Lag (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder

Arrendenämnds uppgifter och sammansättning m. m.

1 § En arrendenämnd som avses i 8 kap. 29 § jordabalken har 
till uppgift att 

1. medla i arrendetvist,

2. pröva tvist om förlängning av arrendeavtal vid 
jordbruksarrende, bostadsarrende eller fiskearrende eller om 
villkor för sådan förlängning samt tvist i fråga som avses i 9 
kap. 14 § jordabalken eller vars prövning enligt 9 kap. 12 b, 
17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b §, 10 kap. 6 b § eller 
11 kap. 6 b § samma balk ankommer på en arrendenämnd,

3. pröva fråga om godkännande av förbehåll eller annat 
avtalsvillkor som avses i 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 
2-4 eller 7 § eller 11 kap. 2 § jordabalken eller 3-6 § lagen 
(1957:390) om fiskearrenden,

4. vara skiljenämnd i arrendetvist,

5. pröva frågor enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt 
att förvärva arrendestället.

Ett ärende ska tas upp av den arrendenämnd inom vars område 
fastigheten ligger. Lag (2020:366).

2 § Arrendenämnden ska bestå av en lagfaren ordförande och två 
andra ledamöter, om inte något annat följer av andra eller 
tredje stycket. Av de senare ledamöterna ska den ena ha 
förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden, såsom ägare av en 
jordbruksfastighet eller på liknande sätt. Den andra ska vara 
jordbruksarrendator eller, när ärendet gäller bostadsarrende, 
bostadsarrendator.

Arrendenämnden kan bestå av ordföranden ensam vid 

1. förberedande åtgärder,

2. prövning av en fråga om avvisning av en ansökan eller 
avskrivning av ett ärende,

3. handläggning av ett överklagande,

4. medling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters 
närvaro,

5. prövning av en fråga som inte avgörs genom skiljedom, om 
det är tillräckligt med hänsyn till vad ärendet gäller, och

6. prövning av en fråga som avgörs genom skiljedom, om 
parterna begär det.

En förberedande åtgärd som kan utföras av ordföranden enligt 
andra stycket, och som inte är av sådant slag att den bör 
förbehållas ordföranden, får utföras av någon annan som har 
tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid en 
hyresnämnd, en allmän domstol eller en allmän 
förvaltningsdomstol. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen meddela närmare föreskrifter om detta.

En ledamot i nämnden ska vara svensk medborgare och får inte 
vara underårig, i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 
7 § föräldrabalken. Lag (2020:275).

3 § Hyresråd är ordförande i arrendenämnd. Ett av hyresråden i
arrendenämnden i Stockholm, Göteborg respektive Malmö ska vara
chef för nämnden. I annan arrendenämnd är lagmannen i
tingsrätten på samma ort som arrendenämnden chef för nämnden.

Regeringen utnämner hyresråd tillika chef för arrendenämnden i
Stockholm, Göteborg respektive Malmö samt övriga hyresråd. Vid
utnämning av dessa ska lagen (2010:1390) om utnämning av
ordinarie domare tillämpas. För varje arrendenämnd förordnar
regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
lämpligt antal andra ledamöter.

Innan annan ledamot än ordförande förordnas, ska sådan
riksorganisation av jordägare eller arrendatorer som med hänsyn
till medlemsantal, verksamhet och övriga omständigheter kan
anses väl företräda den intressegrupp som det är fråga om ges
tillfälle att avge förslag.

Till tjänstgöring i nämnden ska, med iakttagande av vad som
sägs i 2 § första stycket, de ledamöter kallas som med hänsyn
till ärendets beskaffenhet och övriga förhållanden bedöms
lämpligast. Lag (2010:1402).

Hyresnämnds uppgifter och sammansättning m. m.

4 § Hyresnämnd som avses i 12 kap. 68 § jordabalken har till 
uppgift att

1. medla i hyres- eller bostadsrättstvist, 

2. pröva tvist om åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § 
första stycket 5 och 16 § andra stycket, ändrad användning av 
lokal enligt 12 kap. 23 § andra stycket, skadestånd enligt 
12 kap. 24 a §, överlåtelse av hyresrätt enligt 12 kap. 34-
37 §§, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 12 kap. 
40 §, föreläggande om nytt hyresavtal enligt 12 kap. 46 b §, 
förlängning av hyresavtal enligt 12 kap. 49 §, villkor enligt 
12 kap. 54 §, återbetalning av hyra och fastställande av hyra 
enligt 12 kap. 55 f §, uppskov med avflyttning enligt 12 kap. 
59 § eller föreläggande enligt 12 kap. 64 §, allt jordabalken,

2 a. pröva tvist om hyresvillkor enligt 22, 23 och 24 §§ 
hyresförhandlingslagen (1978:304) eller om 
återbetalningsskyldighet enligt 23 § samma lag,

2 b. pröva tvist om hyresvillkor enligt 3 kap. 14 § lagen 
(2002:93) om kooperativ hyresrätt eller tvist om upplåtelse 
med kooperativ hyresrätt enligt 4 kap. 6 § samma lag, 

2 c. pröva tvist om hyresvillkor enligt 4 § lagen (2012:978) 
om uthyrning av egen bostad, 

3. pröva tvist om medlemskap enligt 2 kap. 10 §, skyldighet 
att upplåta bostadsrätt enligt 4 kap. 6 § eller villkor för 
upplåtelse av bostadsrätt enligt samma paragraf, hyresvillkor 
enligt 4 kap. 9 §, åtgärd i lägenhet enligt 7 kap. 7 §, 
upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 7 kap. 11 § eller 
utdömande av vite enligt 11 kap. 2 §, allt bostadsrättslagen 
(1991:614),

