Lag (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap

1 kap. Inledande bestämmelser

Lagens syfte

1 § Bestämmelserna i denna lag syftar till att kommuner och 
regioner ska minska sårbarheten i sin verksamhet och ha en god 
förmåga att hantera krissituationer i fred. Kommuner och 
regioner ska därigenom också uppnå en grundläggande förmåga 
till civilt försvar. Lag (2019:925).

2 § Det som sägs i denna lag om regioner gäller också kommuner 
som inte ingår i någon region. Lag (2019:925).

3 § Vad som sägs i denna lag gäller inte om annat följer av
elberedskapslagen (1997:288).

Definition

4 § Med extraordinär händelse avses i denna lag en sådan 
händelse som avviker från det normala, innebär en allvarlig 
störning eller överhängande risk för en allvarlig störning i 
viktiga samhällsfunktioner och kräver skyndsamma insatser av 
en kommun eller en region. Lag (2019:925).

2 kap. Förberedelser för och verksamhet under extraordinära
händelser i fredstid

Analys och planering

1 § Kommuner och regioner ska analysera vilka extraordinära 
händelser i fredstid som kan inträffa i kommunen respektive 
regionen och hur dessa händelser kan påverka den egna 
verksamheten. Resultatet av arbetet ska värderas och 
sammanställas i en risk- och sårbarhetsanalys. 

Kommuner och regioner ska vidare, med beaktande av risk- och 
sårbarhetsanalysen, för varje ny mandatperiod fastställa en 
plan för hur de ska hantera extraordinära händelser.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela närmare föreskrifter om risk- och sårbarhetsanalyser 
samt planer för hanteringen av extraordinära händelser.
Lag (2019:925).

Krisledningsnämnd

2 § I kommuner och regioner ska det finnas en nämnd för att 
fullgöra uppgifter under extraordinära händelser i fredstid 
(krisledningsnämnd). Närmare bestämmelser om 
krisledningsnämnden finns i detta kapitel. I övrigt tillämpas 
kommunallagens (2017:725) bestämmelser. Lag (2019:925).

Krisledningsnämndens verksamhet

3 § Ordföranden i krisledningsnämnden bedömer när en
extraordinär händelse medför att nämnden skall träda i funktion
och beslutar i sådana fall att så skall ske.

Ordföranden får besluta på nämndens vägnar i ärenden som är så
brådskande att nämndens avgörande inte kan avvaktas. Sådana
beslut skall därefter snarast anmälas till nämnden.

Har ordföranden i krisledningsnämnden förhinder träder vice
ordföranden i dennes ställe.

4 § Krisledningsnämnden får fatta beslut om att överta hela 
eller delar av verksamhetsområden från övriga nämnder i 
kommunen eller regionen i den utsträckning som är nödvändig 
med hänsyn till den extraordinära händelsens art och 
omfattning. 

När förhållandena medger det ska krisledningsnämnden besluta 
att de uppgifter som nämnden har övertagit från andra nämnder 
ska återgå till ordinarie nämnd. Lag (2019:925).

5 § Krisledningsnämndens beslut skall anmälas vid närmast
följande fullmäktigesammanträde. Fullmäktige beslutar om
omfattningen av redovisningen och formerna för denna.

6 § Kommun- respektive regionstyrelsen får, när 
krisledningsnämndens verksamhet som är föranledd av den 
extraordinära händelsen inte längre behövs, besluta att 
verksamheten ska upphöra. Om styrelsen fattar ett sådant 
beslut återgår de verksamhetsområden som krisledningsnämnden 
har övertagit till ordinarie nämnd. Ett sådant beslut om att 
krisledningsnämndens verksamhet ska upphöra kan även fattas av 
fullmäktige. Lag (2019:925).

Geografiskt områdesansvar

7 § Kommuner skall inom sitt geografiska område i fråga om
extraordinära händelser i fredstid verka för att

1. olika aktörer i kommunen samverkar och uppnår samordning i
planerings- och förberedelsearbetet,

2. de krishanteringsåtgärder som vidtas av olika aktörer under
en sådan händelse samordnas, och

3. informationen till allmänheten under sådana förhållanden
samordnas.

