Förordning (2015:1047) med instruktion för Statens skolverk

Uppgifter

1 § Statens skolverk är förvaltningsmyndighet för skolväsendet 
och för vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk 
verksamhet som bedrivs i stället för utbildning inom 
skolväsendet, i den utsträckning något annat inte är 
föreskrivet. Myndigheten ska i sitt arbete beakta att 
utbildningen enligt 1 kap. 5 § tredje stycket skollagen 
(2010:800) ska vila på vetenskaplig grund och beprövad 
erfarenhet.

Myndigheten ska genom sin verksamhet främja att alla barn och 
elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan 
verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska 
bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och 
lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Inom 
ramen för detta ska myndigheten främja en stärkt likvärdighet 
mellan skolor och mellan förskolor.

Myndigheten ska följa utvecklingen inom sitt verksamhetsområde 
och kontinuerligt göra en analys av behov av åtgärder inom 
området. Myndigheten ska även utarbeta och genomföra insatser 
som tillgodoser dessa behov. Myndigheten ska vidare 
kontinuerligt informera regeringen om analysen och arbetet.

Myndigheten har även andra uppgifter inom sitt 
verksamhetsområde som följer av denna förordning eller av 
andra föreskrifter eller särskilda beslut.
Förordning (2024:621).

Uppföljning, utvärdering och statistik

2 § Den uppföljning och utvärdering som myndigheten har 
ansvar för enligt 26 kap. skollagen (2010:800) ska öka 
kunskapen om hur utbildningarna och verksamheterna har 
utvecklats i förhållande till de nationella målen. 
Myndigheten ska även analysera utvecklingen av samtliga 
utbildningar och verksamheter, anpassat efter respektive 
verksamhet, samt vidta och lämna förslag på åtgärder för att 
främja fortsatt utveckling av utbildningarnas och 
verksamheternas kvalitet.

Myndigheten ska sammanfatta och publicera resultaten av sitt 
arbete med uppföljning och utvärdering.

Myndigheten ska vid behov lämna statistiska underlag till 
Regeringskansliet. Förordning (2017:1302).

3 § Har upphävts genom förordning (2017:1302).

4 § Myndigheten får, efter samråd med Regeringskansliet 
(Utbildningsdepartementet), företräda staten vid 
förhandlingar och ingående av internationella 
överenskommelser om Sveriges deltagande i internationella 
kunskapsmätningar och andra individbaserade mätningar inom 
myndighetens verksamhetsområde, om inte annat följer av 
särskilda beslut av regeringen. 

Myndigheten ska ansvara för Sveriges deltagande i de 
mätningar som avses i första stycket. 

Styrdokument och prov

5 § Myndigheten ska kontinuerligt bedöma behovet av utveckling 
av läroplaner och andra styrdokument för skolväsendet som 
regeringen beslutar om. Myndigheten ska även vid behov föreslå 
ändringar av dessa.

Myndigheten ska utforma och kontinuerligt utveckla de 
styrdokument som myndigheten har bemyndigande att meddela 
föreskrifter om.

Myndigheten ska vidare ansvara för och kontinuerligt utveckla 
nationella prov samt analysera resultaten av proven.
Förordning (2019:1289).

6 § Myndigheten ska kontinuerligt bedöma behovet av och 
utveckla bedömningsstöd och kartläggningsmaterial. 
Myndigheten ska utforma eller anpassa dessa utifrån olika 
elevgruppers behov och förutsättningar. 
Förordning (2017:1302).

Stöd för planering

6 a § Myndigheten ska kontinuerligt utarbeta regionala 
planeringsunderlag som behövs till stöd för huvudmännens 
planering, dimensionering och erbjudande av utbildning som 
avser 

1. gymnasieskolans nationella program,

2. gymnasieskolans introduktionsprogram programinriktat val 
och yrkesintroduktion, utformade för en grupp elever,

3. gymnasiesärskolans nationella program, och

4. yrkesinriktad kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå.
Förordning (2022:1094).

Stöd till skolutveckling

7 § Myndigheten ska i nära samarbete med kommuner och andra 
huvudmän stödja dem i deras utbildningsverksamhet och andra 
pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra 
huvudmännens förutsättningar att arbeta med utveckling av 
verksamheten för ökad måluppfyllelse genom att

1. svara för nationellt prioriterade fortbildnings-, 
kompetensutvecklings- och stödinsatser inom ramen för 
nationella skolutvecklingsprogram,

2. sammanställa och kommunicera kunskap om resultat av 
forskning, och

3. svara för riktade utvecklingsinsatser inom prioriterade 
områden. Förordning (2024:621).