4. pröva fråga om godkännande av överenskommelse som avses i 
12 kap. 1 § sjätte stycket, 45 a eller 56 § jordabalken eller 
av beslut som avses i 9 kap. 16 § första stycket 1, 1 a eller 
2 bostadsrättslagen, 

5. vara skiljenämnd i hyres- eller bostadsrättstvist, 

5 a. pröva tvist mellan hyresvärd och hyresgästorganisation 
enligt hyresförhandlingslagen, 

6. pröva frågor enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792), 
tvist om upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 a-18 c §§ 
jordabalken eller förbättrings- och ändringsåtgärder enligt 
12 kap. 18 d-18 f och 18 h §§ samma balk,

7. pröva frågor enligt lagen (1982:352) om rätt till 
fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller 
kooperativ hyresrätt,

8. pröva frågor om att utse en särskild skiljeman enligt 
23 a § hyresförhandlingslagen eller entlediga en skiljeman 
enligt 23 b § samma lag samt att medla i ett ärende om att 
utse en skiljeman.

Ett ärende tas upp av den hyresnämnd inom vars område 
fastigheten är belägen. Lag (2022:1659).

5 § Hyresnämnden ska bestå av en lagfaren ordförande och två 
andra ledamöter, om inte något annat följer av tredje stycket 
eller av 5 a §. Av de senare ledamöterna ska den ena vara väl 
förtrogen med förvaltning av hyresfastigheter. Den andra ska 
vara väl förtrogen med bostadshyresgästers förhållanden eller, 
när ärendet rör en annan lägenhet än en bostadslägenhet, med 
näringsidkande hyresgästers förhållanden. I ärenden enligt 
2 kap. 10 §, 4 kap. 6 §, 9 kap. 16 § första stycket 1, 1 a 
och 2 eller 11 kap. 2 § bostadsrättslagen (1991:614) ska det 
som sägs om hyresfastigheter och hyresgästers förhållanden i 
stället avse bostadsrättsfastigheter och bostadsrättshavares 
förhållanden.

Hyresnämnden får anlita en expert att biträda nämnden, om det 
behövs med hänsyn till ärendets beskaffenhet eller om det 
finns något annat särskilt skäl för det.

Bestämmelserna i 2 § andra-fjärde styckena tillämpas också i 
fråga om hyresnämnden.

Regeringen kan förordna att det i en hyresnämnd ska finnas 
flera avdelningar.

Bestämmelserna om hyresnämnden gäller i tillämpliga delar även 
en avdelning. Lag (2024:314).

5 a § Bestämmelserna i 5 § första stycket tillämpas inte i ett 
ärende som gäller

1. fråga om en förhandlingsklausul ska föras in eller tas bort 
i ett hyresavtal enligt 2 a § hyresförhandlingslagen 
(1978:304),

2. ersättning enligt 20 § hyresförhandlingslagen till en 
hyresgästorganisation för dess förhandlingsarbete,

3. prövning av hyresvillkor med tillämpning av 21 § 
hyresförhandlingslagen,

4. tvist om förhandlingsordning enligt 9 eller 13 § 
hyresförhandlings-lagen, eller

5. skadestånd enligt 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen.

Bestämmelserna i 5 § första stycket ska inte heller tillämpas 
i andra ärenden, om de intresseledamöter som ska delta enligt 
dessa bestämmelser har anknytning till organisationer som kan 
antas ha ett gemensamt intresse som står i strid med den ena 
partens intresse i tvisten.

I ärenden som avses i första och andra styckena ska 
hyresnämnden bestå av två lagfarna ledamöter. Lag (2024:314).

5 b § Utöver vad som följer av 2 § tredje stycket får en 
anställd i hyresnämnden som har tillräcklig kunskap och 
erfarenhet

1. besluta om avskrivning av ett ärende när ansökan har 
återkallats,

2. besluta om avskrivning av ett ärende om medling enligt 
12 kap. 58 eller 58 a § jordabalken, sedan avtalstiden har 
löpt ut,

3. stadfästa en förlikning som träffats mellan parterna i ett 
ärende om förlängning av hyresavtal för en bostadslägenhet, 
och

4. pröva en fråga om godkännande av en överenskommelse som 
avses i 12 kap. 45 a och 56 §§ jordabalken.

Första stycket gäller endast om prövningen kan utföras av 
ordföranden ensam enligt 2 § andra stycket 5 och prövningen 
inte är av sådant slag att den bör förbehållas ordföranden.

Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
närmare föreskrifter om detta. Lag (2024:314).

6 § Hyresråd är ordförande i hyresnämnd. Ett av hyresråden i
hyresnämnden i Stockholm, Göteborg respektive Malmö ska vara
chef för nämnden. I annan hyresnämnd är lagmannen i tingsrätten
på samma ort som hyresnämnden chef för nämnden.

Regeringen utnämner hyresråd tillika chef för hyresnämnden i
Stockholm, Göteborg respektive Malmö samt övriga hyresråd. Vid
utnämning av dessa ska lagen (2010:1390) om utnämning av
ordinarie domare tillämpas. För varje hyresnämnd förordnar
regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
lämpligt antal andra ledamöter.

Innan annan ledamot än ordförande förordnas, ska sådan
riksorganisation av fastighetsägare, hyresgäster,
bostadsrättshavare eller näringsidkare som med hänsyn till
medlemsantal, verksamhet och övriga omständigheter kan anses
väl företräda den intressegrupp som det är fråga om ges
tillfälle att avge förslag.