Utbildning och övning

8 § Kommuner och regioner ska ansvara för att förtroendevalda 
och anställd personal får den utbildning och övning som behövs 
för att de ska kunna lösa sina uppgifter vid extraordinära 
händelser i fredstid. Lag (2019:925).

Rapportering

9 § Kommuner och regioner ska hålla den myndighet som 
regeringen bestämmer informerad om vilka åtgärder som 
vidtagits enligt detta kapitel och hur åtgärderna påverkat 
krisberedskapsläget. 

Kommunen och regionen ska vid en extraordinär händelse i 
fredstid ge den myndighet som regeringen bestämmer 
lägesrapporter och information om händelseutvecklingen, 
tillståndet och den förväntade utvecklingen samt om vidtagna 
och planerade åtgärder. Lag (2019:925).

3 kap. Förberedelser för och verksamhet under höjd beredskap

Förberedelser

1 § Kommuner och regioner ska vidta de förberedelser som 
behövs för verksamheten under höjd beredskap 
(beredskapsförberedelser). Lag (2019:925).

Ledningsansvar

2 § Under höjd beredskap ansvarar kommunstyrelsen för 
ledningen av den del av det civila försvaret som kommunen ska 
bedriva. 

Under höjd beredskap ansvarar regionstyrelsen för ledningen av 
den civila hälso- och sjukvården samt den övriga verksamhet 
för det civila försvaret som regionen ska bedriva.
Lag (2019:925).

Lokal kristidsverksamhet

3 § Kommunen skall under höjd beredskap eller när
ransoneringslagen (1978:268) i annat fall tillämpas, i den
omfattning som regeringen i särskilda fall beslutar,

1. vidta de åtgärder som behövs för försörjningen med
nödvändiga varor,

2. medverka vid allmän prisreglering och ransonering, och

3. medverka i övrigt vid genomförandet av åtgärder som är
viktiga för landets försörjning.

Geografiskt områdesansvar

4 § Kommunstyrelsen skall under höjd beredskap verka för att
den verksamhet som bedrivs i kommunen av olika aktörer
samordnas och för att samverkan kommer till stånd mellan dem
som bedriver verksamheten.

Rapportering

5 § Kommuner och regioner ska under höjd beredskap hålla den 
myndighet som regeringen bestämmer informerad om 
beredskapsläget och de övriga förhållanden som har betydelse 
för det civila försvaret i kommunen respektive regionen.
Lag (2019:925).

4 kap. Bistånd mellan kommuner och regioner samt stöd till 
enskilda

Bistånd mellan kommuner och regioner

1 § Kommuner och regioner får på begäran lämna hjälp till 
andra kommuner och regioner som drabbats av en extraordinär 
händelse i fredstid. Om hjälp har lämnats har kommunen eller 
regionen rätt till skälig ersättning av den andra kommunen 
eller regionen.

När en enskild persons vistelse i en kommun är föranledd av en 
extraordinär händelse i fredstid, har vistelsekommunen rätt 
till ersättning från den kommun som drabbats av den 
extraordinära händelsen. Lag (2019:925).

2 § Om en kommun eller en region har en för totalförsvaret 
viktig uppgift och denna blir oskäligt betungande till följd 
av krigsskada eller andra utomordentliga förhållanden som 
orsakats av krig eller krigsfara, är andra kommuner och 
regioner skyldiga att lämna hjälp.

Omfattningen av hjälpen beslutas av regeringen eller den 
myndighet som regeringen bestämmer. Lag (2019:925).

Stöd till enskilda

3 § Kommuner och regioner får under en extraordinär händelse i 
fredstid lämna begränsat ekonomiskt stöd till en enskild som 
drabbats av händelsen. Lag (2019:925).

