Vallag (2005:837)

AVDELNING I. ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

1 kap. Inledande bestämmelser

1 § I denna lag finns bestämmelser om genomförande av val till 
riksdagen, region- och kommunfullmäktige samt 
Europaparlamentet.

Vissa grundläggande bestämmelser om val finns i 
regeringsformen och kommunallagen (2017:725).

Innehållet i denna lag är uppdelat enligt följande.

AVDELNING I. ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

1 kap. - Inledande bestämmelser

2 kap. - Partier och kandidater

3 kap. - Valmyndigheter m.m.

4 kap. - Valkretsar och valdistrikt m.m.

5 kap. - Röstlängder och röstkort

6 kap. - Valsedlar och kuvert

AVDELNING II. GENOMFÖRANDE AV VAL

7 kap. - Allmänna bestämmelser om röstning

8 kap. - Allmänna bestämmelser om röstmottagning

9 kap. - Röstmottagning i vallokal

10 kap. - Röstmottagning i röstningslokal

AVDELNING III. RÄKNING AV RÖSTER

11 kap. - Preliminär rösträkning i vallokal

12 kap. - Valnämndens rösträkning

13 kap. - Slutlig rösträkning

AVDELNING IV. FÖRDELNING AV MANDAT

14 kap. - Fördelning av mandat

AVDELNING V. AVSLUTANDE BESTÄMMELSER

15 kap. - Överklagande
Lag (2019:923).

När val skall hållas

2 § Val skall alltid hållas på en söndag.

3 § Ordinarie val till riksdagen och ordinarie val till 
region- och kommunfullmäktige ska hållas samma dag. Valdag ska 
vara den andra söndagen i september. Val till 
Europaparlamentet ska hållas i juni vart femte år. Om 
Europeiska unionens råd i ett särskilt fall beslutar det, ska 
valet i stället hållas i april, maj eller juli valåret. 

Vid omval till riksdagen bestämmer regeringen vilken dag som 
ska vara valdag. Vid omval till region- och kommunfullmäktige 
bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med 
länsstyrelsen, vilken dag som ska vara valdag. Ett omval ska 
hållas så snart det kan ske och senast inom tre månader efter 
beslut om omval.

Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer 
regeringen vilken dag som ska vara valdag. 

Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer 
riksdagens talman, efter samråd med den centrala 
valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag.

Vid extra val enligt 5 kap. 10 § kommunallagen (2017:725) 
bestämmer region- eller kommunfullmäktige, efter samråd med 
den centrala valmyndigheten och länsstyrelsen, vilken dag som 
ska vara valdag. Lag (2019:923).

Särskilda bestämmelser om val till Europaparlamentet

4 § Den som har rösträtt vid val till riksdagen har rösträtt 
också vid val till Europaparlamentet.

Medborgare i någon av Europeiska unionens medlemsstater 
(unionsmedborgare) som har rösträtt vid val till region- och 
kommunfullmäktige och som vid val till Europaparlamentet inte 
röstar i någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, har 
rösträtt vid ett sådant val i Sverige. Lag (2019:923).

5 § Valbar till Europaparlamentet är var och en som har
rösträtt enligt 4 §. En unionsmedborgare som inte är svensk
medborgare är dock valbar endast under den ytterligare
förutsättningen att han eller hon i sin hemstat inte förlorat
sin valbarhet vid val till Europaparlamentet. Lag (2013:1159).

6 § Ett uppdrag som ledamot av Europaparlamentet är inte
förenligt med att vara

1. ledamot av ett nationellt parlament,

2. ledamot av regeringen i en medlemsstat,

3. ledamot av Europeiska kommissionen,

4. domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i
Europeiska unionens domstol eller tribunal,

5. ledamot av Europeiska centralbankens direktion,

6. ledamot av Europeiska revisionsrätten,

7. EU-ombudsman,

8. medlem av Ekonomiska och sociala kommittén i Europeiska
unionen och Europeiska atomenergigemenskapen,

9. medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har
tillsatts enligt fördragen om upprättandet av Europeiska
unionen och Europeiska atomenergigemenskapen för att förvalta
gemenskapernas medel eller för att utföra en permanent och
direkt förvaltningsuppgift,

10. styrelseledamot, direktionsledamot eller anställd i
Europeiska investeringsbanken, eller

11. tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst inom
Europeiska unionens institutioner eller i organ som är knutna
till dem eller i Europeiska centralbanken. Lag (2010:1434).

2 kap. Partier och kandidater

Registrering av partibeteckning

1 § Ett parti som vill registrera sin beteckning ska 
skriftligen anmäla detta hos den centrala valmyndigheten.

Om anmälan görs senast den sista februari det år då ordinarie 
val till riksdagen och till region- och kommunfullmäktige 
eller val till Europaparlamentet ska hållas, gäller 
registreringen från och med det valet.

Om det är fråga om ett extra val ska en anmälan i stället 
göras senast en vecka efter det att beslutet om valdag har 
meddelats för att registreringen ska gälla från och med det 
valet. Lag (2019:923).

2 § Av en anmälan ska det framgå vilket slag av val den 
gäller. Om den avser val till region- eller kommunfullmäktige, 
ska det framgå vilken region eller kommun den gäller. 

Tillsammans med en anmälan ska partiet lämna förklaringar 
enligt 4 § eller ett intyg om att sådana förklaringar har 
visats upp för notarius publicus. Lag (2019:923).

3 § En partibeteckning ska registreras om följande villkor är 
uppfyllda: 

1. Partibeteckningen ska bestå av eller innehålla ord. Den får 
innehålla en partisymbol.

2. Om ett parti inte redan är representerat i den beslutande 
församling som anmälan gäller, ska anmälan ha ett dokumenterat 
stöd av minst 

a) för val till riksdagen: 1 500 personer som har rösträtt i 
hela landet,

b) för val till region- eller kommunfullmäktige: 100 
respektive 50 personer som har rösträtt i den region eller 
kommun som anmälan gäller,

c) för val till Europaparlamentet: 1 500 personer som har 
rösträtt i hela landet.

3. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en 
beteckning som redan

a) är registrerad, eller

b) har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle 
komma att bli registrerade för samma val.

4. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en 
beteckning som tidigare gällt för samma slag av val men som 
avregistrerats för högst fem år sedan på grund av namnbyte.

5. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en 
beteckning för något annat parti som redan anmält sitt 
deltagande i val eller som ska anses ha anmält sitt deltagande 
enligt 15 § andra eller tredje stycket, om beteckningarna 
skulle komma att gälla i samma val. Lag (2019:923).

4 § De som enligt 3 § 2 stöder en anmälan om registrering skall
egenhändigt underteckna en förklaring om stödet. Av
förklaringen skall deras namn och personnummer framgå samt var
de är folkbokförda.

5 § Om en partibeteckning registreras för val till riksdagen, 
gäller registreringen också för val till region- och 
kommunfullmäktige i hela landet samt för val till 
Europaparlamentet. Om registreringen avser val till region-
fullmäktige, gäller den val i den regionen och val till 
kommunfullmäktige i de kommuner som ligger inom regionen. I 
övriga fall gäller registreringen endast för det val som 
anmälan avser. Lag (2019:923).

6 § Om ett parti som har registrerat en partibeteckning medger 
det, kan ett annat parti få samma beteckning registrerad

1. för val till riksdagen även om beteckningen redan är 
registrerad för val till region- eller kommunfullmäktige, 
eller

2. för val till regionfullmäktige, även om partibeteckningen 
redan är registrerad för val till kommunfullmäktige inom 
regionen.

Detta gäller också om det första partiets ansökan ännu inte 
lett till registrering, när det andra partiet lämnar in sin 
ansökan. Lag (2019:923).

7 § En registrerad partibeteckning ska avregistreras om 
partiet 

1. begär det, eller 

2. inte har anmält kandidater för två ordinarie val i följd 
till riksdagen, till region- eller kommunfullmäktige eller 
till Europaparlamentet. Lag (2019:923).

8 § När en partibeteckning har registrerats eller
avregistrerats, skall den centrala valmyndigheten kungöra detta
i Post- och Inrikes Tidningar.

Anmälan av kandidater för partier som registrerat
partibeteckning

9 § Ett parti som vill anmäla samtliga sina kandidater för 
ett visst val ska skriftligen göra detta hos den centrala 
valmyndigheten eller, i den utsträckning som regeringen 
bestämmer, länsstyrelsen.

Tillsammans med anmälan ska partiet lämna en egenhändigt 
undertecknad förklaring från varje kandidat att han eller hon 
samtycker till anmälan. 

En anmälan av kandidater för ett visst val och en kandidats 
samtycke till anmälan gäller även för ett omval i det valet. 
Ett parti får dock ändra en anmälan som har gjorts enligt 
första stycket. Lag (2018:28).

10 § En anmälan av kandidater ska avse

1. för val till riksdagen: en viss valkrets,

2. för val till kommun- eller regionfullmäktige: kommunen 
eller regionen,

3. för val till Europaparlamentet: hela landet.
Lag (2019:923).

11 § En unionsmedborgare som inte är svensk medborgare och
som önskar kandidera vid val till Europaparlamentet ska i en
egenhändigt undertecknad försäkran till den centrala
valmyndigheten

1. ange sin nationalitet och sin adress i Sverige, sitt
födelsedatum och sin födelseort samt den senaste adressen i
hemstaten,

2. ange den valkrets eller det område i hemstaten där han
eller hon senast var upptagen i röstlängd, och

3. förklara att han eller hon inte kandiderar vid val till
Europaparlamentet i någon annan stat och inte genom ett
rättsligt avgörande eller administrativt beslut har förlorat
sin valbarhet i sin hemstat.

När en unionsmedborgare har förklarat att han eller hon vill
kandidera vid val till Europaparlamentet i Sverige och att
han eller hon inte har förlorat sin valbarhet i hemstaten,
ska den centrala valmyndigheten sända en underrättelse om
detta till den behöriga myndigheten i den stat där personen
är medborgare. Lag (2013:1159).

11 a § I fall som avses i 11 § ska den centrala
valmyndigheten begära upplysningar från den behöriga
myndigheten i unionsmedborgarens hemstat om huruvida
unionsmedborgaren har förlorat sin valbarhet i hemstaten.

Om en behörig myndighet i en annan medlemsstat begär
upplysningar från den centrala valmyndigheten om huruvida en
svensk medborgare som vill kandidera i val till
Europaparlamentet i den andra staten har förlorat sin
valbarhet här, ska den centrala valmyndigheten så snart som
möjligt och senast inom fem arbetsdagar från det att begäran
togs emot lämna den begärande myndigheten upplysningar om
kandidatens valbarhet i val till Europaparlamentet i
Sverige. Lag (2013:1159).

12 § En anmälan av kandidater ska inte beaktas om partiet
inte kan visa att det har fått kandidaternas samtycke till
att anmäla dem.

Om en unionsmedborgare som inte är svensk medborgare anmäls
som kandidat i val till Europaparlamentet och den behöriga
myndigheten i kandidatens hemstat lämnar upplysningar som
visar att han eller hon har förlorat sin valbarhet där, ska
anmälan inte beaktas. Lag (2013:1159).

13 § Den centrala valmyndigheten skall inför varje val

1. besluta när kandidaterna senast skall anmälas och kungöra
detta beslut i Post- och Inrikes Tidningar,

2. underrätta varje parti som registrerat sin partibeteckning
om tidpunkten, och

3. bestämma när försäkran enligt 11 § senast skall lämnas.

Anmälan om deltagande i val

14 § Ett parti som vill delta i ett val ska skriftligen anmäla 
detta till den centrala valmyndigheten. Av anmälan ska det 
framgå vilken beteckning partiet går till val under 
(partibeteckning) och vilket slag av val anmälan gäller. Om 
anmälan avser val till region- eller kommunfullmäktige, ska 
det framgå vilken region eller kommun den gäller.
Lag (2019:923).

15 § Om ett parti anmäls för val till riksdagen, gäller 
anmälan också för val till region- och kommunfullmäktige i 
hela landet och för val till Europaparlamentet. I övriga fall 
gäller anmälan endast för det val som anmälan avser.

Ett parti som är representerat i en beslutande församling ska 
vid nästa val anses ha anmält deltagande i val i den 
omfattning som följer av första stycket.

Ett parti som har anmält kandidater enligt 9 § ska anses ha 
anmält deltagande i valet. Lag (2019:923).

16 § En anmälan om deltagande i val gäller även för omval i 
det val som anmälan avser.

Ett parti som inte har deltagit i ett val kan inte göra en 
särskild anmälan om deltagande i ett omval i det valet.
Lag (2018:28).

17 § En anmälan om deltagande i val ska göras senast 30 dagar 
före valdagen i det val som anmälan avser. Vid extra val ska 
dock en anmälan som kommer in senare godtas, om den kommer in 
inom en vecka från beslutet om valdag. Lag (2018:28).

18 § En anmälan om deltagande i val ska registreras om
följande villkor är uppfyllda:

1. Anmälan ska ha gjorts inom den tid som föreskrivs i
17 §.

2. Partibeteckningen ska bestå av eller innehålla ord. Den
får innehålla en partisymbol.

3. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med
en beteckning som redan

a) är registrerad, eller

b) har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle
komma att gälla i samma val.

4. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med
en beteckning som tidigare har varit registrerad och gällt
för samma slag av val men som avregistrerats för högst fem år
sedan på grund av namnbyte.

5. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med
en beteckning för något annat parti som redan anmält sitt
deltagande i val eller som ska anses ha anmält sitt
deltagande enligt 15 § andra eller tredje stycket, om
beteckningarna skulle komma att gälla i samma val.
Lag (2014:1384).

19 § När en anmälan om deltagande i val har registrerats, ska
den centrala valmyndigheten omedelbart kungöra detta i Post-
och Inrikes Tidningar. Lag (2014:1384).

Samtycke till kandidatur

20 § Den som kandiderar för ett parti som har anmält sitt 
deltagande i ett val ska skriftligen ha samtyckt till 
kandidaturen. Ett sådant samtycke ska ges in till den 
centrala valmyndigheten eller, i den utsträckning som 
regeringen bestämmer, länsstyrelsen senast fredagen före 
valdagen.

En förklaring som avses i 9 § andra stycket ska anses som ett 
samtycke till kandidaturen enligt första stycket för det 
parti förklaringen avser.

Ett samtycke till kandidaturen för ett parti i ett val gäller 
även för ett omval i det valet. Lag (2018:28).

3 kap. Valmyndigheter m.m.

Valmyndigheter

1 § Det ska finnas en central valmyndighet som har det 
övergripande ansvaret för frågor om val.

Den centrala valmyndigheten ska inför varje val ta fram 
utbildningsmaterial avseende valet. Materialet ska 
tillhandahållas länsstyrelserna och valnämnderna.
Lag (2021:1328).

2 § Länsstyrelsen är regional valmyndighet med ansvar i länet
för frågor om val och för utbildning av valnämnderna.
Lag (2014:301).

3 § I varje kommun ska det finnas en valnämnd, som är lokal
valmyndighet med ansvar i kommunen för frågor om val.

Att kommunerna ska se till att det finns lokaler för
röstmottagning framgår av 4 kap. 20, 22 och 23 §§.
Lag (2014:301).

Röstmottagare

4 § För varje valdistrikt ska det utses minst fyra
röstmottagare, varav en ordförande och en ersättare för
ordföranden. Lag (2014:301).

5 § Röstmottagare förordnas av valnämnden. Röstmottagare hos 
en utlandsmyndighet förordnas dock av myndighetens chef. Om 
valnämnden har beslutat att röstmottagning ska äga rum på ett 
sjukhus, en kriminalvårdsanstalt, ett häkte eller någon 
liknande inrättning, får nämnden överlåta åt den som är chef 
för inrättningen att förordna röstmottagare där.

Som röstmottagare får endast den förordnas som har fått sådan 
utbildning som behövs för uppdraget. Vid utbildningen ska det 
utbildningsmaterial som tillhandahålls av den centrala 
valmyndigheten användas. Valnämnden får dock ersätta delar av 
materialet eller komplettera detta om det behövs med hänsyn 
till lokala förhållanden. Lag (2021:1328).

6 § På varje röstmottagningsställe ska det finnas så många
röstmottagare som behövs för att röstmottagningen ska kunna
genomföras.

Vid röstmottagning i en vallokal ska minst tre av
röstmottagarna vara närvarande. En av dessa ska vara
ordföranden eller ordförandens ersättare.

Vid röstmottagning i en röstningslokal ska minst två
röstmottagare vara närvarande. Lag (2014:301).

Lantbrevbärare

7 § Postnord Group AB ska biträda vid val genom att de 
lantbrevbärare som är anställda av bolaget ska vara bud 
enligt bestämmelserna i 7 kap.

Vid val som inte gäller hela landet får den centrala 
valmyndigheten begränsa Postnord Group AB:s skyldighet enligt 
första stycket. Lag (2018:28).

4 kap. Valkretsar och valdistrikt m.m.

Valkretsar

1 § För val till riksdagen, regionfullmäktige och 
kommunfullmäktige ska det finnas geografiskt avgränsade 
områden för vilka det ska väljas ledamöter till den beslutande 
församling valet gäller (valkretsar). För val till Europa-
parlamentet utgör landet en enda valkrets. 

Om inte annat anges ska vid tillämpningen av detta kapitel 
antalet röstberättigade vid ett val beräknas på grundval av 
uppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) 
om behandling av personuppgifter i Skatteverkets 
folkbokföringsverksamhet den 1 mars valåret. Lag (2019:923).

Val till riksdagen

2 § Vid val till riksdagen är landet indelat i följande
valkretsar:

1. Stockholms kommun,

2. Stockholms läns valkrets (Stockholms län med undantag av
Stockholms kommun),

3. Uppsala län,

4. Södermanlands län,

5. Östergötlands län,

6. Jönköpings län,

7. Kronobergs län,

8. Kalmar län,

9. Gotlands län,

10. Blekinge län,

11. Malmö kommun,

12. Skåne läns västra valkrets (Bjuvs, Eslövs, Helsingborgs,
Höganäs, Hörby, Höörs, Landskrona och Svalövs kommuner),

13. Skåne läns södra valkrets (Burlövs, Kävlinge, Lomma,
Lunds, Sjöbo, Skurups, Staffanstorps, Svedala, Trelleborgs,
Vellinge och Ystads kommuner),

14. Skåne läns norra och östra valkrets (Bromölla, Båstads,
Hässleholms, Klippans, Kristianstads, Osby, Perstorps,
Simrishamns, Tomelilla, Åstorps, Ängelholms, Örkelljunga och
Östra Göinge kommuner),

15. Hallands län,

16. Göteborgs kommun,

17. Västra Götalands läns västra valkrets (Ale, Alingsås,
Härryda, Kungälvs, Lerums, Lilla Edets, Mölndals, Partille,
Stenungsunds, Tjörns och Öckerö kommuner),

18. Västra Götalands läns norra valkrets (Bengtsfors,
Dals-Eds, Färgelanda, Lysekils, Melleruds, Munkedals, Orusts,
Sotenäs, Strömstads, Tanums, Trollhättans, Uddevalla,
Vänersborgs och Åmåls kommuner),

19. Västra Götalands läns södra valkrets (Bollebygds, Borås,
Herrljunga, Marks, Svenljunga, Tranemo, Ulricehamns och
Vårgårda kommuner),

20. Västra Götalands läns östra valkrets (Essunga,
Falköpings, Grästorps, Gullspångs, Götene, Hjo, Karlsborgs,
Lidköpings, Mariestads, Skara, Skövde, Tibro, Tidaholms,
Töreboda och Vara kommuner),

21. Värmlands län,

22. Örebro län,

23. Västmanlands län,

24. Dalarnas län,

25. Gävleborgs län,

26. Västernorrlands län,

27. Jämtlands län,

28. Västerbottens län, och

29. Norrbottens län.
Lag (2014:1384).

3 § Den centrala valmyndigheten skall senast den 30 april det
år då ordinarie val skall hållas besluta hur många fasta
valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på
följande sätt.

Varje valkrets skall få ett fast valkretsmandat för varje gång
som antalet personer som har rösträtt i valkretsen är jämnt
delbart med en trehundrationdel av antalet personer som har
rösträtt i hela landet.

Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt,
får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning
efter de överskott som uppstår vid beräkningen. Om
överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar,
skall lotten avgöra vilken valkrets som skall få mandatet.

4 § Ändrad länsindelning eller ändrad kommunal indelning skall
beaktas vid val till riksdagen redan från och med den dagen
ändringen har beslutats, om beslutet kommer att påverka antalet
fasta valkretsmandat och det träder i kraft den 1 januari året
efter det år då ordinarie val till riksdagen har hållits.

Val till regionfullmäktige

5 § Vid val till regionfullmäktige är regionen en enda 
valkrets, om inte fullmäktige beslutar att dela in regionen i 
två eller flera valkretsar.

En valkrets ska omfatta en eller flera kommuner, om inte något 
annat följer av 6 § andra stycket. Lag (2019:923).

6 § En valkrets bör utformas så att den kan beräknas få minst
åtta fasta valkretsmandat. Den bör ha en sammanhängande
gränslinje.

En del av en kommun får bilda en valkrets tillsammans med en
annan kommun, en del av en annan kommun eller delar av andra
kommuner, om valkretsen annars inte kan beräknas få minst åtta
fasta valkretsmandat. En kommun får också delas in i två eller
flera valkretsar, om man på så sätt kan uppnå en lämpligare
valkretsindelning.

7 § Om en kommun delas in i två eller flera valkretsar för val 
till regionfullmäktige och om kommunen är indelad i valkretsar 
för val till kommunfullmäktige, ska gränsen för en valkrets 
för val till regionfullmäktige sammanfalla med gränsen för en 
valkrets för val till kommunfullmäktige. Lag (2019:923).

8 § Indelningen i valkretsar ska, sedan kommunerna inom 
regionen har fått tillfälle att yttra sig, beslutas av 
regionfullmäktige senast den 31 oktober året före det valår då 
den nya indelningen ska gälla för första gången. För att gälla 
ska beslutet vara fastställt av länsstyrelsen. 

Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i 
landets indelning i regioner eller kommuner får, om det 
behövs, bestämma att beslut om indelning i valkretsar får 
meddelas senare än den dag som anges i första stycket.
Lag (2019:923).

9 § Mandaten i regionfullmäktige i en region som är indelad i 
valkretsar består av fasta valkretsmandat och 
utjämningsmandat.

Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Om talet 
blir brutet när antalet fasta valkretsmandat beräknas, ska det 
rundas av till närmaste lägre hela tal. Återstående mandat är 
utjämningsmandat. Lag (2019:923).

10 § Om en region är indelad i valkretsar, ska länsstyrelsen 
senast den 30 april det år då ordinarie val ska hållas besluta 
hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets ska ha. Det 
ska göras på följande sätt.

Antalet personer som har rösträtt i regionen delas med antalet 
fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som 
har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet 
av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i 
en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen 
ett mandat.

Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, 
får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning 
efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När 
överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, 
ska lotten avgöra vilken valkrets som ska få mandatet.

Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i 
landets indelning i regioner eller kommuner får, om det 
behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får 
meddelas senare än den dag som anges i första stycket.
Lag (2019:923).

Val till kommunfullmäktige

11 § Vid val till kommunfullmäktige är kommunen en enda
valkrets, om inte något annat följer av 12 §.

12 § Om en kommun har 36 000 personer eller fler som har
rösträtt, får kommunen delas in i två eller flera valkretsar.
En kommun som har färre än 36 000 personer som har rösträtt
får delas in i valkretsar endast om det finns särskilda skäl
för det.

Antalet röstberättigade ska beräknas på grundval av
uppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182)
om behandling av personuppgifter i Skatteverkets
folkbokföringsverksamhet den 1 mars det år beslutet om
valkretsindelning fattas.

En valkrets bör utformas så att den kan beräknas få minst 13
fasta valkretsmandat. Den ska ha en sammanhängande
gränslinje, om det inte finns särskilda skäl för något
annat. Lag (2014:1384).

13 § Indelningen i valkretsar ska beslutas av 
kommunfullmäktige senast den 31 oktober året före det valår då 
den nya indelningen ska gälla för första gången. För att gälla 
ska beslutet vara fastställt av länsstyrelsen. 

Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i 
landets indelning i regioner eller kommuner får, om det 
behövs, bestämma att beslut om indelning i valkretsar får 
meddelas senare än som sägs i första stycket. Lag (2019:923).

14 § Mandaten i kommunfullmäktige i en kommun som är indelad
i valkretsar består av fasta valkretsmandat och
utjämningsmandat.

Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Om talet
blir brutet när antalet fasta valkretsmandat beräknas, ska
det rundas av till närmast lägre hela tal. Återstående mandat
är utjämningsmandat. Lag (2014:1384).

15 § Om en kommun är indelad i valkretsar, ska länsstyrelsen 
senast den 30 april det år då ordinarie val ska hållas besluta 
hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets ska ha. Det 
ska göras på följande sätt.

Antalet personer som har rösträtt i kommunen delas med antalet 
fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som 
har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet 
av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i 
en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen 
ett mandat. 

Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, 
får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning 
efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När 
överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, 
ska lotten avgöra vilken valkrets som ska få mandatet.

Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i 
landets indelning i regioner eller kommuner får, om det 
behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får 
meddelas senare än den dag som anges i första stycket.
Lag (2019:923).

Valdistrikt

Indelning

16 § Varje kommun skall delas in i geografiska röstningsområden
(valdistrikt).

Om det inte finns särskilda skäl för något annat, skall för
varje fastighet samtliga röstberättigade hänföras till samma
valdistrikt.

Om kommunen har fler än en valkrets för val till
kommunfullmäktige, skall varje sådan krets omfatta ett eller
flera valdistrikt.

17 § Ett valdistrikt skall omfatta mellan 1 000 och 2 000
röstberättigade. Om det finns särskilda skäl, får ett
valdistrikt omfatta färre än 1 000 eller fler än 2 000
röstberättigade. Ett valdistrikt får omfatta färre än 300
röstberättigade endast om det finns synnerliga skäl.

På förslag av kommunfullmäktige skall länsstyrelsen besluta om
kommunens indelning i valdistrikt. Kommunen skall se över
indelningen året närmast före det år då ordinarie val till
riksdagen skall hållas.

