Lag (1927:321) om utskiftningsskatt 

1 § 1 mom. Svenskt aktiebolag, som utskiftar tillgångar, skall, på sätt i
denna lag stadgas, till staten erlägga skatt (utskiftningsskatt) å därvid
utskiftat belopp, i den mån detta icke är att anse såsom återbäring av
tillskjutet belopp.

Å sålunda bestämt beskattningsbart belopp skall utskiftningsskatt utgå
med fyrtio kronor för varje fullt hundratal kronor därav. Lag (1987:659).

1 § 2 mom. Utskiftningsskatt skall icke erläggas, då aktiebolag genom
fusion enligt 14 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385) upplöses och
uppgår i annat bolag, under förutsättning att moderbolaget alltsedan den
1 januari 1940 eller, om koncernförhållandet uppstått senare, alltsedan
den dag, då dotterbolaget började bedriva verksamhet av något slag, vid
varje tillfälle ägt aktier motsvarande mer än nio tiondelar av
aktiekapitalet.

Uppgår aktiebolag, i annat fall än som sägs i föregående stycke, i annat
bolag genom fusion enligt 14 kap. 8 § aktiebolagslagen eller enligt 11
kap. 1 eller 2 § bankaktiebolagslagen (1987:618), kan efter medgivande
utskiftningsskatteskulden övertas av det övertagande bolaget i enlighet
med vad som anges i 3 § 4 mom. Sådant medgivande får lämnas om fusionen
syftar till att uppnå en mera ändamålsenlig organisation och betalningen
av utskiftningsskatten kan utgöra ett väsentligt hinder för fusionen samt
fusionen inte kan antas vara ett led i åtgärder, som syftar till att
erhålla obehörig skatteförmån för något av bolagen eller för någon som är
i intressegemenskap med något av bolagen.

Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte vid fusion enligt
14 kap. 8 § aktiebolagslagen om moder- eller dotterbolaget bedriver
penningrörelse eller handel med fastigheter.

Fråga om medgivande enligt andra stycket prövas av riksskatteverket vid
fusion enligt aktiebolagslagen och av regeringen vid fusion enligt
bankaktiebolagslagen. Lag (1987:659).

2 § Med utskiftat belopp förstås vad bolaget i samband med nedsättning av
aktiekapital eller vid bolagets upplösning utgiver i penningar eller
annat till delägare i förhållande till hans andel eller efter annan i
bolagsordningen eller i anslutning till beslutet om nedsättningen bestämd
grund, i den mån vad sålunda utgivits icke enligt lagen om statlig
inkomstskatt är att hänföra till utdelning från bolaget. Om bolag mot
vederlag förvärvat egen aktie annorledes än i samband med nedsättning av
aktiekapitalet eller vid inrop å auktion av för bolagets fordran utmätt
aktie eller om dotterbolag annorledes än vid inrop, som nyss sagts, mot
vederlag förvärvat aktie i moderbolaget, skall sådant vederlag, i den mån
det icke hänföres till utdelning, likaledes anses såsom utskiftat belopp.
I utskiftat belopp skall inräknas jämväl det belopp bolaget har att i
utskiftningsskatt utgöra. Förordning (1953:108). (Jämför 1974:770 ö.b.)

3 § 1 mom. Med tillskjutet belopp förstås bolags ingångsvärde, beräknat
på sätt i 2 mom. här nedan sägs, med tillägg av vad som efter den
tidpunkt, till vilken ingångsvärdet hänför sig, av delägare tillskjutits
i penningar eller annat men med avdrag av vad som efter nämnda tidpunkt
dels utskiftats till delägare, i den mån detta, enligt vad i 4 § a) och
b) här nedan sägs, är att anse såsom återbäring av tillskjutet belopp,
dels ock utdelats till delägare och för vilket restitution av inkomst-
och förmögenhetsskatt (B-skatt) ägt rum. Vid beräkning av tillskjutet
belopp i fall, som i 3 och 4 mom. avses, skall iakttagas jämväl vad i
nämnda moment är stadgat. Förordning (1950:587).

3 § 2 mom. Bolags ingångsvärde utgör vad av delägare sammanlagt
tillskjutits i penningar eller annat för bolagets bildande; dock att
beträffande bolag, för vilket något dess räkenskapsår gått till ända före
den 1 mars 1925, skall såsom ingångsvärde anses bolagets egna fonder
enligt fastställd balansräkning eller av likvidator upprättad redogörelse
för det räkenskapsår, som gått till ända närmast före sistnämnda dag,
därvid i balansräkningen eller redogörelsen upptagna vinstmedel skola
medräknas allenast i den mån desamma enligt därom fattat beslut överförts
till fonderade medel eller eljest till ny räkning.

