Lag (1949:164) med vissa bestämmelser om rättegången i tryckfrihetsmål 

1 § Laga domstol i mål angående ansvar på grund av tryckfrihetsbrott 
genom periodisk skrift är tingsrätt som är behörig att upptaga 
tryckfrihetsmål i det län där skriftens utgivningsort är belägen. Mål 
angående ansvar på grund av tryckfrihetsbrott genom annan skrift 
upptages av tingsrätt som är behörig att upptaga tryckfrihetsmål i det 
län där den, som enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningen har att svara 
för skriften, har sitt hemvist. 

Finnes ej behörig domstol enligt vad som sägs i första stycket, upptages 
målet av tingsrätt som är behörig att upptaga tryckfrihetsmål i det län 
där skriften är tryckt eller eljest mångfaldigad eller, om skriften är 
mångfaldigad utom riket, där den som låtit utlämna skriften för 
spridning inom riket har sitt hemvist. Är vid talans väckande ej känt 
var skriften mångfaldigats eller var den, som låtit utlämna utom riket 
mångfaldigad skrift för spridning här i riket, har hemvist inom detta, 
upptages målet av tingsrätt som är behörig att upptaga tryckfrihetsmål i 
det län där exemplar av skriften anträffas. 

Finnas flera tingsrätter som enligt första eller andra stycket kunna 
vara behöriga skall målet, om den ort som grundar behörigheten är 
belägen inom domkretsen för en av tingsrätterna, upptagas av denna, och 
i annat fall av den av tingsrätterna som är närmast den orten. Lag 
(1977:1017). 

1 a § Tryckfrihetsmål angående ansvar på grund av brott enligt 7 kap. 3 
§ tryckfrihetsförordningen, varigenom någon medverkat till 
tryckfrihetsbrott, upptages av tingsrätt, som är behörig i fråga om 
ansvar för tryckfrihetsbrottet. Vad nu sagts äger motsvarande 
tillämpning å tryckfrihetsmål angående ansvar på grund av brott enligt 7 
kap. 3 § andra stycket tryckfrihetsförordningen, varigenom någon 
anskaffat uppgift eller underrättelse vars offentliggörande innefattat 
tryckfrihetsbrott för vilket han själv svarar enligt 8 kap. samma 
förordning. 

Förekomma samtidigt vid tingsrätt tryckfrihetsmål angående 
tryckfrihetsbrott och tryckfrihetsmål angående annat brott, som på sätt 
angives i första stycket har samband med tryckfrihetsbrottet, skola 
målen handläggas i en rättegång, om ej synnerliga skäl föranleda annat. 

Tryckfrihetsmål angående ansvar på grund av annat brott enligt 7 kap. 3 
§ tryckfrihetsförordningen än som avses i första stycket upptages av 
tingsrätt, som är behörig att upptaga tryckfrihetsmål i det län, där den 
mot vilken talan väckes har sitt hemvist. Saknar han känt hemvist inom 
riket, upptages målet av tingsrätt med behörighet att upptaga 
tryckfrihetsmål i det län, där brottet förövades eller där han gripits 
eller eljest uppehåller sig. Finnas flera tingsrätter som kunna vara 
behöriga, äger 1 § tredje stycket motsvarande tillämpning. Vad som är 
föreskrivet i rättegångsbalken angående laga domstol och förening av 
mål, när talan väckes mot flera, äger motsvarande tillämpning i fråga om 
tryckfrihetsmål som avses i detta stycke. Lag (1977:1017). 

1 b § Åtal för brott, som äger samband med tryckfrihetsbrott eller brott 
enligt 7 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen, må väckas vid den tingsrätt 
som äger upptaga åtal för det sist angivna brottet, om rätten med hänsyn 
till utredningen eller annan omständighet finner lämpligt, att åtalen 
upptagas av samma domstol. 