8 § Myndigheten ska särskilt

1. ansvara för den statliga befattningsutbildningen enligt 
förordningen (2011:183) om befattningsutbildning och 
fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande 
ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem, 

2. bedriva ett nationellt centrum för språk-, läs- och 
skrivutveckling och skolbibliotek,

3. stimulera arbetet med entreprenörskap i skolväsendet, och

4. främja skolors arbete med nordiska språk.
Förordning (2022:205).

9 § Myndigheten ska bidra till och redovisa sitt arbete med 
att trygga den nationella kompetensförsörjningen och 
underlätta elevers etablering på arbetsmarknaden. Myndigheten 
ska också följa upp och analysera kvinnors och mäns etablering 
på arbetsmarknaden eller fortsatta studier, efter avslutad 
utbildning. Myndigheten ska vidare stödja utvecklingen vad 
gäller samverkan mellan skola och arbetsliv.

Myndigheten ska samverka med Myndigheten för yrkeshögskolan, 
Universitetskanslersämbetet, Universitets- och högskolerådet, 
Tillväxtverket, Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige 
(Svenska ESF-rådet) och Arbetsförmedlingen i syfte att bidra 
till en väl fungerande kompetensförsörjning.

Myndigheten ska främja utvecklingen av yrkesutbildningens 
kvalitet och attraktionskraft. Myndigheten ska även stödja 
utvecklingen av berörda myndigheters och 
branschorganisationers samarbete när det gäller gymnasial 
yrkesutbildning. Förordning (2023:602).

10 § Myndigheten ska ansvara för

1. de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning, 
och

2. Nationella rådet för vidareutbildning i form av ett fjärde 
tekniskt år. 

Lärare och förskollärare

11 § Myndigheten ska bidra till att alla som är verksamma som 
lärare och förskollärare har goda förutsättningar att utföra 
sitt arbete. Förordning (2019:1289).

12 § Myndigheten ska göra prognoser om skolans och förskolans 
behov av legitimerade och behöriga lärare och förskollärare.
Förordning (2019:1289).

12 a § Myndigheten ska informera om vägar in i lärar- och 
förskolläraryrkena, genomföra insatser för att attrahera fler 
till yrkena och stödja huvudmännen i deras arbete med att 
hantera lärarförsörjningen. Förordning (2019:1289).

Hantering av statliga stöd och bidrag 

13 § Myndigheten ska administrera statliga stöd och bidrag 
enligt särskilda föreskrifter eller särskilda beslut. 
Myndigheten ska följa upp och utvärdera de statliga stöd och 
bidrag som myndigheten administrerar. Förordning (2019:1289).

Information

14 § Myndigheten ska informera och sprida kunskap om sitt 
verksamhetsområde både i och utanför Sverige. 

Internationellt samarbete

15 § Myndigheten ska ansvara för uppgifter som följer av 
konventionen med stadga för Europaskolorna (SÖ 2002:60).

16 § Myndigheten ska

1. ha det svenska samordningsansvaret för genomförandet av den 
europeiska agendan för vuxenlärande (European Agenda for Adult 
Learning),

2. ingå i det europeiska nätverket ReferNet i syfte att samla 
in, analysera och sprida information om yrkesutbildning i 
Sverige och internationellt, och

3. vara en nationell referenspunkt för kvalitetssäkring inom 
yrkesutbildningen. Förordning (2022:205).

17 § Myndigheten ska särskilt ansvara för information om 
möjligheten att genomgå gymnasial utbildning helt eller 
delvis i ett annat nordiskt land i överensstämmelse med 
avtalet med Danmark, Finland, Island och Norge om nordisk 
utbildningsgemenskap på gymnasienivå (SÖ 2008:8). 