Till tjänstgöring i nämnden ska, med iakttagande av vad som
sägs i 5 § första stycket, de ledamöter kallas som med hänsyn
till ärendets beskaffenhet och övriga förhållanden bedöms
lämpligast. Lag (2010:1402).

Ärende angående arrende-, hyres- eller bostadsrättstvist

7 § Arrende-, hyres- eller bostadsrättstvist får för ändamål som avses i
1 § första stycket 1 eller 2 eller 4 § första stycket 1--3 av part
hänskjutas till nämnd, om tvisten ej är anhängig vid domstol eller hos
skiljemän.

I tvist, som är anhängig vid domstol, kan domstolen förordna att tvisten
före målets avgörande skall i sin helhet eller i viss del hänskjutas
till nämnd för medling. Lag (1981:785).

8 § En tvist som avses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller 4 §
första stycket 1-3 hänskjuts av part till nämnd genom ansökan
som skall vara skriftlig. Nämnden får medge att en ansökan görs
muntligen, om ansökan görs vid ett sammanträde inför nämnden
och avser en fråga som har samband med det ärende som behandlas
vid sammanträdet.

Ansökan skall innehålla uppgift om parternas namn och hemvist
samt den berörda fastighetens adress eller
fastighetsbeteckning. Ansökan skall också innehålla uppgift om
det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för
yrkandet eller, om ansökan endast avser medling, tvistens
beskaffenhet.

Uppfyller ansökan inte vad som sägs i andra stycket, skall
nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid.
Om föreläggandet inte följs, får ansökningen avvisas.

En parts första inlaga till nämnden skall innehålla uppgift om
partens person- eller organisationsnummer samt postadress.
Vidare bör anges partens yrke och telefonnummer samt de övriga
omständigheter som är av betydelse för delgivning med parten.
Företräds parten av ett ombud, skall ombudets namn, postadress
och telefonnummer anges. Ändras något av dessa förhållanden,
skall parten utan dröjsmål anmäla det till nämnden.

En ansökan genom vilken tvisten hänskjuts till nämnden bör
vidare innehålla uppgift om motpart i de hänseenden som sägs i
fjärde stycket.

Återkallas ansökan, skall ärendet avskrivas.
Lag (2005:1061).

8 a § Har en tvist hänskjutits till nämnden enligt 11 kap.
6 a § jordabalken och har sökandens motpart inte följt ett
sådant föreläggande som avses i tredje stycket i samma
paragraf, skall ärendet avskrivas, om avtalet inte är uppsagt
enligt 11 kap. 5 § första stycket samma balk. Lag (2005:1061).

9 § När en tvist har hänskjutits till nämnden, skall nämnden
kalla parterna att inställa sig till ett sammanträde. Skall en
part inställa sig personligen, får nämnden förelägga vite.

Handlägger hyresnämnden samtidigt ett stort antal tvister av
likartad beskaffenhet mellan en hyresvärd och dennes
hyresgäster om villkoren för hyra av bostadslägenheter, får
dock nämnden, sedan ett lämpligt antal typfall av tvister
prövats, med ledning därav avgöra övriga tvister utan
sammanträde, om det är uppenbart att sådant inte behövs.

Sammanträde behöver inte heller i annat fall hållas, om

1. ärendet inte skall prövas i sak och medling inte heller
skall ske, eller

2. ett sammanträde på grund av någon särskild omständighet inte
behövs. Lag (2005:1061).

10 § Uteblir sökanden från ett sammanträde, ska ärendet
avskrivas. Om motparten uteblir, får nämnden förelägga honom
eller henne att inställa sig vid vite. Om parten ändå uteblir
och det inte kan antas att förlikning kan komma till stånd, ska
ärendet avskrivas. I fråga om en tvist som avses i 1 § första
stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b, 2 c eller 3,
ska dock ärendet avgöras trots att parten inte har inställt
sig.

Uteblir båda parterna i en tvist som en domstol hänskjutit till
nämnden, ska ärendet avskrivas. Uteblir endast den ena parten,
gäller första stycket andra och tredje meningarna.

Första och andra styckena gäller inte, om det finns anledning
att anta att en part har laga förfall för sin utevaro.
Lag (2012:980).

11 § Om ett ärende som har avskrivits enligt 10 § första 
stycket första meningen rör en tvist som avses i 9 kap. 10 §, 
10 kap. 6 b § eller 12 kap. 49 eller 54 § jordabalken, 22 
eller 24 § hyresförhandlingslagen (1978:304), 5 § lagen 
(1957:390) om fiskearrenden, 2 kap. 10 § och 4 kap. 6 § 
bostadsrättslagen (1991:614) eller 4 kap. 6 § lagen (2002:93) 
om kooperativ hyresrätt, ska nämnden återuppta ärendet på 
ansökan av sökanden. Ansökan görs skriftligen inom tre veckor 
från den dag beslutet om avskrivning meddelades.

Om sökanden uteblir ännu en gång får ärendet inte tas upp på 
nytt. Lag (2020:366).

11 a § Gäller för lägenhet förhandlingsordning enligt
hyresförhandlingslagen (1978:304), får hyresnämnd i hyrestvist enligt 12
kap. jordabalken inte pröva hyresvärds yrkande om högre hyra, om ej
förhandling som skall påkallas enligt förhandlingsordningen ägt rum
rörande tvistefrågan. Detsamma gäller yrkande om ändring av grunderna
för beräkning av sådan särskild ersättning som avses i 12 kap. 19 §
jordabalken eller ändring av en hyresgästs rätt att använda utrymmen som
är avsedda att användas gemensamt av hyresgästerna. Har förhandling ej
ägt rum, får yrkande ändå tas upp till prövning, om hyresvärden påkallat
förhandling men mot denna mött hinder som inte har berott av hyresvärden
eller av fastighetsägarorganisation som är part enligt
förhandlingsordningen. Lag (1984:679).