Tryckfrihetsmål, vari talan föres om ansvar, och annat brottmål må, utan 
hinder av att för målen samma rättegångsform ej är tillämplig, 
handläggas i en rättegång, om det på grund av målens samband med 
varandra skulle vara till allvarlig olägenhet att målen handläggas i 
skilda rättegångar. Hålles huvudförhandling i rättegången inför jury, 
skall dock talan, som ej är att hänföra till tryckfrihetsmål, prövas 
enbart av rätten. 

Fråga om förening av mål enligt andra stycket prövas av rätten på 
framställning av justitiekanslern. Över framställningen skall den 
tilltalade i det mål, som ej är att hänföra till tryckfrihetsmål, 
beredas tillfälle att yttra sig. Talan mot rättens beslut, varigenom mål 
förenats, föres särskilt. Mot beslut, varigenom framställning om 
förening av mål avslagits, må särskild talan föras av justitiekanslern. 

I mål, som enligt andra stycket må förenas med tryckfrihetsmål, är 
justitiekanslern åklagare. Lag (1977:1017). 

2 § I mål angående ansvar på grund av tryckfrihetsbrott skall rätten vid 
förberedande behandling så snart ske kan utreda huruvida den tilltalade 
enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningen är ansvarig för skriften samt, om 
så erfordras, meddela beslut därom.

Vid beredande av tryckfrihetsmål, vari talan föres om ansvar, må rätten, 
även då fråga är om allmänt åtal, höra part eller annan så ock meddela 
beslut i fråga om målets avvisande. För behandling av fråga som avses i 
första stycket må huvudförhandling utsättas; vid sådan förhandling eller 
vid huvudförhandling, som eljest utsättes ehuru målet i övrigt ej är 
berett till huvudförhandling, skall rätten bestå av tre lagfarna domare.

Om särskild talan mot beslut, varigenom rätten ogillat invändning av 
tilltalad att han enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningen icke är 
ansvarig för skriften, gälle vad i rättegångsbalken är stadgat angående 
invändning om rättegångshinder. Lag (1990:449).

3 § Vid beredande av tryckfrihetsmål, vari talan föres om ansvar, skall 
tillika bestämmas, om jury skall pröva huruvida brott föreligger. 

Då jury skall medverka, skola vid sammanträde med parterna inför rätten 
de åtgärder för juryns bildande vidtagas som i tryckfrihetsförordningen 
stadgas. Sedan målets beredande slutförts, skall rätten utsätta tid för 
huvudförhandling. 

Tryckfrihetsmål, vari jury ej skall medverka, varde, sedan beredandet 
slutförts, utsatt till huvudförhandling i den för brottmål i allmänhet 
gällande ordningen. Lag (1977:1017). 

4 § Vid huvudförhandling inför jury skall rätten bestå av tre lagfarna 
domare, dock att, om det inträffar förfall för någon av dem sedan 
huvudförhandlingen har påbörjats, rätten är domför med två lagfarna 
domare. De till tjänstgöring i juryn utsedda skall genom rättens försorg 
skriftligen kallas till förhandling. Kallelsen skall innehålla såväl 
uppgift om den tid, inom vilken anmälan om laga förfall bör ha kommit in 
till rätten, som erinran om påföljd för försummelse att hörsamma 
kallelsen.

Visar juryman laga förfall, inkallas från samma grupp av jurymän 
suppleant till tjänstgöring. Finner rätten att juryman icke styrkt laga 
förfall, varde jurymannen underrättad därom. Suppleanter kallas i den 
ordning vari de utlottats.

Uteblir juryman å tid till vilken förhandlingen inför juryn utsatts, 
skall suppleant för den uteblivne inkallas, om uppskov med målet 
därigenom kan undvikas. Äger den uteblivne ej laga förfall och vållas av 
utevaron uppskov med målet, vare han skyldig att ersätta statsverket och 
parterna den kostnad, som genom försummelsen uppkommer; dock må 
ersättningsskyldigheten jämkas efter vad rätten finner skäligt. Lag 
(1989:660).