Om det behövs får länsstyrelsen självmant besluta om
indelningen i valdistrikt. Innan länsstyrelsen fattar ett
sådant beslut, skall kommunfullmäktige få tillfälle att yttra
sig.

18 § Länsstyrelsens beslut om indelning i valdistrikt skall
meddelas senast den 1 december året före det år då beslutet
skall tillämpas första gången. Om det behövs med hänsyn till
ändringar i fastighetsindelningen, får beslut om mindre
ändringar i indelningen i valdistrikt meddelas även efter denna
tidpunkt.

19 § Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i 
landets indelning i regioner eller kommuner får, om det 
behövs, bestämma att beslut om indelning i valdistrikt får 
meddelas senare än den dag som anges i 18 §. Lag (2019:923).

Vallokaler

20 § Varje kommun ska se till att det finns lämpliga lokaler
som kan användas som vallokaler och som i fråga om
lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna
goda möjligheter att rösta.

För varje valdistrikt ska det finnas en vallokal.

En vallokal ska vara tydligt avgränsad och även i övrigt
lämpad för ändamålet så att väljare inte hindras eller störs
under röstningen. Den ska inte ha anknytning till en viss
politisk sammanslutning och den bör inte ha sådan anknytning
till en viss religiös sammanslutning eller till ett visst
företag som kan påverka väljaren i samband med röstningen.
Lag (2014:301).

21 § En vallokal skall vara öppen för röstning

1. vid val till Europaparlamentet: mellan klockan 8.00 och
21.00,

2. vid övriga val: mellan klockan 8.00 och 20.00.

Om väljarna i ett valdistrikt ändå har tillräckligt goda
möjligheter att rösta, får kommunen bestämma att de öppettider
som sägs i första stycket skall begränsas för en viss vallokal.
En vallokal måste dock alltid vara öppen

1. vid val till Europaparlamentet: minst mellan klockan 9.00
och 13.00 samt mellan klockan 17.00 och 21.00,

2. vid övriga val: minst mellan klockan 9.00 och 13.00 samt
mellan klockan 17.00 och 20.00.

Om kommunen avser att begränsa öppethållandet i en vallokal,
skall kommunen samråda med länsstyrelsen innan den beslutar i
saken. Kommunen skall ange varför den gjort bedömningen att
väljarna får tillräckligt goda möjligheter att rösta trots
begränsningen.

Röstningslokaler

22 § I val som gäller hela landet ska varje kommun se till
att det finns lämpliga lokaler som kan användas som
röstningslokaler och som i fråga om lokalisering,
tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda
möjligheter att rösta.

En röstningslokal ska vara tydligt avgränsad och även i
övrigt lämpad för ändamålet så att väljare inte hindras eller
störs under röstningen. Den ska inte ha anknytning till en
viss politisk sammanslutning och den bör inte ha sådan
anknytning till en viss religiös sammanslutning eller till
ett visst företag som kan påverka väljaren i samband med
röstningen. Lag (2014:301).

23 § Vid omval ska det i de kommuner som valet gäller finnas 
röstningslokaler enligt 22 §.

I övriga kommuner ska det finnas minst en röstningslokal 
enligt 22 § som ger väljarna goda möjligheter att rösta.

Varje kommun ska senast 32 dagar före valdagen meddela den 
centrala valmyndigheten var och när röstning inom kommunen 
kan ske. Lag (2018:28).

24 § Kommunen bestämmer vilka dagar och tider en
röstningslokal ska vara öppen för röstning. I varje kommun
som valet gäller ska dock minst en röstningslokal vara öppen
varje dag under den tid som röstmottagning får ske i
röstningslokaler som kommunen har anordnat.

På valdagen ska minst en röstningslokal i varje kommun vara
öppen för röstmottagning under den tid som enligt 21 § första
stycket gäller för röstning i en vallokal. Lag (2014:301).

25 § Den centrala valmyndigheten bestämmer, efter samråd med
Regeringskansliet (Utrikesdepartementet), hos vilka svenska
utlandsmyndigheter det ska finnas röstningslokaler.
Lag (2014:301).

Kungörande av beslut

26 § Den centrala valmyndighetens beslut enligt 3 § skall
omedelbart kungöras i Post- och Inrikes Tidningar.

Länsstyrelsens beslut enligt 8, 10, 13, 14 och 17 §§ skall
omedelbart kungöras i ortstidning samt i Post- och Inrikes
Tidningar. Lag (2014:301).

5 kap. Röstlängder och röstkort

Röstlängder

1 § Vid val skall den centrala valmyndigheten för varje
valdistrikt upprätta en förteckning över dem som är
röstberättigade i valet (röstlängd).

Röstlängderna skall grundas på de uppgifter som 30 dagar före
valdagen finns i folkbokföringsdatabasen enligt lagen
(2001:182) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets
folkbokföringsverksamhet och i fastighetsregistret enligt lagen
(2000:224) om fastighetsregister.

2 § Svenska medborgare som inte längre är folkbokförda här i
landet skall tas upp i röstlängd under tio år från den dag
folkbokföringen upphörde. Därefter skall de, för tio år i
sänder, tas med i röstlängden endast om de skriftligen hos
Skatteverket har anmält sin adress.

Om den centrala valmyndigheten vid val till riksdagen eller
Europaparlamentet senast dagen före valdagen tar emot en röst
från en svensk medborgare som inte längre är folkbokförd här i
landet och som inte är upptagen i röstlängd, skall myndigheten
lägga till väljaren i röstlängden. Rösten skall alltid anses
som en anmälan enligt första stycket, även om den tagits emot
senare än dagen före valdagen.

2 a § Vid val till kommunfullmäktige och regionfullmäktige ska 
unionsmedborgare som enligt 1 kap. 7 § andra stycket 
kommunallagen (2017:725) har rösträtt tas upp i röstlängd om 
de skriftligen senast 30 dagar före valdagen hos den centrala 
valmyndigheten

1. anmäler att de vill bli upptagna i röstlängden, och

2. anger sin nationalitet, sin adress i Sverige samt sin 
födelsetid eller i förekommande fall sitt personnummer.

Väljare som har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf 
står kvar där tills de stryks från den på egen begäran eller 
villkoren för rösträtt inte längre är uppfyllda.
Lag (2019:923).

3 § Vid val till Europaparlamentet ska unionsmedborgare som
inte är svenska medborgare tas upp i röstlängd endast om de
fyller 18 år senast på valdagen, är folkbokförda här i landet
eller är bosatta här men, enligt 5 § andra stycket
folkbokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras här och
om de senast 30 dagar före valdagen skriftligen hos
länsstyrelsen

1. anmäler att de vill bli upptagna i röstlängden,

2. anger sin nationalitet, sin adress i Sverige samt, i fråga
om den som inte är folkbokförd, sin födelsetid eller i
förekommande fall sitt personnummer,

3. anger den valkrets eller det område i hemstaten där de
senast var upptagna i röstlängd, och

4. försäkrar att de inte kommer att rösta i en annan
medlemsstat.

Underrättelse om att någon har tagits upp i röstlängd enligt
denna paragraf ska sändas till den behöriga myndigheten i den
stat där väljaren är medborgare.

Väljare som har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf
står kvar där till dess de stryks från den på egen begäran
eller villkoren för rösträtt inte längre är uppfyllda.
Lag (2013:1159).

4 § Väljare skall tas upp i röstlängden för det valdistrikt
inom vilket de är folkbokförda enligt vad som sägs i 1 § andra
stycket.

De som inte är folkbokförda på någon fastighet eller inte är
folkbokförda här i landet skall tas upp i röstlängden för det
valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det
inte någon uppgift om folkbokföring så att de kan hänföras till
ett visst valdistrikt men finns det en uppgift om i vilken
kommun som de senast varit folkbokförda, bestämmer
länsstyrelsen i vilken röstlängd de skall tas upp.

5 § Om den centrala valmyndigheten av en myndighet i någon
annan medlemsstat underrättas om att en person som vid val till
Europaparlamentet är upptagen i röstlängd här i landet också är
upptagen i röstlängd i ett annat land eller redan har röstat i
valet, skall den centrala valmyndigheten genast stryka personen
från röstlängden.

6 § De som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter
om dem skall senast tolv dagar före valdagen skriftligen begära
att uppgifterna rättas. Detta gäller också dem som anser sig
vara felaktigt uteslutna ur röstlängden. Det som hänt senare än
30 dagar före valdagen får inte ligga till grund för rättelse
enligt denna paragraf.

Frågor om rättelse prövas av länsstyrelsen, antingen efter
framställning enligt första stycket eller på eget initiativ.

7 § När samtliga rättelser och ändringar förts in i en
röstlängd, skall den så snart som möjligt sändas till
valnämnden i den kommun där valdistriktet ligger.

Om en rättelse eller ändring inte har hunnit föras in i
röstlängden innan den sänts till valnämnden, får den centrala
valmyndigheten eller länsstyrelsen uppdra åt nämnden att se
till att det görs.

Röstkort

8 § Den centrala valmyndigheten ska upprätta ett röstkort för 
varje väljare. För väljare som inte har någon känd adress 
eller som inte är folkbokförda här i landet ska det upprättas 
röstkort bara om de begär det.

Röstkort som avses i första stycket ska skickas ut i så god 
tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda senast 18 
dagar före valdagen. Vid extra val och omval ska röstkorten i 
stället skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara 
väljarna tillhanda senast 10 dagar före valdagen. 

För varje väljare som inte är folkbokförd här i landet ska 
den centrala valmyndigheten upprätta ett utlandsröstkort. 
Sådana röstkort ska skickas till väljarna senast 50 dagar 
före valdagen. Vid extra val och omval ska röstkorten i 
stället skickas så snart det är möjligt sedan det har 
beslutats vilken dag som ska vara valdag. Lag (2018:28).

9 § Ett röstkort ska innehålla uppgift om

1. väljarens namn och nummer i röstlängden,

2. vilka val som väljaren får delta i, och

3. väljarens vallokal och dess öppettider.

Ett utlandsröstkort ska innehålla uppgift om

1. väljarens namn, och

2. vilket val som väljaren får delta i. Lag (2008:1276).

10 § Väljare som har behov av det kan få dubblettröstkort.

Dubblettröstkort tillhandahålls av den centrala valmyndigheten,
länsstyrelsen, en utlandsmyndighet eller kommunen. Den som vill
ha ett dubblettröstkort skall lämna uppgift om sitt namn och
personnummer.

6 kap. Valsedlar och kuvert

Valsedlar

1 § Vid val används följande slag av valsedlar:

1. valsedlar med parti- och valbeteckning,

2. valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om
kandidater,

3. valsedlar med enbart valbeteckning.

2 § Valsedlar som anges i 1 § 1 och 2 får förutom den
information som framgår där innehålla

1. uppgift om för vilken valkrets valsedeln är avsedd,

2. uppgift om huruvida det parti som valsedeln gäller för har
registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater.

Valsedlar får också innehålla information som behövs för
valadministrativa ändamål.

3 § Kandidatnamnen ska vara uppförda i nummerordning. Varje
kandidat ska identifieras så att det framgår vem som avses.
Valsedlarna ska dessutom vara utformade så att väljarna kan
lämna en särskild personröst och innehålla upplysning om
personvalets innebörd. Lag (2010:1416).

4 § Valsedlar skall ha storleken A 6 (105¥148 millimeter). De
skall vara av papper som har samma kvalitet för samtliga
valsedlar. Alla valsedlar som avser ett visst val skall ha
samma färg.

Kuvert

5 § Vid val används följande slag av kuvert:

1. valkuvert,

2. ytterkuvert för budröst,

3. ytterkuvert för brevröst,

4. omslagskuvert för brevröst,

5. fönsterkuvert.

Tillhandahållande av valsedlar och kuvert

6 § Alla valsedlar och kuvert som används vid val skall
tillhandahållas av den centrala valmyndigheten.

7 § Valsedlar som är avsedda att läggas ut på
röstmottagningsställen enligt 8 kap. 2 § första stycket 2 och 3
tillhandahålls endast för de partier som begär det. Begäran
skall göras senast den dag som den centrala valmyndigheten
bestämmer, beträffande parti som avses i 8 kap. 2 § första
stycket 2 b hos länsstyrelsen och i övrigt hos den centrala
valmyndigheten.

8 § Följande partier som ställer upp i ett val har rätt till 
valsedlar på statens bekostnad: 

1. vid val till riksdagen: parti som vid valet får eller vid 
något av de två senaste riksdagsvalen har fått mer än 
1 procent av rösterna i hela landet eller som ändå är eller 
genom valet blir representerat i riksdagen,

2. vid val till region- eller kommunfullmäktige: parti som är 
eller genom valet blir representerat i fullmäktige,

3. vid val till Europaparlamentet: parti som vid valet får 
eller vid något av de två senaste valen till Europaparlamentet 
har fått mer än 1 procent av rösterna i hela landet.

I samtliga fall avser rätten till fria valsedlar ett antal som 
motsvarar högst tre gånger antalet röstberättigade i

1. vid val till riksdagen: valkretsen,

2. vid övriga val: valet.

Vid tillämpningen av andra stycket beräknas antalet 
röstberättigade på grundval av uppgifterna i 
folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling 
av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet 
den 1 mars valåret. Lag (2019:923).