5 kap. Statlig ersättning

1 § Kommunerna och regionerna ska få ersättning av staten för 
kostnader för förberedande uppgifter som de utför enligt 2 och 
3 kap. Uppgifter som rör extraordinära händelser i fredstid 
berättigar till ersättning endast i den mån verksamheten är 
till nytta för hanteringen av sådana mycket omfattande och 
svåra extraordinära händelser som allvarligt kan påverka 
kommunens respektive regionens verksamhet.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
meddelar föreskrifter om ersättningens storlek.
Lag (2019:925).

6 kap. Skyldighet att lämna upplysningar m.m. om krigsfångar
och andra skyddade personer

1 § Enligt Genèvekonventionerna den 12 augusti 1949 rörande 
skydd för offren i internationella väpnade konflikter och 
tilläggsprotokollen till konventionerna ska uppgifter om 
identitet, vistelseort, hälsotillstånd och liknande 
förhållanden som avser krigsfångar och andra skyddade personer 
som är i Sveriges våld lämnas till en officiell nationell 
upplysningsbyrå. Varje kommun och region som har sådana 
uppgifter ska, under tid när den nationella upplysningsbyrån 
är upprättad, lämna dessa uppgifter i fråga om krigsfångar 
till Totalförsvarets plikt- och prövningsverk och i fråga om 
andra skyddade personer till Migrationsverket. Totalförsvarets 
plikt- och prövningsverk och Migrationsverket ska 
vidarebefordra uppgifterna till den nationella 
upplysningsbyrån.

Varje kommun och region ska också till Totalförsvarets plikt- 
och prövningsverk respektive Migrationsverket lämna uppsamlade 
värdeföremål och handlingar, som kvarlämnats av skyddade 
personer eller som efterlämnats av avlidna skyddade personer, 
om värdeföremålen eller handlingarna är av vikt för de närmast 
anhöriga. Uppgift ska även lämnas om var avlidna skyddade 
personers gravar är belägna. Totalförsvarets plikt- och 
prövningsverk och Migrationsverket ska lämna vidare uppsamlade 
värdeföremål och handlingar samt vidarebefordra uppgifter om 
gravars belägenhet till den nationella upplysningsbyrån.
Lag (2020:1275).

2 § På begäran av Svenska Röda Korset ska varje kommun och 
region, som i krig eller under neutralitet kan få sådan 
information som avses i 1 §, i fred hjälpa Svenska Röda Korset 
med att förbereda den nationella upplysningsbyråns verksamhet.
Lag (2019:925).

7 kap. Tystnadsplikt

1 § Den som deltar eller har deltagit i en kommuns eller en 
regions verksamhet med beredskap för eller åtgärder under 
extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap får inte 
obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon därigenom har 
fått veta om

1. förhållanden av betydelse för att förebygga och hantera 
fredstida kriser, 

2. förhållanden av betydelse för totalförsvaret eller rikets 
säkerhet i övrigt, 

3. en enskild persons ekonomiska förhållanden, eller 

4. ett företags affärs- eller driftsförhållanden.
Lag (2019:925).

2 § Den som deltar eller har deltagit i verksamhet hos den
nationella upplysningsbyrå som avses i 6 kap. 1 § får inte
obehörigen röja vad han eller hon i sin verksamhet har fått
veta om en krigsfånge eller annan skyddad person som avses i
Genèvekonventionerna den 12 augusti 1949 rörande skydd för
offren i internationella väpnade konflikter och
tilläggsprotokollen till konventionerna, såvitt gäller
vistelseort, hälsotillstånd eller andra personliga
förhållanden.

Trots tystnadsplikten får den som deltar i verksamhet hos den
nationella upplysningsbyrån till Central Tracing Agency vid
Internationella rödakorskommittén i Genève vidarebefordra
sådana uppgifter som avses i 6 kap. 1 § och motsvarande
uppgifter som lämnats till den nationella upplysningsbyrån av
statliga myndigheter.

8 kap. Överklagande av beslut

1 § En statlig myndighets beslut om ersättning enligt 5 kap.
1 § får överklagas hos regeringen.

2 § Beslut som meddelats i frågor enligt 3 kap. 3 § får inte
överklagas.