Nr      Lat             Lon             Beskrivning

        ggmm.dddd       ggmm.dddd

991     65 46.1562      23 53.8963      Piren vid Haparanda hamn

992     65 41.5757      24 00.1305      Skomakarens nordostligaste
                                        punkt

993     65 39.5405      24 05.0768      Ylikaris ostligaste punkt

994     65 37.3485      24 08.3960      Sarvenkatajas nordligaste
                                        punkt

100     65 37.3484      24 09.7714      Punkten där den svenska
                                        östgående linjen träffar
                                        riksgränsen

444     65 37.1570      24 09.6966      Brytpunkt IV vid riksgränsen

101     65 36.7703      24 09.5888      Punkten där Torne kommungräns
                                        möter riksgränsen

189     65 41.1659      24 17.4295      Råsten 189 på Iso-Huituri,
                                        kommungränsen

437     65 46.0298      24 26.1716      Råsten 437 på Rajakari där
                                        gränserna mellan tre kommuner
                                        möts

222     65 46.7880      24 26.9516      Råsten 2 på Koivuluoto

Fredningszoner

De fredningszoner som avses i fiskestadgans 3 § första stycket 
utgörs av vattenområden som sträcker sig 200 meter åt båda 
sidorna från nedan angivna räta linjer. Linjernas brytpunkter 
är angivna med tvåsiffriga tal på kartan i slutet av bilagan. 
Fredningszonerna fortsätter utanför tillämpningsområdet under 
nationell jurisdiktion.

a) från en punkt 65°47,147’ N, 24°07,109’ O (nr 10) på
Kraaseligrundet utanför älvmynningen till en punkt 65°45,780’ N,
24°06,160’ O (nr 11), därifrån till en punkt 65°43,930’ N,
24°09,710’ O (nr 12), därifrån till en punkt 65°40,480’ N,
24°11,660’ O (nr 13) och därifrån till en punkt 65°36,773’ N,
24°09,594’ O (nr 19),

b) från en punkt 65°45,930’ N, 24°06,264’ O (nr 20) på den
enligt a) gående linjen till en punkt 65°45,980’ N, 24°02,460’ O
(nr 21), därifrån till en punkt 65°43,930’ N, 23°59,210’ O (nr 22),
därifrån till en punkt 65°41,930’ N, 24°01,410’ O (nr 23) och
därifrån till en punkt 65°41,177’ N, 24°01,101’ O (nr 29),

c) från punkten 65°43,930’ N, 23°59,210’ O (nr 22) till en
punkt 65°43,162’ N, 23°57,977’ O (nr 39),

d) från en punkt 65°44,530’ N, 24°00,170’ O (nr 40) på den
enligt b) gående linjen till en punkt 65°44,492’ N,
23°56,166’ O (nr 49),

e) från punkten 65°43,930’ N, 24°09,710’ O (nr 12) till en
punkt 65°43,880’ N, 24°13,860’ O (nr 52) och därifrån till en
punkt 65°40,726’ N, 24°16,642’ O (nr 59),

f) från punkten 65°43,880’ N, 24°13,860’ O (nr 52) till en
punkt 65°43,730’ N, 24°19,110’ O (nr 62) och därifrån till en
punkt 65°43,018’ N, 24°20,749’ O (nr 69).

Fredningszonernas brytpunkter i tabellform. Zonernas
sträckning utanför avtalsområdet har medtagits som information.

Nr      Lat             Lon

        ggmm.ddd        ggmm.ddd

Linje a)

10      65 47.147       24 07.109

11      65 45.780       24 06.160

12      65 43.930       24 09.710

13      65 40.480       24 11.660

19      65 36.773       24 09.594       a-slutpunkt,
                                        (=skärningspunkt med
                                        tillämpningsområdets
                                        yttre gräns)

---

1       65 34.930       24 08.570       a-riktningsgivande
                                        punkt utanför
                                        tillämpningsområdet

Linje b)

20      65 45.930       24 06.264

21      65 45.980       24 02.460

22      65 43.930       23 59.210

23      65 41.930       24 01.410

29      65 41.177       24 01.101       b-slutpunkt

---

24      65 35.930       23 58.960       b-brytpunkt utanför
                                        tillämpningsområdet

2       65 34.930       23 59.849       b-riktningsgivande
                                        punkt utanför
                                        tillämpningsområdet

Linje c)

22      65 43.930       23 59.210

39      65 43.162       23 57.977       c-slutpunkt

---

32      65 38.930       23 51.210       c-brytpunkt utanför
                                        tillämpningsområdet

33      65 37.930       23 50.360       c-brytpunkt utanför
                                        tillämpningsområdet

3       65 34.930       23 51.552       c-riktningsgivande
                                        punkt utanför
                                        tillämpningsområdet

Linje d)

40      65 44.530       24 00.167

49      65 44.492       23 56.166       d-slutpunkt

---

41      65 44.430       23 50.010       d-brytpunkt utanför
                                        tillämpningsområdet

42      65 43.530       23 48.210       d-brytpunkt utanför
                                        tillämpningsområdet

43      65 42.730       23 48.410       d-brytpunkt utanför
                                        tillämpningsområdet

44      65 41.330       23 46.560       d-brytpunkt utanför
                                        tillämpningsområdet

4       65 34.929       23 41.055       d-riktningsgivande
                                        punkt utanför
                                        tillämpningsområdet

Linje e)

12      65 43.930       24 09.710

52      65 43.880       24 13.860

59      65 40.726       24 16.642       e-slutpunkt

---

5       65 34.931       24 21.721       e-riktningsgivande
                                        punkt utanför
                                        tillämpningsområdet

Linje f)

52      65 43.880       24 13.860

62      65 43.730       24 19.110

69      65 43.018       24 20.749       f-slutpunkt

---

63      65 42.230       24 22.560       f- brytpunkt utanför
                                        tillämpningsområdet

6       65 34.931       24 24.993       f-riktningsgivande
                                        punkt utanför
                                        tillämpningsområdet

Förklaringar till kartan

Tillämpningsområdets sydgräns med tresiffriga tal 991, 992,
993, 994, 100, 444, 101, 189, 437, 222.

Riksgränsens brytpunkter utan numrering.

Fredningszonernas mittlinjer med tvåsiffriga tal.

Linje a: 10, 11, 12, 13, 19.

Linje b: 20, 21, 22, 23, 29.

Linje c: 22, 39.

Linje d: 40, 49.

Linje e: 12, 52, 59.

Linje f: 52, 62, 69.

Bilaga 2. Fångstplatser

Håv

Vaarankoski             Vojakkala by    Övre Vojakkala bys
                                        samfällighetsförening/
                                        delägarlag

Kukkolaforsen           Kukkola by      Kukkolas
                                        samfällighetsförening/
                                        delägarlag

                                        Kukkolas
                                        sikfiskeförening

Matkakoski              Korpikylä       Korpikyläs delägarlag

                                        Matkakoski
                                        sikfiskeförening

Vuennonkoski            Vitsaniemis by  Pekanpääs fiskelag

                                        Vitsaniemis
                                        fiskeförening

Flytnät och kullenät

Mustasaari              Karungis by     Karungis delägarlag/
                                        Karungis
                                        traditionsfiskares
                                        andelslag

                                        Karungis fiskeförening

Järviväylä              Karungis by     Karungis delägarlag/
                                        Karungis
                                        traditionsfiskares
                                        andelslag

                                        Karungis fiskeförening

Matkakoski              Korpikylä       Korpikyläs delägarlag

Tuoheanlahti            Korpikylä       Korpikyläs delägarlag

Kultaniitty             Pekanpää        Pekanpääs fiskelag

                                        Vitsaniemis
                                        fiskeförening

Pukulmi                 Kainuunkylä     Kainuunkyläs fiskelag

                                        Päkkilä-Hedenäset
                                        fiskeförening

Tulkkila                Armassaari      Armassaari fiskelag

Laurinhieta             Nuotioranta     Nuotioranta fiskelag

                                        Luppios laxfiskeförening

Karjosaari              Alkkula         Alkkula fiskelag

                                        Ruskolas fiskeförening

Vasikkasaari            Närkki-Tengeliö Närkki-Tengeliö fiskelag

Hannukkala              Närkki-Tengeliö Närkki-Tengeliö fiskelag

Kauvosaari              Kauliranta      Kauliranta fiskelag

Koulunapaja             Kauliranta      Kauliranta fiskelag

Juoksenki               Juoksenki by    Juoksenki fiskelag

                                        Niemi-Saloniemi
                                        fiskelag

                                        Juoksengi Pia fiskelag