9 § Valsedlar levereras endast om de betalas i förskott. För
ett parti som redan före valet har rätt till valsedlar på
statens bekostnad, krävs förskottsbetalning dock endast i den
utsträckning beställningen gäller fler valsedlar än vad som
anges i 8 § andra stycket.

Ett parti som först efter valet har rätt till fria valsedlar,
skall få tillbaka erlagt förskott för sådana valsedlar. Detta
gäller oavsett vem som har betalat beloppet.

10 § Partier som har rätt till fria valsedlar enligt 8 § har
också rätt att i rimlig utsträckning på statens bekostnad få
valkuvert, ytterkuvert för budröst samt ytterkuvert och
omslagskuvert för brevröst.

AVDELNING II. GENOMFÖRANDE AV VAL

7 kap. Allmänna bestämmelser om röstning

På vilka sätt man kan rösta

1 § Röstning äger rum på röstmottagningsställen. Väljare
röstar i första hand i sin vallokal på valdagen. De kan också
före eller under valdagen rösta i röstningslokaler som
kommunerna eller utlandsmyndigheterna har inrättat. Väljare
får dessutom i vissa fall lämna sina röster till av
valnämnden särskilt förordnade röstmottagare (ambulerande
röstmottagare) eller rösta genom bud eller brev. Lag (2014:301).

Hur man gör i ordning en röst

2 § För att göra i ordning en röst ska väljarna för varje 
slag av val de vill delta i

1. ta en valsedel,

2. lägga in valsedeln i ett valkuvert utan att vika den, 
och

3. försluta valkuvertet.

Väljare som vill lämna en särskild personröst ska på 
valsedeln markera detta i det särskilda utrymme för 
personröst som finns vid den kandidat som de helst vill se 
vald.

Om en väljare skriver till en kandidat på en valsedel för ett 
parti som inte har registrerat sin partibeteckning eller 
anmält kandidater enligt 2 kap., ska väljaren anses ha lämnat 
en personröst för den kandidaten. Om väljaren skriver till 
flera kandidater på en sådan valsedel, ska väljaren anses ha 
lämnat en personröst för den första kandidaten.

Om en väljare skriver till en kandidat på en sådan valsedel 
som avses i 6 kap. 1 § 1 eller 3 för ett parti som har 
registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater enligt 
2 kap., ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den 
kandidaten under förutsättning att kandidaten är anmäld av 
partiet. Om väljaren skriver till flera kandidater på en 
sådan valsedel, ska väljaren anses ha lämnat en personröst 
för den första av kandidaterna som är anmäld av partiet.

Valsedlar och valkuvert får inte förses med obehöriga 
märkningar. Lag (2018:1969).

Hur man röstar på ett röstmottagningsställe

3 § Varje väljare ska vara ensam bakom en valskärm och själv 
göra i ordning sina röster där. Därefter ska väljaren lämna 
valkuverten till röstmottagarna.

Väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande 
inte själva kan göra i ordning sina röster, ska dock på 
begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den 
utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita 
någon annan person som hjälper honom eller henne vid 
röstningen. Lag (2021:1328).

Röstning genom ambulerande röstmottagare

3 a § Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning
eller ålder inte själva kan ta sig till ett
röstmottagningsställe får om de begär det lämna sina
valsedlar till ambulerande röstmottagare.

Vid röstmottagning enligt första stycket gäller i tillämpliga
delar bestämmelserna om röstning och röstmottagning i detta
kapitel och 8 kap. och bestämmelserna om röstmottagning i
röstningslokal i 10 kap. Lag (2014:301).

Budröstning

Vem som får rösta genom bud

4 § Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning 
eller ålder inte själva kan ta sig till ett 
röstmottagningsställe får lämna sina valsedlar där genom 
bud.

Dessutom får följande väljare budrösta:

1. väljare som betjänas av Postnord Group AB:s 
lantbrevbärare, i den utsträckning som följer av 3 kap. 
7 §,

2. väljare som är intagna i häkte,

3. väljare som är intagna i kriminalvårdsanstalt och av 
säkerhetsskäl inte kan rösta i samma röstningslokal som andra 
intagna på anstalten.

Budröster ska lämnas i ytterkuvert för budröst. 
Lag (2018:28).

Vem som får vara bud

5 § Följande personer får vara bud:

1. väljarens make eller sambo och väljarens, makens eller 
sambons barn, barnbarn, föräldrar eller syskon,

2. de som yrkesmässigt eller på liknande sätt ger väljaren 
vård eller som annars brukar hjälpa väljaren i personliga 
angelägenheter,

3. lantbrevbärare anställda av Postnord Group AB,

4. anställda vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt.

Ett bud ska ha fyllt 18 år. Lag (2018:28).

När budröster får göras i ordning

6 § Vid ordinarie val till riksdagen och till region- och 
kommunfullmäktige samt val till Europaparlamentet får en 
budröst göras i ordning tidigast 24 dagar före valdagen.

Vid andra val får en budröst göras i ordning tidigast 10 dagar 
före valdagen. En budröst som lämnas hos en utlandsmyndighet 
får i dessa fall dock göras i ordning tidigast 20 dagar före 
valdagen. Lag (2019:923).

Hur budröster görs i ordning

7 § En väljare som vill rösta genom bud ska

1. för varje val själv lägga en valsedel i ett valkuvert,

2. i närvaro av budet och ett vittne lägga de valkuvert som
gjorts i ordning i ett ytterkuvert för budröst,

3. klistra igen ytterkuvertet,

4. på kuvertet

a) ange sitt namn och sitt personnummer, och

b) intyga att han eller hon gjort i ordning valkuvert och
ytterkuvertet på detta sätt och att valkuvert inte har gjorts
i ordning tidigare än vad som är tillåtet samt, om han eller
hon är en väljare som avses i 4 § första stycket, på
ytterkuvertet intyga att han eller hon uppfyller kraven för
att få budrösta.

På ytterkuvertet ska vittnet och budet ange sina namn och
personnummer och intyga att väljaren själv har gjort det som
sägs i första stycket 2–4 och att de inte känner till något
som gör att de uppgifter som väljaren har lämnat inte är
riktiga. Vidare ska det antecknas vilken av kategorierna i 5 §
första stycket som är tillämplig på budet.

Ett vittne ska ha fyllt 18 år. Lag (2014:301).

8 § I stället för 7 § första och andra styckena gäller att
bud som är lantbrevbärare inte behöver vara närvarande när
väljaren gör i ordning ett ytterkuvert för budröst. Ett
sådant bud får på ytterkuvertet i stället för personnummer
ange sitt tjänstgöringsnummer. Budet ska intyga att kuvertet
har tagits emot från väljaren själv.

I stället för 7 § andra stycket gäller att ett bud som är
anställd vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt i
stället för personnummer får ange sitt tjänstgöringsnummer.

Den som inte har något personnummer eller tjänstgöringsnummer
ska i stället ange någon motsvarande identifikationsuppgift.
Lag (2014:301).

9 § Väljare som inte är kända för budet skall legitimera sig
eller på annat sätt styrka sin identitet. Om de inte gör det,
får budet inte ta emot budrösten.

10 § Väljarna skall lämna sitt röstkort till budet tillsammans
med ytterkuvertet. Detta behövs dock inte om kuvertet skall
lämnas i en vallokal.

Brevröstning

Vem som får brevrösta

11 § Väljare som vistas utomlands eller ombord på ett fartyg i
utrikes fart får rösta genom brev.

När brevröster får göras i ordning

12 § Brevröster får göras i ordning tidigast 45 dagar före 
valdagen.

Vid andra val än ordinarie val till riksdagen och till region- 
och kommunfullmäktige samt val till Europaparlamentet får 
brevröster dock göras i ordning först sedan det har beslutats 
vilken dag valet ska hållas. Lag (2019:923).

Hur brevröster görs i ordning

13 § Väljare som vill brevrösta skall

1. i närvaro av två vittnen lägga de valkuvert som gjorts i
ordning i ett ytterkuvert för brevröst,

2. klistra igen ytterkuvertet,

3. på kuvertet

a) intyga att de gjort i ordning valkuvert och ytterkuvertet på
detta sätt, att valkuvert inte har gjorts i ordning tidigare än
vad som är tillåtet samt att det skett utomlands respektive
ombord på ett fartyg i utrikes fart,

b) ange sitt namn och sitt personnummer.

På ytterkuvertet skall vittnena ange sina

1. namn,

2. personnummer eller motsvarande identifikationsuppgifter,

3. adresser,

och intyga att väljaren själv har gjort det som sägs i första
stycket samt att de inte känner till något som gör att de
uppgifter som väljaren har lämnat inte är riktiga.

Ett vittne skall ha fyllt 18 år.

Hur brevröster skickas

14 § När ytterkuvertet gjorts i ordning ska väljarna

1. lägga kuvertet i ett omslagskuvert för brevröst,

2. lägga i antingen röstkort eller utlandsröstkort eller om
väljaren inte har tillgång till någotdera, ett adresskort som
väljaren själv skrivit personnummer och namn på,

3. klistra igen detta kuvert,

4. från utlandet eller ett fartyg i utrikes fart skicka
kuvertet till en valmyndighet. Lag (2008:1276).

Den fortsatta hanteringen av brevröster

15 § När den centrala valmyndigheten har tagit emot
omslagskuvert för brevröst skall dessa lämnas till valnämnden i
de kommuner där väljarna är upptagna i röstlängden.

Om en väljare inte är och inte heller skall bli upptagen i
röstlängden eller om det inte är möjligt att utreda i vilken
röstlängd väljaren är upptagen därför att personnummer saknas
eller är ofullständigt skall den centrala valmyndigheten
behålla omslagskuvertet. De kuvert som behålls av myndigheten
skall förvaras på ett säkert sätt till dess valet fått laga
kraft. Kuverten med innehåll skall därefter förstöras utan att
valhemligheten äventyras.

Den centrala valmyndigheten skall föra anteckningar om det som
görs enligt denna paragraf.

8 kap. Allmänna bestämmelser om röstmottagning

Röstmottagning på röstmottagningsställen

Utrustning m.m.

1 § På ett röstmottagningsställe skall det finnas ett lämpligt
antal avskilda platser (valskärmar) där väljarna kan rösta utan
insyn.

2 § I anslutning till ett röstmottagningsställe ska det ordnas 
en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut och där 
väljarna var för sig kan ta sina valsedlar utan insyn. Om en 
sådan plats inte kan anordnas i anslutning till 
röstmottagningsstället får den i stället ordnas inne i 
lokalen. På denna plats ska väljarna ha tillgång till

1. valsedlar med enbart valbeteckning,

2. valsedlar med parti- och valbeteckning

a) för val till riksdagen samt region- och kommunfullmäktige 
för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen 
har fått mer än 1 procent av rösterna i hela landet,

b) för val till region- och kommunfullmäktige för varje parti 
som redan är representerat där och som inte uppfyller kraven i 
a ovan, när det gäller röstmottagningsställen inom den region 
eller den kommun där partiet är representerat,

3. valsedlar med parti- och valbeteckning för val till 
Europaparlamentet för varje parti som vid något av de två 
senaste valen till Europaparlamentet har fått mer än 1 procent 
av rösterna i hela landet eller valsedlar med parti- och 
valbeteckning samt uppgifter om kandidater om ett sådant parti 
deltar med endast en valsedel.

De partier som deltar i valen ska också kunna ge väljarna 
tillgång till sina valsedlar. Det är dock valnämnden eller 
utlandsmyndigheten som lägger ut valsedlarna på den avskärmade 
platsen.

Valsedlarna ska presenteras på ett likformigt sätt.

Första stycket 2 och 3 gäller endast under förutsättning att 
partiet har gjort en begäran enligt 6 kap. 7 §. 
Lag (2021:1328).

2 a § Väljare som på grund av funktionsnedsättning eller 
liknande inte själva kan ta sina valsedlar på den avskärmade 
plats där valsedlarna finns utlagda, ska på begäran få hjälp 
med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En 
sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper 
honom eller henne med detta. Lag (2021:1328).

Ordning m.m.

3 § På ett röstmottagningsställe eller i ett utrymme intill
detta får det inte förekomma propaganda eller annat som syftar
till att påverka eller hindra väljarna i deras val.

4 § Röstmottagarna ansvarar för ordningen på 
röstmottagningsstället. Den som befinner sig i lokalen eller i 
ett utrymme intill denna ska rätta sig efter de anvisningar 
som röstmottagarna ger för att röstmottagningen ska kunna 
genomföras. Den som inte följer röstmottagarnas anvisningar 
får uppmanas att tillfälligt lämna lokalen eller utrymmet, om 
det är av väsentlig betydelse för genomförandet av 
röstmottagningen. Kan röstmottagningen på grund av en 
ordningsstörning inte genomföras får den tillfälligt avbrytas.
Lag (2021:1328).

5 § Väljare som finns på ett röstmottagningsställe eller på en
plats som de har anvisats till intill detta när tiden för
röstmottagning går ut, skall få tillfälle att rösta innan
röstmottagningen avslutas.

Mottagning av röster som väljarna lämnar

6 § Väljare som inte är kända för röstmottagarna skall
legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet.

7 § Röstmottagarna får inte ta emot valkuvert som inte
uppfyller kraven på hur sådana kuvert skall ha gjorts i ordning
eller om väljaren inte kan styrka sin identitet.