5 § Då fulltalig jury tillstädeskommit inför rätten, skola juryns 
medlemmar avlägga denna försäkran: "Jag N. N. lovar och försäkrar på 
heder och samvete, att jag såsom ledamot i denna jury efter bästa 
förstånd skall besvara de frågor som av rätten framställas och i 
obrottslig tystnad hålla såväl vad under juryns överläggningar yttras 
som huru de särskilda medlemmarna rösta. Detta vill och skall jag som en 
ärlig och uppriktig domare troget hålla." 

6 § Vid huvudförhandlingen äger juryman att med rättens tillstånd 
framställa fråga till part, vittne, sakkunnig eller annan. 

Fortsatt huvudförhandling må ej hållas, med mindre juryns sammansättning 
är oförändrad. 

7 § Sedan förhandlingen inför juryn blivit förd till slut, skall rätten 
utan uppskov till juryns besvarande skriftligen avfatta frågan, huruvida 
brott föreligger efter det eller de lagrum som åklagaren eller 
målsäganden funnit tillämpliga. Föres talan om ansvar för flera brott 
eller föranleder måls beskaffenhet eljest flera frågor, skola de 
framställas var för sig. Innan frågorna till juryn slutligen avfattas, 
skall närvarande part beredas tillfälle att yttra sig över desamma. Lag 
(1977:1017). 

8 § Om de frågor, som av rätten framställts till juryn, överlägge juryn 
omedelbart i enrum under en av juryn utsedd ordförande. Under 
överläggningen skall, om det påkallas av någon av jurymännen, juryn 
sammanträda med rätten för att inhämta upplysningar om vad lag stadgar. 
Ej må i rättens närvaro juryn överlägga angående sitt svar eller 
företaga omröstning. 

Framställd fråga skall av juryn besvaras med ja eller nej. Juryn må ej 
åtskiljas, innan samtliga frågor blivit besvarade. 

9 § Vid juryns överläggning skola handlingarna i målet jämte rättens 
protokoll vara tillgängliga. 

Juryns prövning skall grundas å vad vid huvudförhandlingen inför juryn 
förekommit. Har ny huvudförhandling ägt rum, skall prövningen grundas å 
vad därvid förekommit. 

Juryns svar skall, skriftligen avfattat, tillställas rätten. 

10 § Då i mål, vari målsägande fört talan, frågan huruvida brott 
föreligger prövats av jury, må, om omständigheterna föranleda därtill, 
förordnas att målsäganden och den tilltalade skola bära var sin 
rättegångskostnad. Lag (1977:1017). 

11 § Dom i tryckfrihetsmål skall meddelas senast söckendagen efter det 
juryns svar tillställts rätten. Finnes på grund av målets beskaffenhet 
rådrum för domens beslutande eller avfattande oundgängligen 
erforderligt, må rätten dock besluta om anstånd därmed i högst en vecka. 
Vid avkunnande av dom erfordras ej att juryn är närvarande. Lag 
(1977:1017). 

12 § Bestämmelser om ersättning till juryman meddelas av regeringen. Lag 
(1977:1017). 

13 § Vad i denna lag är stadgat om tryckfrihetsmål, vari talan föres om 
ansvar, skall i tillämpliga delar gälla beträffande tryckfrihetsmål, 
vari utan samband med åtal talan föres om skrifts konfiskering eller om 
enskilt anspråk; i mål om enskilt anspråk gälle dock följande särskilda 
bestämmelser. 

Vid målets beredande skall utredas, huruvida anspråket enligt 
tryckfrihetsförordningen må göras gällande mot svaranden samt, om så 
erfordras, beslut därom meddelas. Om föreläggande för part att komma 
tillstädes och om verkan av parts utevaro gälle vad i rättegångsbalken 
är stadgat angående sak, varom förlikning ej är tillåten. Skall jury ej 
medverka varde målet utsatt till huvudförhandling i den för tvistemål i 
allmänhet gällande ordningen. Lag (1977:1017). 

Övergångsbestämmelser

1989:660

Denna lag träder i kraft den 1 september 1989. Äldre föreskrifter gäller 
alltjämt vid huvudförhandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet.