Förordning (1828:79 s.1553) angående upphörande  av styrelseverkens domsrätt i vissa mål 

Vi CARL JOHAN, --- gör veterligt: Det vi, med anledning jämväl av vad
rikets ständer vid sista riksdag, i frågan om en förbättrad
organisation av rikets styrelseverk, i underdånighet yttrat, i nåder
funnit gott frånskilja nämnda verk och till de allmänna domstolarnas
behandling överlämna domsrätten i nedan uppräknade, uti administrativ
väg hittills behandlade tvistemål, nämligen:

1:o. Om beståndet, uppfyllandet eller rätta tydningen av de emellan
kronan eller publika verk, inrättningar eller stiftelser å ena, och
enskilda å andra sidan, ingångna kontrakter, evad de handlar om
leveranser till allmänna behov, om arrenden av kungsgårdar, boställen
eller andra lägenheter, eller eljest om någon kronan eller det
allmänna tillkommande rättighet eller förmån; dock är härigenom ingen
ändring gjord uti vad vår nådiga förordning av den 20 december 1825,
rörande besiktningar för leveranser av varor eller arbeten för land-
eller sjöförsvarets behov efter uppgjorda kontrakter, blivit
föreskrivet.

2:o. Om Jura Patronatus i Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län, evad
tvisten bedrivs emellan kronan och enskilda, eller enskilda inbördes
emellan; dock härifrån undantagna tvister emellan kronan och enskilda,
dels huruvida Jus Patronatus äger rum, dels och om större eller mindre
del av kronans tionde må Patronrättigheten åtfölja.

3:o. Om skyldighet att erlägga viss avgift av egendom, vid utflyttning
ur riket.

4:o. Om rågångar eller eljest om jord, kronohemman eller andra kronans
egendomar och lägenheter emellan; dock bör vad om behandlingen av
sådana frågor vid avvittringsrätt i Jämtlands län, vid ägoskillnads
rätt i Västernorrlands, Väster- och Norrbottens län, samt vid ägo
delningsrätt i vissa Härad av Kristianstads län, särskilt är
förordnat, det sagda lända till efterrättelse.

I följd härav kommer, på sätt rikets ständer jämväl hemställt,
allmänna lagen i 10 kap. 16 § rättegånsbalken att erhålla följande
lydelse:

"Tvista kronohemman, ett eller flera, om jord och byaskillnad, lägge
häradsrätt dem emellan. Gränsar till dessa allmänning, vare lag samma;
och förordnar Konungens befallningshavande någon, som å ämbetets
vägnar nära är, då kronan del i saken har. Döme ock häradsrätt om
åverkan å kronojord".

5:o. Om kronotionde eller ränta, skattekol därunder inbegripna, som
icke är kronan förbehållen, eller på lön eller eljest till allmänt
behov anslagen, utan av enskild person eller korporation innehas eller
arrenderas, blivit rätterligen forslad och levererad, eller icke.

6:o. Om planpenningar.

7:o. Om deltagande i behörigen stadgade rustnings- eller roterings
skyldigheter, då fråga härom uppstår intressenterna inbördes emellan.

8:o. Om åbors rättighet, att göra uppodlingar å hemman, som blivit
försålda till skatte under bruk och bergverk med villkor, att åborna
skola sitta odrivna, så länge de uppfyller sina skyldigheter.

9:o. Om i frågasatt rätt till vattenuppdämning vid anläggning av bruk
och bergverk, eller av såg- eller mjölkvarnar, stampar eller andra
vattenverk, så å landet, som i stad;

10:o. Om nybyggnad, husröta, vanhävd eller fardag, vid av- och
tillträden eller eljest, å krono- eller andra publika hemman, Kungs-
och Kungsladugårdar, landshövding-residenshus, eller andra kronans
lägenheter, evad de äro till indelningar, eller till boställen för
vissa ämbets- och tjänstemän, eller till milda stiftelser anslagna,
eller mot arrende eller annorledes åt enskilda upplåtna; dock att
frågor om nybyggnad eller reparationer, som kronan består, icke av
domstol avgöras, utan, såsom hittills, till vederbörande ämbetsverks
beprövande överlämnas.