Om en väljare vill lämna fler än ett valkuvert för ett och
samma val, får bara ett av dessa tas emot.

7 a § Om ett röstmottagningsställe under någon tid när
röstmottagning sker inte är tillgängligt för väljare med
funktionsnedsättning, får röstmottagarna ta emot dessa
väljares valkuvert utanför röstmottagningsstället, om det kan
ske under betryggande former. Lag (2014:301).

Mottagning av röster som lämnas av bud

8 § Bud som inte är kända för röstmottagarna skall legitimera
sig eller på annat sätt styrka sin identitet.

9 § Röstmottagarna får inte ta emot ytterkuvert från ett bud om
kuvertet inte uppfyller kraven på hur sådana kuvert skall ha
gjorts i ordning eller om budet inte kan styrka sin identitet.

10 § Ytterkuvert som avses i 9 § skall tas om hand av
röstmottagarna och överlämnas till valnämnden. Nämnden skall
förvara kuverten under valperioden.

Mottagning av röster som har skickats i fönsterkuvert och av
brevröster

11 § När valnämnden tar emot fönsterkuvert och omslagskuvert
för brevröst skall kuverten sorteras på valdistrikt. Kuverten
skall sedan läggas i särskilda omslag som förseglas. Omslagen
skall lämnas till vallokalen i respektive valdistrikt, om
kuverten kan antas vara där innan tiden för röstmottagning har
gått ut.

12 § Valnämnden skall behålla de fönsterkuvert och
omslagskuvert för brevröst som inte lämnas till valdistrikt
enligt 11 §. Dessa kuvert skall valnämnden granska vid sitt
sammanträde för preliminär rösträkning enligt 12 kap.

13 § Valnämnden skall föra anteckningar om det som görs enligt
11 och 12 §§.

9 kap. Röstmottagning i vallokal

1 § Utöver de allmänna bestämmelser om röstning och
röstmottagning som finns i 7 och 8 kap. tillämpas
bestämmelserna i detta kapitel vid röstmottagning i vallokal.
Om bestämmelser i detta kapitel avviker från dem i 7 och 8
kap., gäller i stället bestämmelserna i detta kapitel.

Utrustning i vallokal

2 § I varje vallokal skall det finnas

1. en valurna för varje val,

2. röstlängden för valdistriktet.

Hur röstmottagningen går till

3 § När vallokalen har öppnat skall den av röstmottagarna som
är ordförande visa de närvarande att varje valurna är tom.
Sedan får röstmottagningen börja.

4 § Har upphävts genom lag (2014:301).

5 § Om kraven på hur ytterkuvert för budröst skall ha gjorts i
ordning är uppfyllda, skall röstmottagarna, sedan budets
identitet har kontrollerats, öppna ytterkuvertet och
kontrollera att detta innehåller valkuvert.

6 § Innan valkuvert tas emot skall röstmottagarna kontrollera

1. att kraven på hur sådana kuvert skall ha gjorts i ordning är
uppfyllda, och

2. att väljarna enligt röstlängden

a) har rösträtt i de val som valsedlarna gäller, och

b) inte redan har röstat.

7 § Om det inte finns några hinder mot att ta emot valkuvert, 
ska röstmottagarna, i väljarens eller budets närvaro, lägga 
kuverten i valurnan för de val valsedlarna gäller och markera 
detta i röstlängden. Valkuvert som har tagits emot med stöd 
av 8 kap. 7 a § läggs i valurnan utan att väljaren är 
närvarande.

I röstlängden ska det anges hur väljarens eller budets 
identitet har kontrollerats. Lag (2018:28).

8 § Valkuvert som lämnats i ett ytterkuvert för budröst men som
inte tas emot skall läggas tillbaka i sitt ytterkuvert.
Därefter skall förfaras på det sätt som anges i 8 kap. 10 § .

Hantering av fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst

9 § När röstmottagarna har fått omslag med fönsterkuvert och
omslagskuvert för brevröst, skall de granska omslagen och
kuverten i den omfattning som den pågående röstmottagningen
tillåter. Vid denna granskning skall röstmottagarna

1. öppna omslagen och räkna kuverten,

2. kontrollera att kuverten inte blivit öppnade sedan de
klistrats igen,

3. kontrollera att omslagskuvert för brevröst uppfyller kraven
på hur sådana kuvert skall ha gjorts i ordning och, om så är
fallet, öppna kuverten,

4. kontrollera att väljarna

a) är upptagna i röstlängden för valdistriktet,

b) inte lämnat fler än ett fönsterkuvert eller ytterkuvert för
brevröst, och

c) inte röstat i vallokalen under valdagen,

5. kontrollera att ytterkuvert för brevröst uppfyller kraven på
hur sådana kuvert skall ha gjorts i ordning, och

6. öppna de fönsterkuvert och ytterkuvert för brevröst som
uppfyller kraven under 2, 4 och 5 och kontrollera att kuverten
innehåller ytterkuvert för budröst eller valkuvert och att
kuverten uppfyller kraven på hur sådana kuvert skall ha gjorts
i ordning.

10 § Om ett fönsterkuvert innehåller ett ytterkuvert för
budröst, skall röstmottagarna kontrollera att ytterkuvertet
uppfyller kraven på hur sådana kuvert skall ha gjorts i
ordning. Om så är fallet skall röstmottagarna öppna
ytterkuvertet och kontrollera att det innehåller valkuvert och
att kraven på hur sådana kuvert skall ha gjorts i ordning är
uppfyllda.

11 § Röstmottagarna skall

1. markera i röstlängden de väljare vars kuvert uppfyller
kraven i 9 och 10 §§,

2. lägga tillbaka valkuvert som har kommit i fönsterkuvert i
sina fönsterkuvert tillsammans med väljarnas röstkort eller
adresskort,

3. lägga tillbaka valkuvert som kommit i ytterkuvert för
budröst i sina ytterkuvert och lägga tillbaka dessa kuvert i
sina fönsterkuvert tillsammans med väljarnas röstkort eller
adresskort, och

4. lägga tillbaka valkuvert som kommit i ytterkuvert för
brevröst i sina ytterkuvert och lägga tillbaka dessa kuvert i
sina omslagskuvert tillsammans med väljarnas röstkort eller
adresskort.

12 § När röstmottagningen avslutats skall röstmottagarna göra
följande med de kuvert som granskats enligt 9 och 10 §§. De
skall

1. lägga de valkuvert som uppfyllt kraven i 9 och 10 §§ i
valurnan för det val valsedeln gäller,

2. lägga öppnade fönsterkuvert eller omslagskuvert för brevröst
som innehåller ytterkuvert för budröst, ytterkuvert för
brevröst eller valkuvert som inte uppfyllt kraven i 9 och 10 §§
i särskilda omslag,

3. lägga de fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som
inte uppfyllt kraven i 9 § i särskilda omslag, och

4. försegla varje omslag.

13 § Om ett omslag som innehåller fönsterkuvert eller
omslagskuvert för brevröst kommer från valnämnden efter att
röstmottagningen i valdistriktet avslutats, skall omslaget inte
öppnas utan skickas tillbaka till valnämnden.

Ångerröstning

14 § Väljare får rösta personligen i sin vallokal även om de
redan har röstat i en röstningslokal eller brevröstat
(ångerröstning). Om den tidigare rösten finns i vallokalen, får
väljaren ångerrösta först sedan han eller hon har fått tillbaka
rösten av röstmottagarna.

Säkerhet m.m.
15 § Om röstmottagningen avbryts skall varje valurna och
röstlängden förseglas och förvaras på ett säkert sätt. När
röstmottagningen skall fortsätta, skall röstmottagarna först
visa dem som är närvarande att förseglingarna inte har öppnats.

16 § Det skall föras protokoll över röstmottagningen i en
vallokal.

17 § Ytterkuvert för budröst som innehållit valkuvert som har
tagits emot och lagts i valurnan skall överlämnas till
valnämnden. Nämnden skall förvara kuverten under valperioden.

10 kap. Röstmottagning i röstningslokal

1 § Utöver de allmänna bestämmelser om röstning och
röstmottagning som finns i 7 och 8 kap. tillämpas
bestämmelserna i detta kapitel vid röstmottagning i
röstningslokaler. Om bestämmelser i detta kapitel avviker från
dem i 7 och 8 kap., gäller i stället bestämmelserna i detta
kapitel.

När röstmottagning får ske

2 § Vid ordinarie val till riksdagen och till region- och 
kommunfullmäktige samt vid val till Europaparlamentet får 
röstmottagningen påbörjas

1. i röstningslokaler som en kommun har anordnat: tidigast den 
artonde dagen före valdagen,

2. hos en utlandsmyndighet: tidigast den tjugofjärde dagen 
före valdagen.

Vid andra val får röstmottagningen påbörjas

1. i röstningslokaler som en kommun har anordnat: tidigast den 
tionde dagen före valdagen,

2. hos en utlandsmyndighet: tidigast den tjugonde dagen före 
valdagen.

Röstmottagningen får pågå

1. i röstningslokaler som en kommun har anordnat: till och med 
valdagen,

2. hos en utlandsmyndighet: så länge att de fönsterkuvert som 
har gjorts i ordning kan antas vara hos den centrala 
valmyndigheten senast dagen före valdagen. Lag (2019:923).

Hur röstmottagning går till

3 § Väljare eller bud skall till röstmottagarna lämna väljarens
röstkort. Detta behövs dock inte

1. om den information som röstkortet innehåller ändå är
tillgänglig för röstmottagarna, eller

2. om röstmottagningen sker hos en utlandsmyndighet.

4 § I de anteckningar som förs enligt 7 § skall det anges hur
väljarens eller budets identitet har kontrollerats.

De valkuvert och ytterkuvert för budröst som röstmottagarna tar
emot skall, i väljarens eller budets närvaro, läggas i
fönsterkuvert tillsammans med väljarens röstkort eller, om
röstmottagningen sker hos en utlandsmyndighet, ett adresskort.
Fönsterkuvertet skall därefter klistras igen.

5 § De fönsterkuvert som har gjorts i ordning i
röstningslokaler som en kommun har inrättat skall skickas till
valnämnden i de kommuner där väljarna är upptagna i röstlängden
eller lämnas direkt till röstmottagarna i valdistriktet, om
kuverten kan beräknas vara dem till handa innan tiden för
röstmottagning i vallokalen går ut.

De fönsterkuvert som har gjorts i ordning hos en
utlandsmyndighet skall skickas till den centrala
valmyndigheten.

6 § Beträffande de fönsterkuvert som kommer in till den
centrala valmyndigheten skall förfaras på det sätt som anges i
7 kap. 15 §.

Säkerhet m.m.

7 § Det ska fortlöpande föras anteckningar över
röstmottagningen i en röstningslokal.

Om röstmottagningen avbryts ska anteckningarna och det
valmaterial som tagits emot förvaras på ett säkert sätt under
avbrottet.

Anteckningarna och det valmaterial som tagits emot ska också
förvaras avskilt och på ett säkert sätt i avvaktan på
rösträkningen. Lag (2014:301).

AVDELNING III. RÄKNING AV RÖSTER

11 kap. Preliminär rösträkning i vallokal

1 § Omedelbart efter att röstmottagningen i vallokalen
avslutats och samtliga valkuvert som skall läggas i valurnan
lagts ner i den skall röstmottagarna ta ur kuverten och räkna
rösterna.

Rösträkningen är offentlig och skall genomföras utan avbrott.
Resultatet av rösträkningen är preliminärt.

2 § Om det har hållits val till riksdagen samtidigt med annat
val, ska riksdagsvalet räknas först. Räkningen ska för varje
slag av val gå till på följande sätt:

1. Valurnan ska tömmas och valkuverten räknas. Antalet
väljare som enligt röstlängden deltagit i valet ska räknas.

2. Valsedlarna ska tas ur valkuverten. Om ett valkuvert
innehåller fler än en valsedel ska valsedlarna inte godkännas
utan läggas tillbaka i kuvertet.

3. En valsedel som kan antas vara ogiltig enligt 13 kap. 7 §
första stycket 1 eller 3 ska inte godkännas.

4. En valsedel som kan antas vara ogiltig enligt någon annan
av de grunder som anges i 13 kap. 7 § ska inte godkännas utan
läggas tillbaka i sitt valkuvert.

5. Valsedlar och valkuvert som avses i 2–4 ska läggas i
särskilda omslag.

6. De valsedlar som godkänts ska sorteras i grupper efter
partibeteckning. Antalet valsedlar i varje grupp ska räknas.
Valsedlarna för varje parti ska sedan läggas i särskilda
omslag.

7. Omslag enligt 5 och 6 ska förseglas.

Resultatet av rösträkningen ska antecknas i det protokoll som
anges i 9 kap. 16 §. Lag (2014:1384).

3 § Omedelbart efter att den preliminära rösträkningen
avslutats skall röstmottagarna till valnämnden överlämna

1. röstlängden,

2. protokollet,

3. ytterkuvert för budröst som avses i 8 kap. 10 § och 9 kap.
17 §, och

4. omslag som avses i 2 § samt 9 kap. 12 och 13 §§.

4 § Valnämnden skall behålla röstlängderna, ytterkuverten för
budröst som avses i 3 § och omslagen som avses i 9 kap. 12 och
13 §§. Nämnden skall till länsstyrelsen genast överlämna

1. protokoll, och

2. omslag som avses i 2 §.