Andra uppgifter

18 § Myndigheten ska 

1. ha ett samlat ansvar (sektorsansvar) för 
funktionshindersfrågor inom ramen för sitt verksamhetsområde 
och - i den mån det inte är en uppgift för Specialpedagogiska 
skolmyndigheten - inom ramen för detta ansvar vara samlande, 
stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda 
parter,

2. ansvara för frågor inom ramen för sitt verksamhetsområde 
som rör nyanlända personer,

3. verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås 
och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling,

4. ha ett samlat ansvar (sektorsansvar) för frågor om de 
nationella minoriteterna och de nationella minoritetsspråken 
inom ramen för sitt verksamhetsområde vilket innefattar att 
verka samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till 
berörda parter,

5. främja användningen och utvecklingen av validering inom 
kommunal vuxenutbildning,

6. inom ramen för sitt verksamhetsområde stödja kommuner och 
andra huvudmän i arbetet med säkerhet och krisberedskap, och

7. ha ett samlat ansvar (sektorsansvar) inom ramen för sitt 
verksamhetsområde när det gäller statliga insatser i frågor om 
digitalisering, med särskild hänsyn till de risker och 
möjligheter som digitaliseringen medför, vilket innefattar att 
vara samlande och stödjande samt att samverka med övriga 
berörda myndigheter och andra relevanta parter.

Myndigheten ska i fråga om sitt miljöarbete enligt första 
stycket 3 rapportera till Naturvårdsverket och samråda med 
myndigheten om vilken rapportering som behövs.
Förordning (2024:621).

18 a § Myndigheten är beredskapsmyndighet enligt förordningen 
(2022:524) om statliga myndigheters beredskap.
Förordning (2022:562).

19 § Myndigheten ska erbjuda stöd till kommunerna i deras 
arbete med aktivitetsansvar enligt 29 kap. 9 § skollagen 
(2010:800). 

Arbetets bedrivande

20 § Myndigheten ska främja jämställdhet och integrera ett 
jämställdhetsperspektiv och perspektivet mänskliga rättigheter 
i sin verksamhet. Myndigheten ska i sin verksamhet även främja 
lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, 
könsidentitet eller könsuttryck.

All individbaserad information som myndigheten redovisar ska 
vara uppdelad på kön, om det inte finns särskilda skäl som 
talar emot detta.

Vid alla åtgärder som rör barn ska myndigheten i sin 
verksamhet i första hand beakta vad som bedöms vara barnets 
bästa enligt Förenta nationernas konvention om barnets 
rättigheter. Förordning (2022:205).

21 § Myndigheten ska i genomförandet av sina uppgifter ta 
tillvara de möjligheter som det nationella 
socialfondsprogrammet erbjuder. Förordning (2019:1289).

Ledning 

22 § Myndigheten leds av en myndighetschef. 

23 § Vid myndigheten finns ett insynsråd som består av högst 
tio ledamöter. Förordning (2019:338).

Beslutande organ

Lärarnas ansvarsnämnd

24 § Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som 
benämns Lärarnas ansvarsnämnd. 

Nämnden har enligt skollagen (2010:800) till uppgift att 
pröva ärenden om 

1. varning, 

2. återkallelse av legitimation, och 

3. ny legitimation efter tidigare återkallelse. 

25 § Bestämmelser om Lärarnas ansvarsnämnds sammansättning 
och beslutsförhet finns i 27 kap. 5–7 §§ skollagen 
(2010:800). 

26 § Lärarnas ansvarsnämnd ansvarar för sina beslut. 

Nämnden ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens 
ledning. 

27 § Myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för att 
Lärarnas ansvarsnämnd tilldelas medel och resurser i övrigt 
för sin verksamhet och för att verksamheten bedrivs 
författningsenligt och effektivt och redovisas på ett 
tillförlitligt sätt. 

Rådet för dansarutbildning

28 § Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som 
benämns Rådet för dansarutbildning. Rådet ska för sådan 
dansarutbildning som avses i förordningen (2011:7) om 
dansarutbildning 

1. ansvara för organisation och genomförande av antagnings- 
och urvalsprocessen till utbildningen, och 

2. bidra till uppföljning och utveckling av kvaliteten i 
utbildningen. 

29 § Rådet för dansarutbildning består av en ordförande samt 
minst sex och högst tio andra ledamöter. I rådet ska det 
finnas ledamöter med kunskap om dansprofessionen, grundskolan 
och gymnasieskolan. Varje ledamot ska ha en ersättare. 
Ordföranden och dennes ersättare ska vara eller ha varit 
ordinarie domare. 