I anledning härav kommer, i likhet med vad rikets ständer hemställt,
den i 27 kap. 9 § byggningabalken stadgade föreskrift, "att var som
ej nöjes åt häradsrätts beslut i synemål å kronogård, må söka
Konungens befallningshavande, som äger den syn pröva och rätta", att
hädanefter upphöra.

I avseende på ovannämnda tvistemåls överflyttning till de allmänna
domstolarnas behandling, har vi funnit nödigt följande i nåder
föreskriva:

1:o. Att tvister om Jura Patronatus i Skåne, Hallands, Blekinge och
Bohus-län böra, i likhet med vad om sådana tvister för rikets övriga
provinser i 22 § av vårt och rikets kammarkollegie instruktion den 11
oktober 1734 är stadgat, omedelbart av hovrätt upptagas; varemot alla
övriga tvistemål vid första laga domstol å landet eller i stad skola
upptagas; i följd varav även de på lagmansrätts handläggning i första
instansen hittills beroende tvister, angående nybyggnad, husröta och
vanhävd å de landshövdingarna på lön anslagna residenshus och
boställen, häradsrätt å landet samt rådstugurätt i stad skola
tillhöra.

2:o. Att, av förenämnda mål, de uti 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 och 9
punkterna upptagna, böra fullföljas i den ordning och med iakttagande
av de föreskrifter, lag och författningar för tvistemål i allmänhet
föreskriva; vilket även om de i 10. punkten omförmälda husesyns- och
fardagstvister kommer att gälla, intill dess annorlunda förordnat
varder.

3:o. Att vid uppkommande tvister om vattenuppdämning, som vid
undersökningar för vinnande av rättighet till anläggning, så å landet
som i stad, av såg- eller mjölkvarnar, stampar eller andra vatten
verk, eller och av bruk och bergverk, till hinder för anläggningen
anmälas, bör, med ändring av vad härom hittills varit stadgat,
iakttagas: Att i frågor om anläggning av kvarnar, stampar eller andra
vattenverk, varom häradsrätt eller författningarna bör undersöka,
häradsrätten därvid skall, genom särskilt utslag, varemot i vanlig
ordning under lagmansrätt vädjas må, avgöra uppdämningstvisten, och
rörande undersökningen i övrigt, där den efter gällande författningar
äger rum, protokollet med rättens utlåtande, jämte anmälan om
uppdämningstvisten, till vår befallningshavande i länet överlämna; Och
att med dylika frågor inom stad, vilka på undersökning av magistrat
bero, på enahanda sätt skall förfaras, dock sålunda, att magistraten
överlämmnar den vid undersökningen uppkomna uppdämningstvist till
rådstugurätt, som vid skyndsamt utsättande, behörigen kungjord syn
densamma, såsom första domstol, upptager och avgör; Börande i dessa
fall vederbörande auktoriteter över det första tillståndet till
vattenverkets anläggning beslut icke meddela förrän visat är, att
uppdämningsfrågan genom laga kraft ägande utslag blivit avgjord: Att
vidare, då vid den undersökning, som av bergmästare, i anledning av
sökt anläggning av bruk, masugnar, brukssågar med flera sådana
inrättningar, bör hållas, protest mot anläggningen göres i anseende
till anmäld vattenuppdämning, bergmästaren skall inom fjorton dagar
därefter, översända protokollet i denna del till tjänstgörande
häradshövding i orten, vilken åligger, att så fort ske kan, efter
behörigt kungörande, utsätta syn på stället till tvistens undersökning
och lagliga avgörande; men i allt övrigt bör bergmästaren under
sökningen förrätta, och, jämte anmälan om den uppkomna uppdämnings
tvisten, insända undersökningsprotokollet till vårt och rikets bergs
kollegium, som i anläggningsfrågan icke må, evad dess åtgärd beror på
underdånigt utlåtande till oss, eller egen prövning, sig yttra förr,
än sökanden genom domstols laga kraft ägande beslut visat, att
uppdämningstvisten blivit avgjord; Skolande även vid fråga om anlägg
ning av så kallade svanshamnar, antingen undersökningen av bergmästare
eller andra personer verkställes, därvid uppkommande vattenuppdäm
ningstvister på enahanda sätt av bergmästaren till domaren i orten
överlämnas, och med frågan i övrigt i stadgad ordning förfaras.