3 § 3 mom. Har aktiebolag nedsatt aktiekapital medelst indragning av egen
aktie, som bolaget eller ett dess dotterbolag förvärvat mot vederlag, och
har indragningen ägt rum under räkenskapsår, som gått till ända efter den
28 februari 1925, eller innehar bolaget vid sin upplösning egen mot
vederlag förvärvad aktie, skall vid den i 1 mom. angivna beräkningen av
tillskjutet belopp avdrag göras jämväl för belopp motsvarande detta
vederlag, såvitt detsamma icke hänförts till utdelning eller jämlikt
bestämmelserna i 2 § utgjort utskiftat belopp. Förordning (1950:587).

3 § 4 mom. Har enligt vad i 1 § 2 mom. andra stycket stadgats medgivande
lämnats till att utskiftningsskatteskulden må av moderbolaget övertagas,
skall sistnämnda bolags tillskjutna belopp minskas med det belopp, som
motsvarar skillnaden mellan dotterbolagets till utskiftningsskatt
beskattningsbara belopp och den skatt, som vid fusionen skulle hava
erlagts därest medgivande som nyss sagts icke lämnats. Förordning
(1950:587).

4 § Med återbäring av tillskjutet belopp förstås:

a) vad som utskiftas i samband med nedsättning av aktiekapital eller vid
sådant förvärv av aktie som i 2 § sägs, i den mån bolagets egna fonder
därigenom nedbringas under tillskjutet belopp;

b) vad som - ändå att bolagets egna fonder därigenom icke nedbringas
under tillskjutet belopp - i samband med inlösen av aktier enligt i
fastställd bolagsordning gällande grunder utskiftas, i den mån det
sålunda utskiftade beloppet icke överstiger vare sig vad till bolaget för
dessa aktier inbetalats eller vad som utgör i bolaget befintligt
tillskjutet belopp; dock att vad sålunda stadgas icke skall äga
tillämpning om aktierna i bolaget till huvudsaklig del ägas eller på
därmed jämförligt sätt innehavas - direkt eller genom förmedling av
juridisk person - av en fysisk person eller ett fåtal fysiska personer;
och

c) vad som vid bolagets upplösning utskiftas, i den mån det utskiftade
beloppet icke överstiger tillskjutet belopp. Förordning (1953:108).

5 § Nedsättning av aktiekapital, som avses i denna lag, anses hava skett,
när de utskiftade medlen blivit för delägarna tillgängliga för lyftning.

När aktiebolag skall anses upplöst, därom är i allmän lag stadgat. Lag
(1987:659).

6 § Taxering till utskiftningsskatt skall äga rum året efter det då
nedsättning av aktiekapital, förvärv av aktie som i 2 § avses eller
upplösning skett.

Har beslut om likvidation vunnit laga kraft och fördröjes likvidationen
oskäligt, må dock taxering ske, innan bolaget skall anses upplöst.
Förordning (1950:587).

7 § Beslut om eftertaxering till utskiftningsskatt skall meddelas inom
fem år efter det år bolaget upplösts. Lag (1990:334).

8 § Taxering till utskiftningsskatt skall ske i den kommun, där bolaget
skall taxeras till statlig inkomstskatt. Förordning (1950:587).

9 § Uppgift till ledning för egen taxering (deklaration) till
utskiftningsskatt skall i enlighet med formulär, som fastställs av
regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, innehålla upplysning
angående såväl vad i bolaget tillskjutits som vad därifrån utskiftats.

Deklaration för taxering enligt 6 § andra stycket skall lämnas efter
föreläggande.

Deklaration för taxering till utskiftningsskatt i andra fall än i andra
stycket sagts skall inom den tid och i den ordning, som gäller för bolags
deklaration för statlig inkomstskatt, lämnas under det år, då taxeringen
skall äga rum.

Vid upplösning av bolag genom fusion skall deklaration lämnas av det
bolag, som genom fusionen upplöses. Har vid fusion medgetts, att
utskiftningsskatteskulden får tas över av moderbolaget, skall
deklarationen innehålla uppgifter för beräkning av det belopp varmed
moderbolagets tillskjutna belopp skall minskas.

I övrigt gäller bestämmelserna i lagen (1990:325) om självdeklaration och
kontrolluppgifter samt taxeringslagen (1990:324) i tillämpliga delar.

Riksskatteverkets beslut i ärende, som avses i 1 § 2 mom. andra stycket,
får inte överklagas. Lag (1990:334).

Anvisningar.

Såsom tillskjutet belopp räknas i allmänhet tillskott av delägarna, vare
sig det tillförts aktiekapitalet eller ej. Belopp, som inbetalts å aktie,
för vilken aktierätt förverkats, ävensom tillskott enligt 92 och 209 §§ i
lagen den 22 juni 1911 om bankrörelse räknas ej såsom tillskjutet belopp.


Med bolags egna fonder förstås i denna förordning skillnaden mellan
bolagets tillgångar och skulder enligt balansräkning (eller av likvidator
upprättad redogörelse). Balanserad förlust, förbindelser å oguldet
aktiebelopp, garantiförbindelser och dylikt anses härvid icke såsom
tillgång. Så kallad förnyelsefond är att anse som skuld, i den mån fonden
uppfyller villkoren i 56 § 4) lagen den 12 augusti 1910 om aktiebolag,
varemot fond, som avsetts för ökning av tillgångar för stadigvarande
bruk, ej må avdragas.

Vid beräknande av ingångsvärdet för bolag, för vilket något dess
räkenskapsår gått till ända före den 1 mars 1925, skall såsom skuld
upptagas bolaget år 1925 påförd inkomst- och förmögenhetsskatt (A-skatt)
samt bevillning för inkomst.

Har delägare för bolagets bildande eller eljest tillskjutit annat än
penningar, skall vad sålunda tillskjutits, därest detsamma åsatts värde,
överstigande dess verkliga värde, vid det tillskjutna beloppets
bestämmande upptagas till sitt verkliga värde.

Utskiftas tillgångar i fall som i 4 § a) sägs, måste en värdering göras
av bolagets tillgångar vid tiden för utskiftningen. Till grund för detta
värdes beräknande bör läggas den av bolaget senast före utskiftningen
upprättade balansräkningen. Vid bestämmandet av vilka å balansräkningen
upptagna tillgångar skola medräknas i värdet, skola givetvis samma
grunder gälla, som i fråga om beräknande av storleken av bolags
ingångsvärde.

Därest aktiebolag till delägare utskiftar annat än penningar, skall
värdet av det sålunda utskiftade upptagas till belopp, som motsvarar
saluvärdet vid tiden för utskiftningen.

Vid tillämpning av 6 § andra stycket måste uppskattning ske av de
bolagets tillgångar, vilka ännu icke blivit realiserade.

Har vid fusion medgivits, att utskiftningsskatteskulden må övertagas av
moderbolaget, skall dotterbolagets till utskiftningsskatt
beskattningsbara belopp utgöra skillnaden mellan, å ena sidan, summan av
dotterbolagets aktiekapital, reservfond och skuldregleringsfond och, å
andra sidan, dotterbolagets tillskjutna belopp. Aktiekapital, reservfond
och skuldregleringsfond skola vid denna beräkning upptagas till de
belopp, vilka angivits i den fastställda balansräkningen för det
räkenskapsår, som gått till ända närmast före fusionstillfället.

Där vid tillämpning av bestämmelsen i 3 § 4 mom. det belopp, varmed
moderbolagets tillskjutna belopp skall minskas, är större än sistnämnda
belopp, skall skillnadsbeloppet läggas till moderbolagets egna fonder, då
fråga är om nedsättning av aktiekapitalet eller om förvärv av aktie som i
2 § avses, och till det utskiftade beloppet, då fråga är om upplösning av
moderbolaget. Förordning (1953:108).

Övergångsbestämmelser

1950:587

Denna förordning skall, såvitt här nedan icke annorledes sägs, träda i
kraft den 1 januari 1951. Därvid skall dock iakttagas, att de nya
bestämmelserna i 1 § 1 mom. andra stycket och 4 § icke skola äga
tillämpning, då beslut om nedsättning av aktiekapital eller om
aktiebolags trädande i likvidation eller bolagsstämmas beslut om
tillåtelse till fusionsavtal anmälts för registrering före den 1 januari
1950.

Bestämmelserna i 2 § i dess ändrade lydelse, i vad bestämmelserna avse
förvärv av egen aktie, skola icke tillämpas då förvärvet skett före den 1
januari 1950.

Bestämmelserna i 1 § 2 mom. andra stycket ävensom de därmed
sammanhängande bestämmelserna i 3 § 1 och 4 mom., 9 § fjärde stycket samt
åttonde och nionde styckena av anvisningarna skola träda i kraft den dag
Konungen förordnar.

Har bolag åsatts taxering med stöd av bestämmelserna i 6 § andra stycket,
skall - utan avseende å vad som finnes stadgat i övergångsbestämmelserna
till förordningarna den 17 juni 1938, nr 373, och den 21 juni 1940, nr
545, samt i första stycket av dessa övergångsbestämmelser - vid taxering
till utskiftningsskatt, som efter förenämnda taxering kan komma att
åsättas bolaget, utskiftningsskatt utgå efter vad i 1 § 1 mom. andra
stycket denna förordning sägs.

1953:108

Denna förordning skall träda i kraft den 1 januari 1954; dock att äldre
bestämmelser fortfarande skola äga tillämpning, då beslut om nedsättning
av aktiekapital eller bolagsstämmas beslut om tillåtelse till
fusionsavtal anmälts för registrering före den 1 januari 1953.

1957:67

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1958; därvid skall i
tillämpliga delar gälla vad som finnes föreskrivet i
övergångsbestämmelserna till taxeringsförordningen den 23 november 1956
(nr 623).

1990:334

Denna lag träder i kraft den 30 juni 1990 och tillämpas första gången vid
taxering till utskiftningsskatt som sker 1991.

1990:1452

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (1927:321) om
utskiftningsskatt skall upphöra att gälla vid utgången av år 1990. Den
upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1991 och tidigare års
taxeringar. Har efter beslut om likvidation eller fusion medel utskiftats
till aktieägare före utgången av år 1990 tillämpas lagen även vid senare
års taxeringar.