När ett valkuvert får öppnas

5 § Ett avgivet valkuvert får öppnas endast sedan det har
tagits ur en valurna för rösträkning enligt bestämmelserna i
detta kapitel eller i 12 kap.

12 kap. Valnämndens rösträkning

Valnämndens förberedelser för rösträkningen

1 § På onsdagen efter valdagen ska valnämnden sammanträda för
att granska och räkna de röster som inte räknats i
vallokalerna. Sammanträdet är offentligt. Resultatet av
nämndens rösträkning är preliminärt.

Vid sammanträdet ska nämnden granska

1. fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som till och
med valdagen kommit in till nämnden och behållits där,

2. fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som
röstmottagarna lämnat tillbaka till nämnden enligt 9 kap. 
13 §,

3. fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som kommit in
till nämnden innan någon av de valurnor som sägs i 2 § har
tömts, och

4. fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som
röstmottagarna enligt 9 kap. 12 § lagt in i särskilda
omslag.

Granskningen går i tillämpliga delar till på samma sätt som
enligt 9 kap. 9–12 §§.

Om det behövs ytterligare tid för att på ett betryggande sätt
genomföra rösträkningen, får valnämnden fortsätta
sammanträdet för rösträkning på torsdagen efter valdagen.
Lag (2014:301).

2 § För varje slag av val skall det användas en valurna för var
och en av de valkretsar som kommunen är indelad i vid val till
kommunfullmäktige.

Den preliminära rösträkningen

3 § När samtliga valkuvert som skall läggas ner i valurnan
lagts ner i den, skall valnämnden ta ur kuverten och räkna
rösterna. Detta görs på samma sätt som enligt 11 kap. 2 §.

4 § Om fönsterkuvert kommer till valnämnden under rösträkningen
efter att någon valurna tömts, skall kuverten hållas skilda
från övriga kuvert. Sådana kuvert skall läggas i ett eller
flera särskilda omslag, som förseglas.

5 § Ytterkuvert för budröst som innehållit valkuvert som vid
granskningen enligt 1 § har lagts i valurnan skall tas om hand
av nämnden. Nämnden skall förvara dessa ytterkuvert och
ytterkuvert som avses i 9 kap. 17 § under valperioden.

6 § Valnämnden skall föra protokoll över sin rösträkning.

7 § När sammanträdet för rösträkning avslutats, ska
valnämnden till länsstyrelsen genast överlämna

1. nämndens protokoll, och

2. de omslag som nämnden gjort i ordning.

Om länsstyrelsen begär det ska nämnden också överlämna
röstlängderna.

Om valnämnden med stöd av 1 § fjärde stycket fortsätter
sammanträdet på torsdagen efter valdagen, ska nämnden på
onsdagen till länsstyrelsen lämna över de omslag som gjorts i
ordning för de val som räknats färdigt fram till dess.
Lag (2014:301).

Säkerhet

8 § Om rösträkningen avbryts ska de omslag som gjorts i
ordning och övrigt valmaterial förvaras på ett säkert sätt
under avbrottet. Lag (2014:301).

13 kap. Slutlig rösträkning

1 § Länsstyrelsen skall göra den slutliga rösträkningen.
Förrättningen är offentlig och skall göras utan dröjsmål. Om
det har hållits val till riksdagen samtidigt med annat val,
skall valet till riksdagen räknas först.

2 § Länsstyrelsen skall vid förrättningen pröva om valsedlarna
är giltiga enligt 6 och 7 §§ och om något namn på en valsedel
skall anses vara obefintligt enligt 8 § samt meddela de beslut
som denna prövning kan föranleda. Länsstyrelsen skall också
meddela de beslut som behövs med anledning av uppgifterna i de
protokoll som avses i 9 kap. 16 §.

Närmare om förrättningen

3 § Om handlingarna från valnämnden är ofullständiga eller
bristfälliga på något annat sätt, skall länsstyrelsen begära
att de kompletteras. Om det behövs skall länsstyrelsen också
begära uppgift om varför handlingarna är i bristfälligt skick.

4 § Länsstyrelsen skall kungöra tid och plats för
förrättningen. I kungörelsen skall länsstyrelsen ange i vilken
ordning som de olika valen skall räknas. Kungörelsen skall
anslås på kommunernas anslagstavlor och senast dagen före det
att förrättningen börjar införas i en ortstidning inom länet.

5 § Länsstyrelsen skall föra protokoll över förrättningen.

Ogiltighetsgrunder

6 § Har valsedlar som väljarna lämnat inte förvarats på ett
säkert sätt, skall de förklaras ogiltiga, om det kan antas att
det gjorts något obehörigt med dem.

7 § En valsedel är ogiltig om den

1. saknar partibeteckning,

2. har mer än en partibeteckning,

3. har en partibeteckning för ett parti som inte anmält sitt
deltagande i valet enligt 2 kap., eller

4. har kännetecken som uppenbart gjorts med avsikt.

Finns det fler än en valsedel i ett valkuvert är dessa
ogiltiga. Om kuvertet innehåller flera valsedlar och alla har
samma partibeteckning, ska dock en valsedel räknas som
giltig. Skiljer sig valsedlarna i ett sådant fall åt i fråga
om kandidatnamn eller de särskilda personrösterna, ska namnen
på valsedlarna anses obefintliga.

Vid prövningen enligt första och andra styckena bortses i
förekommande fall från en partisymbol som en väljare skriver
till på en valsedel. Lag (2014:1384).

Obefintliga kandidatnamn

8 § Ett kandidatnamn på en valsedel ska anses obefintligt 
om

1. kandidaten inte är valbar eller det inte framgår klart vem 
som avses,

2. kandidaten har skrivits till på en valsedel som gäller för 
ett parti som registrerat partibeteckning och anmält 
kandidater enligt 2 kap., i annat fall än när kandidaten ska 
anses ha fått väljarens personröst enligt 7 kap. 2 § fjärde 
stycket,

3. kandidaten inte är anmäld och finns på en valsedel för ett 
parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater 
enligt 2 kap., eller

4. kandidaten inte har samtyckt till kandidaturen enligt 2 
kap.

Kandidatnamnen på en valsedel ska vidare anses obefintliga 
om

1. valsedeln upptar kandidater men inte är försedd med ett 
markerat utrymme för personröstning,

2. det lämnats mer än en särskild personröst eller det inte 
framgår vem personrösten avser,

3. markering för den särskilda personrösten kan antas ha 
gjorts maskinellt, eller

4. ordningen mellan kandidaterna inte framgår klart.

Kandidatnamn ska inte anses obefintliga på grund av att de 
har strukits från en valsedel som upptar kandidater. I 7 kap. 
2 § tredje och fjärde styckena finns särskilda bestämmelser 
för det fall en väljare skriver till kandidater på en 
valsedel. Lag (2018:1969).

Förrättningens avslutning

9 § När förrättningen har avslutats skall länsstyrelsen
underrätta den centrala valmyndigheten om resultatet av
rösträkningen när det gäller val till riksdagen och
Europaparlamentet. Länsstyrelsen och den centrala
valmyndigheten utser därefter ledamöter och ersättare enligt
bestämmelserna i 14 kap.

10 § Valsedlarna skall läggas in i särskilda omslag, som
förvaras under valperioden.

Omslag med valsedlar får öppnas endast om

1. det skall göras en ny eller en fortsatt rösträkning, eller

2. det annars behövs för valmyndigheternas utvärdering av
valet.

AVDELNING IV. FÖRDELNING AV MANDAT

14 kap. Fördelning av mandat

1 § Den centrala valmyndigheten ska på grundval av resultatet 
av den slutliga rösträkningen fördela mandaten i riksdagen och 
Europaparlamentet samt fastställa vilka kandidater som har 
valts till ledamöter och ersättare. 

I fråga om val till region- och kommunfullmäktige ska 
länsstyrelsen fördela mandaten mellan partierna och för varje 
valkrets fastställa vilka kandidater som har valts till 
ledamöter och ersättare. Lag (2019:923).

1 a § Om Sverige under en löpande valperiod får
ytterligare mandat i Europaparlamentet ska den centrala
valmyndigheten, på grundval av resultatet av
sammanräkningen av rösterna i det senaste valet till
Europaparlamentet, fördela de ytterligare mandaten och
fastställa vilka kandidater som har valts till ledamöter
och ersättare. Lag (2010:1327).

2 § Om det vid en beräkning enligt detta kapitel blir lika
stora tal, ska lotten avgöra vilket parti, vilken kandidat
eller vilken valkrets som ska få mandatet eller vilket mandat
som ska återföras för ny fördelning. Lag (2014:1384).

2 a § Om det vid sammanläggningen av valsedlar i grupper 
för en beräkning av gruppernas röstetal enligt detta kapitel 
inte går att avgöra vilken grupp en valsedel med en kandidat 
som har skrivits till enligt 7 kap. 2 § fjärde stycket 
tillhör, ska lotten avgöra vilken grupp en sådan valsedel med 
den tillskrivna kandidaten ska anses tillhöra.
Lag (2018:1969).

Fördelning av mandat mellan partier

Riksdagsvalet

3 § De fasta valkretsmandaten ska för varje valkrets fördelas
proportionellt mellan partier som får delta i fördelningen.
Fördelningen görs genom att jämförelsetal beräknas för
partierna med utgångspunkt i valresultatet i valkretsen. Det
parti som vid varje beräkning får det största jämförelsetalet
tilldelas ett mandat.

Beräkningen ska göras med tillämpning av den jämkade
uddatalsmetoden. Denna innebär att så länge ett parti ännu
inte tilldelats något mandat beräknas jämförelsetalet genom
att partiets röstetal i valkretsen delas med 1,2. När ett
parti har fått ett mandat beräknas nytt jämförelsetal genom
att partiets röstetal delas med 3. Därefter fortsätter man på
samma sätt att dela partiets röstetal med närmast högre udda
tal för varje tilldelat nytt mandat. Lag (2014:1384).

4 § För att avgöra hur många mandat som ett parti ska ha
sammanlagt i riksdagen för att vara proportionellt
representerat i hela landet ska den jämkade uddatalsmetoden
tillämpas på hela landet som en valkrets. Lag (2014:1384).

4 a § Om ett parti vid fördelningen av de fasta
valkretsmandaten har fått fler mandat än vad som motsvarar en
proportionell representation i hela landet, ska överskjutande
mandat återföras.

Återföringen enligt första stycket ska göras i den eller de
valkretsar där partiet tilldelats mandatet eller mandaten med
lägst jämförelsetal. Återföring får dock inte göras i en
valkrets som har färre än tre fasta valkretsmandat.

Mandat som återförs enligt andra stycket ska, med tillämpning
av bestämmelserna i 3 §, fördelas mellan de övriga partier i
valkretsen som inte har uppnått proportionell representation
i hela landet vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten.
Lag (2014:1384).

4 b § Om mandat har återförts i två eller flera valkretsar
ska dessa mandat fördelas i den ordningen att det parti som
har störst jämförelsetal tilldelas första mandatet och så
vidare, allt efter storleken på jämförelsetalen för de
partier som ska tilldelas mandat. Lag (2014:1384).

4 c § Varje parti ska tilldelas så många utjämningsmandat som
behövs för att partiet ska få en representation som svarar
mot dess andel av samtliga giltiga röster i landet.
Lag (2014:1384).

5 § Om ett parti vid fördelningen av de fasta
valkretsmandaten enligt 3, 4 a och 4 b §§ har fått så många
mandat som behövs för att det ska vara proportionellt
representerat i riksdagen, ska man vid fördelningen av
utjämningsmandaten bortse från partiet och de mandat det har
fått. Detsamma gäller för ett parti och de mandat partiet
fått, om det fått mindre än 4 procent av rösterna i landet.

Av de utjämningsmandat som ett parti har fått tillförs det
första den valkrets där partiet efter fördelningen av de
fasta valkretsmandaten har större jämförelsetal än i övriga
valkretsar. Återstående mandat tillförs ett efter ett den
valkrets där partiet för varje gång har störst jämförelsetal
vid en fortsatt tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden på
partiets röstetal i valkretsarna. I en valkrets där partiet
inte har fått något fast valkretsmandat ska dock
jämförelsetalet vid tilldelningen av det första mandatet vara
lika med partiets röstetal. Lag (2014:1384).

Övriga val

6 § Mandaten i kommunfullmäktige i en kommun som är en enda 
valkrets ska fördelas mellan partier som fått minst 2 procent 
av rösterna i kommunen. I en kommun som är indelad i två eller 
flera valkretsar ska mandaten fördelas mellan partier som fått 
minst 3 procent av rösterna i kommunen.

Mandaten i regionfullmäktige ska fördelas mellan partier som 
fått minst 3 procent av rösterna i regionen.

Mandaten i Europaparlamentsvalet ska fördelas mellan partier 
som fått minst 4 procent av rösterna i landet. Lag (2019:923).

7 § De fasta mandaten skall för varje val och valkrets fördelas
proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i
valkretsen. Fördelningen görs på samma sätt som för
riksdagsvalet.

8 § Vid fördelningen av mandat i sådana regioner och kommuner 
som är indelade i valkretsar tillämpas bestämmelserna om 
riksdagsval i 3-5 §§ på motsvarande sätt. Lag (2019:923).