12 § Nämnden ska klarlägga tvistefrågorna och, även om medling
inte har begärts, försöka förlika parterna.

Kan parterna inte förlikas efter förslag av någondera parten,
ska nämnden lägga fram förslag till förlikning, om det inte är
uppenbart att förutsättningar för förlikning saknas.

Om det inte träffas någon förlikning, ska tvisten avgöras av
nämnden, om tvisten rör en fråga som avses i 1 § första stycket
2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b, 2 c eller 3. I annat
fall ska ärendet avskrivas. Lag (2012:980).

12 a § Vid sådan medling som avses i 12 kap. 58 eller 58 a § jordabalken
skall hyresnämnden, om hyresvärden eller hyresgästen begär det, yttra
sig om marknadshyran för lokalen eller om huruvida en lokal som har
anvisats av hyresvärden är godtagbar enligt 12 kap. 57 § första stycket
2 eller 3 jordabalken.

Vid sådan medling som avses i 11 kap. 6 eller 6 a § jordabalken skall
arrendenämnden, om jordägaren eller arrendatorn begär det, yttra sig om
den arrendeavgift som arrendestället vid tillämpning av 11 kap. 5 a §
första stycket jordabalken kan antas betinga på öppna marknaden. Lag
(1988:928).

12 b § Ett medlingssammanträde är inte offentligt.
Lag (2011:863).

13 § Rör ärende hos nämnd såväl fråga om förlängning av avtal som
villkoren för sådan förlängning, får särskilt beslut ges beträffande
förlängningsfrågan.

Då särskilt beslut enligt första stycket meddelats, får nämnden förordna
att tvisten i övrigt skall vila till dess att beslutet har vunnit laga
kraft. Lag (1984:679).

13 a § Bifalls hyresvärdens talan om att hyresavtalet skall
upphöra att gälla, får hyresnämnden efter yrkande av
hyresvärden i beslutet ålägga hyresgästen att flytta vid den
tidpunkt då lägenheten skall lämnas.

Upphör hyresavtalet att gälla på den grunden att hyresrätten är
förverkad, får hyresnämnden, om hyresvärden yrkar det och det
finns skäl till det, bestämma att beslutet om åläggande för
hyresgästen att flytta får verkställas även om det inte har
vunnit laga kraft. Om det finns anledning, skall hyresnämnden
då föreskriva att hyresvärden skall ställa säkerhet för
skadestånd som han kan bli skyldig att betala om beslutet
ändras. Lag (2002:31).

13 b § Om hyresvärden i ett ärende gör gällande att rätt till 
förlängning av hyresavtalet enligt 12 kap. 46 § första 
stycket 2 jordabalken saknas på grund av dröjsmål med 
betalning av hyran, bristande skötsamhet eller störningar i 
boendet, ska hyresnämnden lämna en underrättelse om detta till 
socialnämnden i den kommun där lägenheten är belägen.

Underrättelsen till socialnämnden ska lämnas så snart som 
möjligt. Om det framgår att socialnämnden redan är informerad, 
behöver någon underrättelse inte lämnas. Lag (2024:314).

Ärende angående godkännande av förbehåll m. m.

14 § En fråga som avses i 1 § första stycket 3 eller 4 § första
stycket 4 prövas efter ansökan som skall vara skriftlig och som
bör innehålla de omständigheter som åberopas till stöd för
ansökningen.

Sökanden och annan som ärendet angår skall kallas att inställa
sig till sammanträde, om det inte kan anses obehövligt. Skall
en part inställa sig, får nämnden förelägga vite. Att någon som
kallats att inställa sig uteblir hindrar inte att ärendet
prövas. Lag (2005:1061).

Skiljemannaförfarande

15 § Har parterna avtalat att en tvist ska avgöras av skiljemän
utan förbehåll om rätt för parterna att angripa skiljedomen i
sak och har, vid arrendetvist, arrendenämnden eller, vid hyres-
eller bostadsrättstvist, hyresnämnden utsetts till skiljenämnd,
ska nämnden på ansökan avgöra tvisten genom skiljedom. I fråga
om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller 8 §.
Har tvisten redan hänskjutits till nämnden, kan skiljedom dock
alltid begäras muntligen inför nämnden.

I ett ärende som nämnden ska avgöra genom skiljedom gäller
lagen (1999:116) om skiljeförfarande, i den mån annat inte
följer av denna lag. Vardera parten svarar för sin kostnad i
tvist som avses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12
kap. 49 eller 54 § jordabalken, 5 § lagen (1957:390) om
fiskearrenden, 4 kap. 9 § bostadsrättslagen (1991:614) eller
4 § lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad.
Lag (2012:980).

Ärende angående förhandlingsordning m. m.

15 a § En tvist som avses i 4 § första stycket 5 a hänskjuts
till hyresnämnden genom ansökan som skall vara skriftlig.

I fråga om ansökan, en parts första inlaga till nämnden och
sammanträde gäller i övrigt 8 § andra-sjätte styckena och 9 §
första och tredje styckena.

Uteblir sökanden från ett sammanträde, skall ärendet avskrivas.
Om motparten uteblir, får nämnden förelägga honom eller henne
att inställa sig vid vite. Om parten ändå uteblir, hindrar inte
det att ärendet prövas.