4:o. Att, vad angår frågor om underhållandet av de till boställsrum
för civil- eller militärämbets och tjänstemän upplåtna kronans hus och
slott, varå våra nådiga reglementen av den 11 januari 1820 och 11
juni 1822 har avseende, härmed bör efter samma nådiga reglementen
förfaras, dock få, att den, som är missnöjd med besiktning, som enligt
berörda reglementen hållas bör, må, inom trettio dagar därefter, vid
förlust av vidare talan, sitt missnöje skriftligen anmäla, å landet
hos domaren, och i stad hos rådstugurätten, som, på sätt i husesyns
och boställsordningen av den 15 september 1752 och förklaringen där
över av den 23 januari 1770 stadgat är, utfärdar kallelse till parter
och allmänna ombud att i målet höras, å landet vid första lagtima
ting, som så långt efter kallelsen inträffar, att inställelse
iakttagas kan, och i stad å den dag, som av rådstugurätten utsättes;
Kommande målet sedermera, att av härads- eller rådstugurätten i laga
ordning behandlas och avdömas; Och skall enahanda förhållande
iakttagas, i fall av missnöje, antingen med de husesyner, vilka å
underbefälets samt de ringare stabs- och kompanibetjänters boställen
vid regementena av regementsauditör eller regementsskrivare
förrättas, eller ock med andra husesyner, dem domaren icke
omedelbarligen verkställer, och över vilka klagan i administrativ väg
hittills blivit förd utan sådan föregången prövning vid domstolen i
orten, som i 27 kap. 2 § byggningabalken stadgas.

5:o. Att, utav de från styrelseverken avskilda och till de allmänna
domstolarnas behandling nu överlämnade mål, böra de, som till våra
befallningshavande och övriga vederbörande auktoriteter, såsom första
instansen, inkommit och blivit avgjorda före den 1 november detta år,
fullföljas i hittills vanlig ordning; men alla de mål, som antingen
den 31 oktober av våra befallningshavande och övriga vederbörande
auktoriteter, såsom första instansen, äro oavgjorda, eller hädanefter
komma att göras anhängiga, i nu stadgad ordning behandlas och
fullföljas.

6:o. Att uti alla nu omförmälda mål, där vår och kronans eller
allmänna inrättningars rätt i ett eller annat avseende kan komma i
fråga, det skall åligga vederbörande domare, att i behörig ordning
rekvirera, och vederbörande ämbetsverk, att i vad dem tillhör,
förordna allmänt ombud, som kronans eller inrättningens rätt bevakar
och utför, på sätt och i den ordning särskilt därom finnes före
skrivet; Varande i övrigt våra befallninshavande, av vad nu om dessa
måls överflyttning till domstol blivit förordnat, icke hindrade, att
i de fall, då exekutiv handräckning däruti hos dem begäres och äger
rum, densamma i behörig ordning meddela.

Slutligen har vi jämväl i nåder gottfunnit stadga, att tvister
huruvida indelta ryttare, soldater eller båtsmän äro rätteligen
städslade eller icke, böra, lika med värvningsfrågor, från våra
befallningshavande till oss i vår justitierevisionsexpedition
fullföljas; Och skola de mål av sådan beskaffenhet, vilka före den 1
nästkommande november av vår befallningshavande blivit avgjorda, i
hittills vanlig ordning behandlas, men alla andra till nämnda
expediton hänvisas.