Hur ledamöter utses

Riksdagsvalet

9 § I första hand ska ordningen mellan kandidaterna bestämmas
på grundval av storleken på varje kandidats personliga
röstetal. Persoligt röstetal ska fastställas bara för en
kandidat som fått särskilda personröster till ett antal av
minst 5 procent av partiets röstetal i valkretsen.

Ett personligt röstetal fastställs på grundval av de särskilda
personröster som avgivits för kandidaten. Valsedlar på vilka
det lämnats särskilda personröster ordnas gruppvis efter
partibeteckning. Därefter räknas antalet personröster för varje
kandidat i gruppen. En kandidats personliga röstetal är lika
med antalet personröster som har lämnats för kandidaten under
samma partibeteckning. Den kandidat som har störst personligt
röstetal tar första plats i ordningen, den som har näst störst
tar andra plats och så vidare enligt samma
grund. Lag (2010:1416).

10 § Kan inte ett tillräckligt stort antal ledamöter utses på
grundval av ett personligt röstetal, skall ordningsföljden
mellan återstående kandidater bestämmas genom att jämförelsetal
beräknas enligt följande.

Vid första uträkningen gäller en valsedel för den kandidat som
står först på sedeln varvid bortses från kandidater som redan
tagit plats. Valsedlar med samma första kandidat bildar en
grupp. Varje grupps röstetal räknas fram. Röstetalet är lika
med det antal valsedlar som ingår i gruppen. Samma tal är också
jämförelsetal för den kandidat som står först på gruppens
valsedlar. Den kandidat vars jämförelsetal är störst får den
första platsen i ordningen.

Vid varje följande uträkning gäller en valsedel för den
kandidat som står först på sedeln, men man bortser från
kandidater som redan fått plats i ordningen. Den eller de
grupper, vilkas valsedlar vid närmast föregående uträkning
gällde för den kandidat som fick plats i ordningen, upplöses
och ordnas i nya grupper, så att valsedlar som vid den pågående
uträkningen gäller för en och samma kandidat bildar en grupp.
Övriga befintliga grupper behålls däremot oförändrade. För
varje nybildad grupp räknas röstetalet fram. Röstetalet är lika
med det antal valsedlar som ingår i gruppen. För samtliga
kandidater som deltar i uträkningen beräknas röstetal och
jämförelsetal.

Röstetalet för en kandidat är lika med röstetalet för den grupp
eller det sammanlagda röstetalet för de grupper vilkas
valsedlar gäller för kandidaten. Jämförelsetalet för en
kandidat är lika med kandidatens röstetal, om inte den grupp av
valsedlar som gäller för kandidaten deltagit i besättandet av
en förut utdelad plats. Om detta är fallet, får man kandidatens
jämförelsetal genom att kandidatens röstetal delas med det tal
som motsvarar den del gruppen tagit i besättandet av plats
eller platser som utdelats (gruppens platstal), ökat med 1,
eller, om flera grupper av valsedlar som gäller för kandidaten
deltagit i besättandet av förut utdelad plats, med dessa
gruppers sammanlagda platstal, ökat med 1. Platstalet för en
grupp beräknas genom att gruppens röstetal delas med det
största jämförelsetalet vid uträkningen närmast före gruppens
bildande. För kandidat som redan stod först på någon valsedel
beräknas nytt platstal endast för nytillkomna valsedlar.
Bråktal som uppkommer vid delning beräknas med 2 decimaler. Den
sista decimalsiffran får inte höjas.

Den kandidat vars jämförelsetal är störst får nästa plats i
ordningen.

Dubbelvalsavveckling vid riksdagsval

11 § Kandidater som har fått mandat i fler än en valkrets eller
för mer än ett parti skall tillträda det mandat för vilket
deras personliga röstetal är störst i förhållande till antalet
röster för partiet. Har kandidaterna inte tagit plats i
ordningen på grundval av sina personliga röstetal, skall de
tillträda det mandat för vilket deras jämförelsetal är störst.

Det mandat som kandidaten inte tillträder skall tillfalla den
som skulle komma först i ordningen enligt följande. I första
hand ordnas kandidaterna på grundval av beräkningen av deras
personliga röstetal enligt vad som sägs i 9 § andra stycket.

Kan inte tillräckligt många kandidater ordnas enligt andra
stycket, skall de ordnas på grundval av de valsedlar som gällde
för den kandidat som ursprungligen fick plats i ordningen
enligt 9 och 10 §§. Vid denna uträkning gäller varje valsedel
som hel röst. Röstvärdet skall tillgodoräknas den kandidat som
står främst på sedeln av dem som inte redan fått plats i
ordningen. Den som får högsta röstetalet får plats i den
särskilda ordningen.

Leder första stycket till att två eller flera mandat inte
tillträds, skall dessa tillsättas ett i taget efter storleken
på de personliga röstetalen i förhållande till antalet röster
för partiet. Kan inte samtliga mandat tillträdas härigenom
tillsätts de efter jämförelsetalen enligt 10 §.

Överskjutande mandat i riksdagsval

12 § Om ett parti i någon valkrets fått fler mandat än vad som
motsvarar antalet kandidater på partiets valsedlar, skall
överskjutande mandat med tillämpning av beräkningen i 5 §
andra stycket flyttas till en annan valkrets där partiet deltar
i fördelningen av fasta valkretsmandat.

Ledamöter i övriga val

13 § Ledamöter i övriga val fastställs enligt vad som 
tillämpas beträffande riksdagsvalet.

Personligt röstetal ska fastställas bara för kandidater som 
fått särskilda personröster motsvarande minst 5 procent av det 
antal röster som partiet fått i valkretsen, dock minst

1. vid val till regionfullmäktige: 100 röster,

2. vid val till kommunfullmäktige: 50 röster.
Lag (2019:923).

Hur ersättare utses

Riksdagsvalet

14 § För varje ledamot utses lika många ersättare som
ledamotens parti fått mandat i valkretsen. Det skall dock
alltid utses minst tre ersättare för varje ledamot. När
ersättare utses skall man bortse från den som valts till
ledamot.

Ersättare utses genom en särskild ordning mellan kandidaterna
på partiets valsedlar. Ordningen beräknas enligt 11 § andra och
tredje stycket.

Finns det ändå inte någon som kan utses till ersättare skall
följande gälla. Den kandidat inom valkretsen som står i tur att
få nästa mandat för partiet utses till ersättare. Saknas en
sådan kandidat på partiets valsedlar, skall med tillämpning av
5 § andra stycket en annan valkrets bestämmas, där partiet
deltar i fördelningen av fasta mandat, från vilken ersättaren
skall utses. Till ersättare utses den som där står närmast i
tur att få mandat för partiet. För varje ledamot får det bara
finnas en ersättare enligt detta stycke. Kan ersättare inte
utses på det sättet, utses inte någon ersättare.

Ersättare i övriga val

15 § Ersättare i regionfullmäktige och Europaparlamentet utses 
på motsvarande sätt som för riksdagsvalet. Lag (2019:923).

16 § Ersättare i kommunfullmäktige utses i första hand på 
grundval av ordningen mellan kandidaterna som framkommer vid 
beräkningen av deras personliga röstetal enligt 9 §.

I andra hand utses ersättare genom en beräkning inom det 
parti för vilket han eller hon har blivit vald. Vid varje 
beräkning tas hänsyn bara till de valsedlar som upptar 
ledamotens namn och som därför gällde för detta namn, när det 
fick plats i ordningen. Varje valsedel gäller som en hel 
röst. Röstvärdet ska tillgodoräknas det namn som står främst 
på sedeln av dem som inte blivit utsedda till ledamot. Den 
som får högsta röstetalet är utsedd till ersättare för den 
ledamot som beräkningen avser.

Om det antal ersättare som har utsetts är mindre än det antal 
som kommunfullmäktige har bestämt enligt 5 kap. 8 § andra 
stycket kommunallagen (2017:725) och samma ersättare har 
utsetts för tre eller flera ledamöter, utses ytterligare en 
ersättare för var och en av dessa ledamöter. Då ska även 
namnet på en kandidat som genom valet blivit utsedd till 
ersättare för den ledamot som beräkningen avser anses som 
obefintligt. I övrigt görs på det sätt som anges i första och 
andra stycket.

Om antalet ersättare fortfarande är mindre än det antal som 
kommunfullmäktige har bestämt enligt 5 kap. 8 § andra stycket 
kommunallagen och samma ersättare har utsetts för fem eller 
flera ledamöter, utses ytterligare en ersättare för var och 
en av dessa ledamöter.

Därefter görs på motsvarande sätt successivt ytterligare 
beräkningar för de ledamöter vilkas ersättare har utsetts för 
sju eller flera ledamöter, nio eller flera ledamöter, och så 
vidare, så länge antalet ersättare är mindre än det antal som 
kommunfullmäktige har bestämt.

Om andelen ersättare av de platser som ett parti fått utgör 
ett brutet tal, ska detta avrundas till närmast högre hela 
tal. Lag (2017:748).

17 § Om det för ett parti inte kommer att utses minst två
ersättare i kommunfullmäktige, skall följande gälla.

Om det sedan ersättare utsetts enligt 16 § visar sig att det
för ledamot eller ledamöter i ett parti utsetts bara en
ersättare, skall ytterligare en beräkning göras till dess minst
två ersättare utsetts.

Kan någon ersättare för en viss ledamot inte utses på det
sättet, utses ingen ersättare för den ledamoten.

När ledamöter och ersättare avgår under valperioden

Riksdagsvalet

18 § Om en ledamot i riksdagen avgår under valperioden, skall
den centrala valmyndigheten på anmälan av riksdagens talman
utse en ny ledamot. Till ny ledamot skall utses den som står i
tur att inträda enligt ordningen mellan ersättarna enligt 14 §.

19 § Om en ny ledamot tidigare varit ersättare enligt 14 §
tredje stycket för den avgångna ledamoten skall en ny ersättare
utses enligt 14 §. Har mandatet flyttats från en valkrets till
en annan, skall det anses ha tilldelats den sistnämnda
valkretsen vid valet.

Ersättare för en annan ledamot som utsetts i stället för en
ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit
ersättare för den avgångna ledamoten.

20 § Den centrala valmyndigheten skall på anmälan av riksdagens
talman med tillämpning av 14 § om möjligt utse två nya
ersättare, om

1. antalet ersättare för en riksdagsledamot har minskat till
hälften eller mindre än hälften av det antal som utsetts vid
valet därför att ersättare har utsetts till ordinarie ledamöter
eller har avgått av någon annan orsak, eller

2. antalet ersättare inte är tillräckligt stort för att
ersättare skall kunna inträda i en ledamots ställe.

Övriga val

21 § Om en ledamot i regionfullmäktige, kommunfullmäktige 
eller Europaparlamentet avgår under valperioden, ska 
respektive valmyndighet efter anmälan utse en ny ledamot. Ny 
ledamot ska utses enligt vad som tillämpas för riksdagsvalet 
enligt 18 och 19 §§. Lag (2019:923).

22 § Om en ersättare i regionfullmäktige har utsetts till 
ordinarie ledamot, blivit invald i en annan valkrets efter ett 
omval där eller avgått som ersättare av någon annan orsak, ska 
länsstyrelsen på anmälan av fullmäktiges ordförande göra nya 
beräkningar och utse ytterligare en ersättare för varje 
ledamot som berörs.

Ersättare för en annan ledamot som utsetts i stället för en 
ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit 
ersättare för den avgångna ledamoten.

Vid beräkningen ska samma beräkning tillämpas som när 
ersättare utses. Kan någon ersättare inte utses enligt första 
stycket, utses ingen ersättare. Lag (2019:923).

23 § Om en ersättare i kommunfullmäktige har utsetts till 
ordinarie ledamot, blivit invald i en annan valkrets efter 
ett omval där eller avgått som ersättare av någon annan 
orsak, ska länsstyrelsen på anmälan av fullmäktiges 
ordförande göra nya beräkningar och utse ytterligare en 
ersättare för varje ledamot som berörs. I de fall antalet 
ersättare också efter det att ersättare har avgått uppgår 
till minst det antal som fullmäktige bestämt, ska en ny 
ersättare utses bara om ledamoten i annat fall skulle komma 
att sakna ersättare som utsetts för henne eller honom.

Ersättare för en annan ledamot som har utsetts i stället för 
en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha 
varit ersättare för den avgångna ledamoten.

Vid beräkningen ska 16 § tillämpas. Kan någon ersättare inte 
utses enligt första stycket, utses ingen ersättare.
Lag (2018:28).

24 § Den centrala valmyndigheten skall på anmälan av
Europaparlamentet med tillämpning av reglerna om utseende av
ersättare om möjligt utse två nya ersättare, om antalet
ersättare för en ledamot har minskat till hälften eller mindre
än hälften av det antal som utsetts vid valet därför att
ersättare har utsetts till ledamot eller har avgått av någon
annan orsak.

Valets avslutning

Riksdagsvalet och valet till Europaparlamentet

25 § När den centrala valmyndigheten har fördelat mandaten 
mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare, ska 
valresultatet kungöras genom att det anslås på myndighetens 
fysiska anslagstavla och publiceras på myndighetens 
webbplats. Därmed är valet avslutat.