Vad som sägs i tredje stycket gäller inte, om det finns
anledning att anta att en part har laga förfall för sin
utevaro. Lag (2005:1061).

Ärende om särskild skiljeman

15 b § Ansökan i en fråga som avses i 4 § första stycket 8 om 
att utse en skiljeman ska vara skriftlig och innehålla de 
uppgifter som anges i 8 § andra stycket. Tillsammans med 
ansökan ska det ges in en förhandlingsordning som innehåller 
en bestämmelse om att tvisten får prövas av en skiljeman. Om 
en ansökan inte uppfyller dessa krav, ska hyresnämnden 
förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid. Om 
föreläggandet inte följs får ansökan avvisas. I övrigt 
tillämpas det som anges i 8 § fjärde och femte styckena för 
ansökan och en parts första inlaga till nämnden. 

Motparten ska ges tillfälle att yttra sig över ansökan. 
Ärendet får avgöras trots att motparten inte har yttrat sig.

Om ansökan återkallas ska ärendet skrivas av. Lag (2022:1659).

15 c § Ett ärende om att utse en skiljeman ska handläggas 
särskilt skyndsamt.

Om parterna begär det ska hyresnämnden innan en skiljeman 
utses medla i hyrestvisten mellan dem. Hyresnämnden ska i så 
fall kalla parterna till ett medlingssammanträde, om det inte 
är obehövligt. Lag (2022:1659).

15 d § Ansökan i en fråga som avses i 4 § första stycket 8 om 
att entlediga en skiljeman ska vara skriftlig. Ansökan ska 
innehålla de skäl som anförs för entledigande.

Övriga parter i ärendet ska ges tillfälle att yttra sig över 
ansökan. Ärendet får avgöras trots att de inte har yttrat sig.

Om ansökan återkallas ska ärendet skrivas av. Lag (2022:1659).

Ärende angående upprustningsföreläggande m.m.

16 § Ansökan i en fråga som avses i 4 § första stycket 6 skall
vara skriftlig samt innehålla uppgift om den berörda
fastigheten och dess ägare, det som yrkas och de omständigheter
som åberopas till stöd för yrkandet samt, när det gäller
ansökan enligt 12 kap. 18 e eller 18 h § jordabalken, uppgift
om berörda hyresgästers namn. En ansökan enligt 12 kap. 18 a-c,
18 e eller 18 h § jordabalken skall dessutom vara åtföljd av
den utredning i tekniskt, ekonomiskt eller annat hänseende som
behövs för ärendets prövning.

Uppfyller ansökan inte vad som sägs i första stycket, skall
nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid.
Om föreläggandet inte följs, får ansökningen avvisas.

I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden
gäller i övrigt 8 § fjärde-sjätte styckena.

I fråga om sammanträde gäller 9 § första stycket första
meningen och tredje stycket. Om fastighetsägaren har kallats
till ett sammanträde i ett ärende enligt 12 kap. 18 e §
jordabalken men uteblir, skall ärendet avskrivas. Om en
hyresgäst uteblir i ett sådant ärende, hindrar det inte att
ärendet prövas. I övriga ärenden får nämnden förelägga
fastighetsägaren vid vite att inställa sig. Om fastighetsägaren
uteblir i ett sådant ärende, hindrar det dock inte att ärendet
prövas.

Innan nämnden beslutar om tvångsförvaltning, skall nämnden ge
kommun, där fastigheten är belägen, tillfälle att lämna förslag
på förvaltare.

Kommunen skall också ges tillfälle att yttra sig innan nämnden
beslutar att förvaltararvode enligt bostadsförvaltningslagen
(1977:792) skall betalas av fastighetsägaren personligen.
Lag (2005:1061).

16 a § Har upphävts genom lag (2010:27).

16 b § Har upphävts genom lag (2010:27).

16 c § Har upphävts genom lag (2010:27).

16 d § har upphävts genom lag (1993:409).

Ärende angående förvärv av arrendeställe samt ombildning till
bostadsrätt m. m.

16 e § Ansökan i en fråga som avses i 6 § tredje stycket eller
12 § tredje stycket lagen (1982:352) om rätt till
fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller
kooperativ hyresrätt eller i 6 eller 7 § eller 12 § tredje
stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva
arrendestället skall vara skriftlig. Ansökan skall innehålla
uppgift om det berörda huset och dess ägare eller det berörda
arrendestället och dess ägare, det som yrkas och de
omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet.

Uppfyller ansökan inte vad som sägs i första stycket, skall
nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid.
Om föreläggandet inte följs, får ansökningen avvisas.

I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden
gäller i övrigt 8 § fjärde-sjätte styckena.

I fråga om sammanträde gäller 9 § första och tredje styckena.
Uteblir sökanden från sammanträdet, skall ärendet avskrivas. Om
motparten uteblir, hindrar det inte att ärendet prövas.
Lag (2005:1061).

Vissa bevismedel m. m.

16 f § Nämnd skall verka för att utredningen i ärende får den inriktning
och omfattning som är lämplig med hänsyn till ärendets beskaffenhet.
Därvid skall nämnden såvitt möjligt se till att onödig utredning ej
förebringas. Lag (1974:1090).

17 § Om det finns anledning, skall nämnden eller den nämnden
förordnar besiktiga den fastighet som ärendet rör. Parterna
skall ges tillfälle att närvara vid en sådan besiktning.
Nämnden får också inhämta annan nödvändig utredning.