Ordföranden och dennes ersättare i Rådet för dansarutbildning 
utses av regeringen för en bestämd tid. Övriga ledamöter i 
rådet och ersättare för dessa utses av myndigheten för en 
bestämd tid. 

30 § Rådet för dansarutbildning är beslutsfört när 
ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är 
närvarande. 

31 § Rådet för dansarutbildning ansvarar för sina beslut. 

Rådet ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning. 

32 § Myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för att 
Rådet för dansarutbildning tilldelas medel och resurser i 
övrigt för sin verksamhet och för att verksamheten bedrivs 
författningsenligt och effektivt och redovisas på ett 
tillförlitligt sätt. 

Rådgivande organ

Rådet för professioner i skolväsendet

32 a § Inom myndigheten finns ett rådgivande organ som benämns 
Rådet för professioner i skolväsendet. 

Rådet ska bistå myndigheten i arbetet med att

1. ta fram innehållet i en nationell struktur för 
kompetensutveckling för rektorer, lärare och förskollärare, 
och

2. utreda frågor om ett meriteringssystem för legitimerade 
lärare och legitimerade förskollärare. Förordning (2022:797).

32 b § Rådet för professioner i skolväsendet består av en 
ordförande, en vice ordförande och 19 andra ledamöter. 

Av ledamöterna ska

- elva företräda förskollärare, lärare och rektorer,

- tre företräda huvudmän inom skolväsendet,

- fem företräda universitet och högskolor, och

- två företräda myndigheten.

Gruppen företrädare för förskollärare, lärare och rektorer ska 
innehålla företrädare som är verksamma hos såväl offentliga 
som enskilda huvudmän.

De fem företrädarna för universitet och högskolor ska 
tillsammans ha en bred kompetens som är relevant för 
skolväsendet. Av dessa ska minst en ha kognitionsvetenskaplig 
kompetens. Förordning (2023:31).

32 c § Ledamöterna i Rådet för professioner i skolväsendet 
utses av regeringen för tre år. Förslag till ledamöter lämnas 
av myndigheten efter samråd med

- Sveriges Lärare och Sveriges Skolledare i fråga om 
företrädare för förskollärare, lärare och rektorer,

- Sveriges Kommuner och Regioner, Friskolornas riksförbund och 
Idéburna skolors riksförbund i fråga om företrädare för 
huvudmän inom skolväsendet, och

- Sveriges universitets- och högskoleförbund i fråga om 
företrädare för universitet och högskolor.
Förordning (2023:31).

32 d § Ordföranden leder rådets arbete. Ordföranden ska vara 
en företrädare för myndigheten.

Vice ordföranden leder rådets arbete när ordföranden inte är 
närvarande. Vice ordföranden ska vara en av företrädarna för 
förskollärare, lärare eller rektorer. Förordning (2022:797).

Vetenskapliga rådet

32 e § Inom myndigheten finns ett rådgivande organ som benämns 
Vetenskapliga rådet.

Rådet ska bistå myndigheten med råd och vägledning inom ramen 
för myndighetens verksamhetsområde och verka för att 
myndighetens arbete vilar på vetenskaplig grund och beprövad 
erfarenhet. Förordning (2024:1029).

32 f § Vetenskapliga rådet består av ledamöter som tillsammans 
ska ha en bred vetenskaplig kompetens som är relevant för 
myndighetens verksamhet.

Ledamöterna i rådet utses av myndighetschefen för en bestämd 
tid.

Myndighetschefen, eller den som myndighetschefen utser, är 
ordförande i rådet och leder rådets arbete. 
Förordning (2024:1029).

Anställningar och uppdrag

33 § Generaldirektören är myndighetschef. 

34 § Vid myndigheten finns en överdirektör. 
Förordning (2024:1029).

Personalansvarsnämnd

35 § Vid myndigheten finns en personalansvarsnämnd. 

Tillämpligheten av vissa förordningar

36 § Myndigheten ska tillämpa internrevisionsförordningen 
(2006:1228) och personalföreträdarförordningen (1987:1101). 

Avgifter

37 § Myndigheten får ta ut avgifter för sådana varor och 
tjänster som avses i 4 § första stycket 1–6 och 8 
avgiftsförordningen (1992:191) utan den begränsning som 
föreskrivs i andra stycket samma paragraf.