På samma sätt ska det kungöras när nya ledamöter och 
ersättare har utsetts enligt 18–20 och 24 §§.

I fråga om kungörandet tillämpas lagen (1977:654) om 
kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m.
Lag (2018:28).

Valet till region- och kommunfullmäktige

26 § När länsstyrelsen har fördelat mandaten mellan partierna
och utsett ledamöter och ersättare skall valresultatet kungöras
genom att protokollet läggs fram för granskning. Därmed är
valet avslutat.

Detsamma skall gälla när nya ledamöter och ersättare utsetts
enligt 21-23 §§.

27 § Om färre än halva antalet ledamöter utsetts i region- 
eller kommunfullmäktige, ska Valprövningsnämnden upphäva valet 
och besluta om omval av samtliga ledamöter och ersättare.
Lag (2019:923).

Utfärdande och granskning av bevis för den som blivit utsedd

28 § För den som blivit utsedd till ledamot av riksdagen, 
regionfullmäktige, kommunfullmäktige eller Europaparlamentet 
eller till ersättare ska respektive valmyndighet genast 
utfärda bevis om detta. I beviset ska den valmyndigheten ange

1. namnet på den som blivit utsedd, och

2. den tid, det parti och den valkrets som ledamoten eller 
ersättaren blivit utsedd för.

Ett bevis för ersättare ska dessutom i förekommande fall 
innehålla uppgift om den eller de ledamöter som han eller hon 
utsetts till ersättare för och ordningen mellan ersättarna, om 
flera ersättare utsetts för samma ledamot. Lag (2019:923).

29 § Som bevis gäller utdrag ur protokoll eller annan handling 
från beräkning vid vilken ledamoten eller ersättaren blivit 
utsedd. Beviset ska skickas till den som blivit utsedd. Vid 
riksdagsval ska beviset även skickas till Valprövningsnämnden 
och riksdagens talman. Bevis som avser ledamot i Europa-
parlamentet ska dessutom skickas till parlamentet. Bevis som 
avser region- och kommunfullmäktige ska skickas till 
respektive fullmäktige. Lag (2019:923).

30 § Valprövningsnämnden skall granska bevis för
riksdagsledamöter eller ledamöter i Europaparlamentet och
ersättare för att pröva om dessa blivit utfärdade i enlighet
med 28 §. Granskningen skall efter riksdagsval vara avslutad
senast dagen innan den riksdag som valet gällt samlas till
riksmöte. Övriga bevis som kommer in till Valprövningsnämnden
skall granskas så snart det kan ske. Berättelse om granskningen
skall genast överlämnas till riksdagens talman. Gäller valet
ledamöter i Europaparlamentet, skall berättelse om granskningen
dessutom skickas till parlamentet.

31 § Valprövningsnämnden får uppdra åt ordföranden eller
ersättaren för ordföranden att på nämndens vägnar granska bevis
för en riksdagsledamot eller ledamot i Europaparlamentet och
ersättare för sådana ledamöter som utses under löpande
valperiod med anledning av att en ledamot avgått eller
ersättare utsetts enligt 18-20 och 24 §§.

AVDELNING V. AVSLUTANDE BESTÄMMELSER

15 kap. Överklagande

1 § Beslut eller andra åtgärder enligt denna lag får överklagas
endast i den utsträckning som anges i detta kapitel.

2 § Har upphävts genom lag (2014:301).

Överklagande hos Valprövningsnämnden

3 § Hos Valprövningsnämnden får överklagas 

1. följande beslut av länsstyrelsen:

a) beslut enligt 4 kap. 8 och 13 §§ om fastställande av 
valkretsindelning för val till region- och kommunfullmäktige,

b) beslut enligt 4 kap. 10 och 14 §§ om antalet valkretsmandat 
för val till region- och kommunfullmäktige,

c) beslut enligt 4 kap. 17 § om indelning i valdistrikt,

2. länsstyrelsens eller den centrala valmyndighetens beslut om 
rättelse i en röstlängd,

3. följande beslut av den centrala valmyndigheten eller, i 
förekommande fall, länsstyrelsen:

a) beslut enligt 4 kap. 3 § om antalet valkretsmandat vid val 
till riksdagen,

b) beslut i ett ärende enligt 2 kap. om registrering av 
partibeteckning,

c) beslut i ett ärende enligt 2 kap. om anmälan av kandidater 
eller 6 kap. om valsedlar,

d) beslut i ett ärende enligt 2 kap. om anmälan om deltagande 
i val,

4. länsstyrelsens eller den centrala valmyndighetens beslut 
att fastställa utgången av ett val eller beslut om att utse 
nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18-24 §§.
Lag (2019:923).

4 § Ett beslut som avses i 3 § 4 får överklagas av

1. den som enligt röstlängden haft rösträtt vid valet, och

2. ett parti som deltagit i valet.

Beslutet får också överklagas av en kandidat som inte har varit
upptagen i den aktuella röstlängden, när det gäller frågan om
förordnande av honom eller henne som ledamot, efterträdare
eller ersättare.

Hur överklagandet görs

5 § Ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av 
ett val enligt 3 § 4 ska ges in till Valprövningsnämnden. 

Ett överklagande av beslut i andra fall ska ges in till den 
myndighet som har meddelat det överklagade beslutet 
(beslutsmyndigheten). Lag (2018:28).

6 § Ett överklagande ska ha kommit in till beslutsmyndigheten 
eller, när det gäller ett överklagande av beslut att 
fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4, till 
Valprövningsnämnden

1. i ett ärende som avses i 3 § 1 samt 3 a och b: senast inom 
tre veckor från den dag det överklagade beslutet kungjordes 
eller, om beslutet inte har kungjorts, inom tre veckor från 
den dag klaganden fick del av beslutet,

2. i ett ärende som avses i 3 § 2: senast onsdagen före 
valdagen,

3. i ett ärende som avses i 3 § 3 c: senast inom tre veckor 
från den dag klaganden fick del av beslutet,

4. i ett ärende som avses i 3 § 3 d: senast inom en vecka 
från den dag det överklagade beslutet kungjordes eller, om 
beslutet inte har kungjorts, inom en vecka från den dag 
klaganden fick del av beslutet,

5. i ett ärende som avses i 3 § 4: tidigast dagen efter 
valdagen och senast inom tio dagar efter det att valet 
avslutades eller, om överklagandet gäller beslut om att utse 
nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18–24 §§, inom 
tio dagar efter det att sammanräkningen avslutades.

Det är Valprövningsnämnden som avgör om överklagandet har 
kommit in i rätt tid. Lag (2018:28).

7 § Om ett överklagande som ska ges in till 
beslutsmyndigheten har kommit in till Valprövningsnämnden 
inom överklagandetiden, ska det tas upp till prövning även om 
skrivelsen med överklagandet inte har kommit till 
beslutsmyndigheten i tid. 

Om ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av 
ett val enligt 3 § 4 har kommit in till beslutsmyndigheten 
inom överklagandetiden, ska det tas upp till prövning även om 
skrivelsen med överklagandet inte har kommit till 
Valprövningsnämnden i tid. Lag (2018:28).

Prövningen av överklagande av val

8 § I de ärenden som avses i 3 § 4 ska samtliga överklaganden 
på en gång kungöras genom att de anslås på 
Valprövningsnämndens fysiska anslagstavla och publiceras på 
nämndens webbplats snarast möjligt efter att tiden för 
överklagande har gått ut. I fråga om kungörandet tillämpas 
lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos 
myndighet m.m.

Beslutsmyndigheten ska skyndsamt till Valprövningsnämnden 
överlämna de överklaganden av beslut om att utse nya 
ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18–24 §§ som har 
kommit in till beslutsmyndigheten. Lag (2018:28).

9 § Beslutsmyndigheten ska skyndsamt till Valprövningsnämnden 
yttra sig över de överklaganden som den överlämnar till 
nämnden. Lag (2018:28).

10 § Ett beslut genom vilket någon har förordnats till ledamot 
i region- eller kommunfullmäktige eller till ersättare gäller 
även om beslutet har överklagats. Om någon annan förordnats 
till ledamot eller ersättare med anledning av överklagandet, 
gäller det beslutet så snart det val eller den sammanräkning 
har avslutats som ledamoten eller ersättaren blivit förordnad 
genom.

Ledamöter i Europaparlamentet tillträder sitt uppdrag då de 
förordnats och deras behörighet prövats av Europaparlamentet.

Bestämmelserna om inhibition i 48 § förvaltningslagen 
(2017:900) tilllämpas inte i fråga om förordnande som avses i 
denna paragraf. Lag (2019:923).

11 § När Valprövningsnämnden prövar ett överklagande, ska 
nämndens samtliga ledamöter vara närvarande. Om överklagandet 
avser ett beslut genom vilket utgången av ett ordinarie val 
till riksdagen eller ett ordinarie val till region- eller 
kommunfullmäktige har fastställts, ska nämnden ha samma 
sammansättning som den hade vid tiden för dessa val. Om över-
klagandet avser ett beslut genom vilket utgången av ett annat 
val fastställts, får nämnden ha den sammansättning den hade 
vid tiden för det valet. Lag (2019:923).

12 § Myndigheter och andra som har hjälpt till vid valet skall
lämna Valprövningsnämnden de upplysningar och yttranden som
nämnden begär.

Om Valprövningsnämnden finner att någon behöver höras som
vittne vid domstol, kan nämnden förordna att vittnesförhör
skall hållas vid tingsrätt.

Vid bevisupptagning enligt andra stycket gäller 35 kap. 10 och
11 §§ rätttegångsbalken. Ersättning till vittnen skall betalas
av allmänna medel. Kostnaden för detta skall stanna på staten.

13 § Valprövningsnämnden ska upphäva ett val i den omfattning 
som det behövs och besluta om omval i den berörda valkretsen 

1. om det vid förberedande och genomförande av valet som en 
myndighet svarar för har förekommit någon avvikelse från 
föreskriven ordning, eller 

2. om någon har hindrat röstningen, förvanskat lämnade röster 
eller otillbörligen verkat vid valet på något annat sätt. 

Om rättelse kan åstadkommas genom förnyad sammanräkning eller 
någon annan sådan mindre ingripande åtgärd, ska nämnden 
i stället uppdra åt beslutsmyndigheten att vidta en sådan 
rättelse. 

Rättelse enligt första eller andra stycket ska ske bara om det 
med fog kan antas att vad som förekommit har inverkat på 
valutgången.

Ett omval till riksdagen, regionfullmäktige eller 
kommunfullmäktige avser endast det antal fasta mandat och 
utjämningsmandat som tilldelades den eller de valkretsar som 
är berörda vid det upphävda valet. Lag (2019:923).

14 § Om det vid en sammanräkning som avses i 14 kap. 18-24 §§
har förekommit avvikelse från föreskriven ordning och det inte
är osannolikt att avvikelsen har inverkat på utgången av
sammanräkningen, skall Valprövningsnämnden upphäva
sammanräkningen och uppdra åt beslutsmyndigheten att vidta den
rättelse som behövs.

15 § Om ett visst beslut inte får överklagas eller om det skall
överklagas i särskild ordning, får en omständighet som avses
med beslutet inte åberopas vid prövning enligt 13 eller 14 §.

16 § I fråga om beslut som får överklagas enligt detta 
kapitel tillämpas inte 37–39 §§ förvaltningslagen 
(2017:900). Lag (2018:823).


Övergångsbestämmelser

2005:837

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006, då vallagen
(1997:157) skall upphöra att gälla.

2. Partibeteckningar som har registrerats enligt den upphävda
lagen skall anses registrerade enligt den nya lagen.

3. Beslut om indelning i valkretsar och valdistrikt som har
fattats enligt den upphävda lagen skall anses fattade enligt
den nya lagen.

2014:301

1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2014 i fråga om 10
kap. 7 § och 12 kap. 8 § och i övrigt den 1 januari 2015.

2. Äldre föreskrifter ska tillämpas vid ett omval som hålls
på grund av att ett ordinarie val till riksdagen eller
landstings- eller kommunfullmäktige i september 2014 upphävts.

2014:1384

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2015 och tillämpas
första gången inför och vid ordinarie val till riksdagen,
landstingsfullmäktige och kommunfullmäktige 2018.

2. Om en ansökan om registrering av partibeteckning eller
anmälan om deltagande i val har kommit in före ordinarie val
till riksdagen, landstingsfullmäktige och kommunfullmäktige
2018, ska den prövning som avses i 2 kap. 3 och 18 §§ omfatta
även en partibeteckning som innehåller en partisymbol som kan
anses allmänt förknippad med någon annan än sökanden.

2018:28

1. Denna lag träder i kraft den 1 mars 2018.

2. Lagen tillämpas första gången inför och vid ordinarie val 
till riksdagen, landstingsfullmäktige och kommunfullmäktige 
2018. 

2018:1969

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2019.

2. Lagen tillämpas första gången inför och vid valet till 
Europaparlamentet 2019. 

3. Äldre föreskrifter gäller vid ett omval som hålls på grund 
av att ett ordinarie val till riksdagen eller landstings- 
eller kommunfullmäktige i september 2018 upphävts.

2021:1328

1. Denna lag träder i kraft den 1 februari 2022.

2. Lagen tillämpas första gången inför och vid ordinarie val 
till riksdagen, regionfullmäktige och kommunfullmäktige 2022.