I ett ärende som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a eller 31 §
jordabalken skall arrendenämnden inhämta yttrande från
länsstyrelsen. Sådant yttrande skall också inhämtas om det
beträffande jordbruksarrende uppkommer fråga om tillämpning av
6 § första stycket 3 eller 4 eller 7 § andra stycket lagen
(1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. I
ett ärende som avses i 9 kap. 9 § jordabalken får
arrendenämnden, om utredningen ger anledning till det, inhämta
yttrande från länsstyrelsen om arrendeställets
avkastningsförmåga. Yttrandena skall inhämtas från den
länsstyrelse inom vars område fastigheten är belägen.

I ett ärende angående tvist om hyresvillkor enligt 22 §
hyresförhandlingslagen (1978:304) skall hyresnämnden, om den
finner det behövligt, ge den hyresgästorganisation som har
ingått den ifrågasatta överenskommelsen tillfälle att yttra
sig. Lag (2005:1061).

18 § Lämnar part ej frivilligt tillfälle till besiktning eller till
granskning av kontrakt eller annan handling som rör arrende-, hyres-
eller bostadsrättsförhållandet och är av betydelse för ärendet, får
nämnden förelägga honom vite. Vad som sagts nu gäller ej, om nämnden är
skiljenämnd.

19 § Den som efter förordnande av nämnden har besiktigat en 
fastighet eller verkställt en annan utredning har rätt till 
skälig ersättning av allmänna medel. Ersättningen fastställs 
av nämnden. Lag (2019:246).

19 a § En nämnd får hålla förhör med vittne eller sakkunnig under ed och
förhör med part under sanningsförsäkran, om någon part begär det och
förhöret är erforderligt för utredningen. Sådant förhör får dock inte
hållas, om nämnden finner att bevisningen kan föras på annat sätt med
avsevärt mindre besvär eller kostnad. Om sådant förhör gäller 36 kap.
1--18 och 20--22 §§, 37 kap. 1--3 §§ samt 40 kap. 1--10, 12, 14 och 19
§§ rättegångsbalken i tillämpliga delar. Lag (1987:756).

19 b § Den som hörs i nämnden och som inte är part har rätt 
till ersättning för att inställa sig. 

Om förhöret har begärts av en part tillämpas 36 kap. 24 § 
rättegångsbalken.

Om förhöret inte har begärts av en part ska ersättningen 
betalas av allmänna medel. Ersättningen fastställs av nämnden. 
Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
närmare föreskrifter om ersättning.

I fråga om förskott på ersättning tillämpas 36 kap. 25 § 
rättegångsbalken. Lag (2019:246).

Kostnader

19 c § Vardera parten ska svara för sina kostnader i nämnden.

Om en part har handlat på ett sådant sätt som anges i 18 kap. 
6 § rättegångsbalken, får nämnden bestämma att den parten ska 
ersätta de kostnader som denne har orsakat motparten. Om 
partens ställföreträdare, ombud eller biträde har handlat på 
ett sådant sätt som anges i 18 kap. 7 § rättegångsbalken, får 
nämnden bestämma att han eller hon tillsammans med parten ska 
ersätta sådana kostnader.

I fråga om hur kostnader ska fördelas i ett ärende som nämnden 
ska avgöra genom skiljedom gäller i stället 15 § andra 
stycket. Lag (2024:314).

Beslut m. m.

20 § Bestämmelserna i 16 kap. rättegångsbalken om omröstning äger
motsvarande tillämpning på avgörande av nämnd. Ordföranden skall dock
säga sin mening först. Lag (1974:1090).

21 § När nämnden avgör ett ärende ska det av beslutet framgå
vilka skäl som ligger till grund för beslutet, om detta går
någon part emot. Detsamma gäller andra beslut, om det behövs.
I beslut om avskrivning enligt 8 a § ska även de nya villkor
anges på vilka avtalet enligt 11 kap. 6 a § tredje stycket
jordabalken ska anses förlängt.

Om en part kan överklaga beslutet eller ansöka om
återupptagande, ska det i beslutet anges vad parten ska
iaktta.

Håller nämnden sammanträde i ärendet och kan på grund av
ärendets beskaffenhet eller annan särskild omständighet
beslut inte meddelas samma dag som sammanträdet avslutats,
ska beslutet meddelas inom två veckor därefter, om inte
synnerligt hinder möter. Underrättelse om när beslutet
meddelas ska lämnas vid sammanträdet.

Ett slutligt beslut ska lämnas till part genom nämndens
försorg. Detta gäller dock inte ett beslut om avskrivning
enligt 8 eller 12 §, om beslutet meddelas vid ett sammanträde
i partens närvaro.

Har en skiljaktig mening förekommit, ska denna meddelas
parterna på samma sätt som beslutet. Lag (2010:27).

21 a § Vad som i 21 § sägs om nämnds beslut gäller i tillämpliga delar
nämnds yttrande enligt 12 a §.

Angår yttrandet lägenhets marknadshyra eller arrendeavgift, skall
nämnden i yttrandet utsätta viss tid inom vilken part har att hos
nämnden skriftligen eller muntligen vid sammanträde anmäla om han antar
den hyra eller den arrendeavgift som har angivits i yttrandet. Iakttar
part inte nämndens föreläggande, anses hans slutliga ståndpunkt i
tvisten vara den som han angivit innan yttrandet avgavs. Lag (1984:679).

21 b § Ingår parterna en förlikning i ett ärende ska nämnden
på begäran av parterna stadfästa förlikningen genom beslut.
Lag (2011:863).

22 § Nämndens beslut har rättskraft när tiden för 
överklagande har gått ut, om beslutet innebär att en fråga 
som avses i 1 § första stycket 2 eller 5 eller 4 § första 
stycket 2, 2 a, 2 b, 2 c, 3, 5 a, 6 eller 7 har avgjorts. 
Detta gäller dock inte beslut som innebär att nämnden har 
avslagit en ansökan om

1. åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 
eller 16 § andra stycket jordabalken,

2. upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 a–18 c §§ 
jordabalken,

3. tillstånd enligt 12 kap. 18 d–18 f §§, 23 § andra stycket, 
34–37 eller 40 § jordabalken,

4. tillstånd enligt 7 kap. 11 § bostadsrättslagen 
(1991:614),

5. uppskov enligt 12 kap. 59 § jordabalken,

6. förbud eller hävande av förbud enligt 12 kap. 18 h § 
jordabalken, eller

7. rätt till förhandlingsordning enligt 9 § 
hyresförhandlingslagen (1978:304).

Bestämmelserna i 37–39 §§ förvaltningslagen (2017:900) om 
ändring av beslut tillämpas inte i nämndernas verksamhet.
Lag (2018:785).

Överklagande

23 § Det finns bestämmelser om överklagande av hyresnämndens 
beslut i

- 12 kap. 70 § jordabalken,

- 6 § lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad,

- 31 § hyresförhandlingslagen (1978:304),

- 6 kap. 4 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt,

- 11 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614),

- 34 § bostadsförvaltningslagen (1977:792), och

- 15 § lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för 
ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt.

Hyresnämndens yttrande enligt 12 a § första stycket får inte 
överklagas.

Hyresnämndens beslut får överklagas hos Svea hovrätt, om 
nämnden

1. avvisat en ansökan som avses i 8, 11, 14, 15, 15 a, 16 
eller 16 e §, eller avvisat ett överklagande,

2. avskrivit ett ärende enligt 8, 9, 10, 15 a, 16 eller 
16 e §, dock inte när ärendet kan återupptas,

3. ogillat en invändning om jäv mot ledamot av nämnden eller 
en invändning om att det finns ett hinder för ärendets 
prövning,

4. avvisat ett ombud eller ett biträde,

5. beslutat om ersättning för någons medverkan i ärendet,

6. utdömt vite eller någon annan påföljd för underlåtenhet att 
följa föreläggande eller straff för förseelse i förfarandet,

7. beslutat i annat fall än som avses i 5 i fråga som gäller 
rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1996:1619),

8. beslutat i fråga om kostnader enligt 19 c § andra stycket,

9. stadfäst en förlikning, eller

10. beslutat om rättelse eller komplettering av ett beslut som 
får överklagas.

Ett överklagande som avses i tredje stycket ska ges in till 
hyresnämnden inom tre veckor från den dag beslutet meddelades.

I fråga om handläggningen hos hyresnämnden av ett överklagande 
som avses i första eller tredje stycket tillämpas 52 kap. 2 
och 4 §§ rättegångsbalken. Lag (2024:314).

23 a § Det finns bestämmelser om överklagande av
arrendenämndens beslut i 8 kap. 31 § jordabalken och 16 § lagen
(1957:390) om fiskearrenden.

Arrendenämndens yttrande enligt 12 a § andra stycket får inte
överklagas. Nämndens beslut i sådana frågor som avses i 23 §
tredje stycket får överklagas till den hovrätt inom vars
domkrets arrendenämnden är belägen. Detsamma gäller nämndens
beslut enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att
förvärva arrendestället.

Vid överklagande av arrendenämndens beslut gäller 8 kap.
31 a-31 c §§ jordabalken. Hovrättens beslut med anledning av
överklagande i frågor som avses i andra stycket tredje meningen
eller i 23 § tredje stycket får inte överklagas. Lag (2005:1061).

23 b § Mot annat beslut av nämnd än som avses i 23 och 23 a §§ får talan
föras endast i samband med sådan talan som avses i 23 § första stycket
och 23 a § första stycket.

Undanröjes nämnds beslut om avskrivning eller avvisning, återupptages
ärendet av nämnden. Lag (1974:1090).

Vite m. m.

24 § Vite enligt denna lag får ej bestämmas till högre belopp än
femtusen kronor. Har vite utdömts och förelägger nämnd nytt vite, får
vitet bestämmas till högst tiotusen kronor.

Har ändamålet med vite förfallit, får vitet ej utdömas.

25 § Nämnd skall självmant upptaga fråga om utdömande av vite som
förelagts med stöd av denna lag och om ansvar för vittne som uteblivit.

Övriga bestämmelser

26 § Nämnd skall handlägga ärende skyndsamt.

27 § Vid nämnderna tillämpas bestämmelserna i 5 kap.
rättegångsbalken. Expert som avses i 5 § andra stycket denna
lag får närvara vid hyresnämndens överläggning till beslut.

Bestämmelserna i lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i
domstol får tillämpas vid nämnderna. Lag (2005:1061).

28 § Bestämmelserna i 4 kap. rättegångsbalken om jäv mot domare
skall tillämpas på ledamöterna i nämnderna. Bestämmelserna i 4
kap. 13 § rättegångsbalken skall tillämpas även på andra
tjänstemän än ordförande när de utför åtgärder enligt 2 §
tredje stycket denna lag.

I fråga om de icke lagfarna ledamöterna i nämnderna tillämpas
12 kap. 3 § andra stycket rättegångsbalken. Lag (2005:1061).

29 § Vid sammanträde och besiktning skall det föras
anteckningar. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om
detta. Lag (2005:1061).

29 a § I fråga om dokumentation av berättelser som lämnas i 
bevissyfte tillämpas 6 kap. 6 § rättegångsbalken.
Lag (2019:246).

30 § Ska en inlaga, en kallelse, ett föreläggande eller en 
annan handling tillställas en part, görs det genom delgivning, 
om inte något annat följer av andra stycket. Om hyresnämnden 
samtidigt handlägger ett stort antal tvister av likartad 
beskaffenhet mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om 
villkoren för hyra av bostadslägenheter, får 
kungörelsedelgivning enligt 49 § första och andra styckena 
delgivningslagen (2010:1932) användas i de ärenden som enligt 
9 § andra stycket avgörs utan sammanträde.

Ett beslut som ska tillställas en part behöver inte delges.
Lag (2020:923).

31 § Nämnd har rätt att för sina sammanträden förfoga över behövliga
lokaler i domstolsbyggnad eller annan allmän byggnad som ej är för
tillfället upptagen för sitt huvudsakliga ändamål eller utgöres av
gudstjänstlokal. Uppkommer särskilda kostnader, skall de ersättas.

32 § Om en nämnds beslut enligt följande bestämmelser inte 
överklagas, får beslutet verkställas som en dom som har fått 
laga kraft:

- 9 kap. 14 § eller 12 kap. 24 a §, 55 e § åttonde stycket 
eller 55 f § jordabalken,

- 22, 23, 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen (1978:304), 

- 13 a § första stycket denna lag, eller 

- 13 eller 15 § eller 25 § första stycket 
bostadsförvaltningslagen (1977:792).

Beslut av hyresnämnden enligt 13 a § andra stycket denna lag 
om verkställighet av ett enligt första stycket i samma 
paragraf meddelat beslut får verkställas som en dom som har 
fått laga kraft, om hovrätten inte bestämmer något annat. 
Detsamma gäller om hyresnämnden med stöd av 31 § första 
stycket bostadsförvaltningslagen har bestämt att beslut enligt 
13 eller 15 § eller 25 § första stycket i den lagen ska gälla 
genast.

Förlikning som är stadfäst av nämnden enligt 21 b § får 
verkställas som en dom som har fått laga kraft, om hovrätten 
inte bestämmer något annat. Lag (2019:534).

Övergångsbestämmelser

1984:679

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985. De nya bestämmelserna
gäller även i fråga om arrendeavtal och hyresavtal som har ingåtts före
ikraftträdandet. Har avtalet sagts upp dessförinnan tillämpas dock
fortfarande 8, 12 a och 21 a §§ i deras äldre lydelse.

1985:660

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1986. De nya bestämmelserna
gäller även i fråga om arrendeavtal som har ingåtts före
ikraftträdandet.

1986:1165

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1987. I fråga om beslut som har
meddelats före ikraftträdandet gäller dock äldre föreskrifter.

1988:928

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1989.

De nya bestämmelserna i 9, 12 a och 21 §§ gäller även i fråga om
hyresavtal som har ingåtts före den 1 januari 1989. Om ett hyresavtal
har sagts upp dessförinnan, tillämpas dock fortfarande äldre
bestämmelser.

1989:663

Denna lag träder i kraft den 1 september 1989. Äldre föreskrifter gäller
alltjämt i ärenden där den slutliga handläggningen påbörjats före
ikraftträdandet.

1991:635

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991. Äldre bestämmelser gäller
alltjämt om ett ärende i vilket intresseledamöter har deltagit har
påbörjats före ikraftträdandet.

1991:637

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991. Äldre bestämmelser gäller
alltjämt om ett ärende i vilket intresseledamöter har deltagit har
påbörjats före ikraftträdandet.

1994:820

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

2. Äldre föreskrifter om förfarandet tillämpas fortfarande i ärenden
som enligt lagen (1994:834) om upphävande av
bostadssaneringslagen (1973:531) fortfarande skall kunna prövas
enligt den upphävda lagen.

1997:63

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 1997.

2. Äldre föreskrifter tillämpas fortfarande i ärenden som enligt
övergångsbestämmelserna till lagen (1997:62) om ändring i
jordabalken skall prövas enligt äldre bestämmelser.

2000:594

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2. Äldre föreskrifter tillämpas fortfarande i ärenden som
enligt övergångsbestämmelserna i lagen (2000:593) om ändring i
jaktlagen (1987:259) skall prövas enligt äldre bestämmelser.

2002:31

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2002.

2. I fråga om hyresavtal som har sagts upp före ikraftträdandet
gäller 13 a och 32 §§ i sina äldre lydelser.

3. I fråga om en tvist enligt 2 § andra stycket
hyresförhandlingslagen som har hänskjutits till hyresnämnd före
ikraftträdandet gäller 17 § i sin äldre lydelse.

2005:948

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2. För sådana överenskommelser som avses i 12 kap. 45 § tredje
stycket jordabalken i dess lydelse före den 1 januari 2006 och
som har ingåtts före ikraftträdandet, gäller 4 § i sin äldre
lydelse.

2005:1061

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2. I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före
ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

2006:410

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

2. I fråga om hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet,
skall 4 och 32 §§ tillämpas i sina äldre lydelser.

2010:27

1. Denna lag träder i kraft den 1 mars 2010.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i ärenden som enligt
lagen (2010:24) om upphävande av lagen (1975:1132) om förvärv
av hyresfastighet m.m. ska prövas enligt den upphävda lagen.

2010:1942

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2011.

2. Äldre bestämmelser gäller om ett beslut om delgivning enligt
15–17 §§ delgivningslagen (1970:428) har fattats före den 1
april 2011 eller om en handling har skickats eller lämnats före
denna tidpunkt.

2022:1659

Denna lag träder i kraft den 2 januari 2023 i fråga om 4 § och 
i övrigt den 1 januari 2023.