Förordning (1984:931) om dubbelbeskattningsavtal  mellan Sverige och Canada 

1 § Lagen (1984:175) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och
Canada skall träda i kraft den 1 januari 1985 och tillämpas
beträffande inkomst som förvärvas den 1 januari 1985 eller senare och
beträffande förmögenhet som taxeras år 1986 eller senare år. Avtalet
trädde i kraft den 30 oktober 1984.

2 § Vid tillämpningen av dubbelbeskattningsavtalet skall iakttas de
anvisningar som framgår av bilagorna 1 och 2.

3 § Ärende, som enligt artikel 4 punkt 3 i avtalet skall avgöras genom
ömsesidig överenskommelse mellan de behöriga myndigheterna i de
avtalsslutande staterna, skall på svensk sida handläggas av
riksskatteverket. Är sådant ärende av särskild betydelse eller annars
av sådan beskaffenhet att det bör avgöras av finansministern, skall
dock riksskatteverket med eget yttrande överlämna ärendet till
finansdepartementet.

Riksskatteverkets beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

Övergångsbestämmelser

1984:931

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1985.

2. Genom förordningen upphävs

a) kungörelsen (1967:27) om tillämpning av avtal den 6 april 1951
mellan Sverige och Canada för undvikande av dubbelbeskattning samt
fastställande av bestämmelser angående ömsesidig handräckning i fråga
om inkomstskatter,

b) kungörelsen (1970:336) om tillämpning av tilläggsavtal till avtal
mellan Sverige och Canada för undvikande av dubbelbeskattning, m. m.,
samt

c) kungörelsen (1973:49) om kupongskatt för person som är bosatt i
Canada.

3. De upphävda kungörelserna tillämpas dock fortfarande på inkomst som
förvärvas före den 1 januari 1985 och på förmögenhet som taxeras år
1985 eller tidigare år. I fall då större skattelättnad skulle ha
medgivits enligt de upphävda kungörelserna tillämpas dock dessa
fortfarande på inkomst som förvärvas före den 1 januari 1986.

1996:1511

Den upphävda författningen skall dock fortfarande tillämpas

a) beträffande skatt på inkomst som förvärvas före den 1 januari
året efter det år då lagen träder i kraft, och

b) beträffande skatt på förmögenhet som taxeras första kalenderåret
närmast efter det år då lagen träder i kraft eller tidigare.


Bilaga 1


Anvisningar till bestämmelserna i avtalet


till art. 1 och 4

Avtalets bestämmelser är i allmänhet tillämpliga endast på fysiska och
juridiska personer som har hemvist i Sverige eller Canada.

Frågan om en fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i
endera staten avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i
resp. stat. I art. 4 punkterna 2 och 4 regleras fall av s. k. dubbel
bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska
beskattningsregler anses bosatt i Sverige och enligt
beskattningsreglerna i Canada anses bosatt där. Vid tillämpningen av
avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast
i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda
avtalsbestämmelser.

Om en fysisk person enligt bestämmelserna i punkt 1 andra stycket av
anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen (1928:370) anses bosatt i
Sverige och enligt bestämmelserna i art. 4 punkterna 1 och 2 anses
bosatt i Canada, skall dock de behöriga myndigheterna söka lösa frågan
genom ömsesidig överenskommelse (art. 4 punkt 3).

Person, som avses i 69 § kommunalskattelagen (1928:370), 17 § lagen
(1947:576) om statlig inkomstskatt och 17 § lagen (1947:577) om
statlig förmögenhetsskatt och som tillhör svensk beskickning eller
lönat svenskt konsulat i Canada skall vid tillämpningen av art. 4
punkt 1 anses bosatt i Sverige.

Person, som avses i 70 § 1 mom. kommunalskattelagen, 18 § 1 mom. lagen
om statlig inkomstskatt och 18 § lagen om statlig förmögenhetsskatt
och som tillhör beskickning eller lönat konsulat som Canada har i
Sverige, skall vid tillämpningen av art. 4 punkt 1 anses bosatt i
Canada.

till art. 2

Avtalet gäller de skatter som anges i art. 2. I art. 2 punkt 3 anges
de skatter som utgick vid avtalets undertecknande och på vilka avtalet
tillämpas. Avtalet skall dock tillämpas även på skatter av samma eller
i huvudsak likartat slag som efter avtalets undertecknande införs vid
sidan av eller i stället för de angivna skatterna. Detta innebär, att
avtalet tillämpas på den svenska vinstdelningsskatten.

till art. 6--21

En inkomst beskattas i Sverige om så kan ske enligt gällande
skatteförfattningar och inskränkning av skattskyldigheten inte följer
av bestämmelse i avtalet. Även om en inkomst enligt avtalet beskattas
endast i Canada kan den likväl komma att påverka storleken av svensk
skatt på annan inkomst *(jfr art. 23 punkt 2 c)*). Vid beskattningen
hänförs en inkomst alltid till den förvärvskälla till vilken den hör
enligt de svenska skatteförfattningarna oavsett till vilket
inkomstslag inkomsten har hänförts enligt avtalet.

till art. 6

Enligt bl. a. 27 § kommunalskattelagen (1928:370) beskattas inkomst
som härrör från fastighet i vissa fall som inkomst av rörelse. Inkomst
som omfattas av art. 6 skall emellertid vid tillämpningen av avtalet
beskattas som inkomst av fast egendom. Detta medför att inkomsten får
beskattas i den stat där den fasta egendomen är belägen. Denna regel
gäller även beträffande vinst genom överlåtelse av fast egendom liksom
beträffande royalty från fast egendom eller för nyttjandet av eller
rätten att nyttja mineralförekomst, källa eller annan naturtillgång.
Annan royalty beskattas enligt art. 12.

till art. 7

Inkomst av rörelse, som bedrivs från fast driftställe, beskattas i
regel enligt art. 7. Vad som förstås med uttrycket "fast driftställe"
anges i art. 5.

Om en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver
rörelse från fast driftställe i Canada, får den till driftstället
hänförliga inkomsten beskattas i Sverige men skatt på inkomsten som
erlagts i Canada avräknas från den svenska skatten enligt art. 23
punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt
2 av anvisningarna till art. 23.

Inkomst av rörelse, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i
Canada bedriver från fast driftställe i Sverige, beräknas enligt art.
7 punkterna 2-5. Till grund för inkomstberäkningen bör läggas i första
hand den särskilda bokföring som kan ha förts vid det fasta
driftstället. I mån av behov skall denna bokföring justeras så, att
inkomstberäkningen sker i enlighet med den i punkterna 2 och 3 angivna
principen. Avdrag medges för så stor del av huvudkontorets allmänna
omkostnader som skäligen kan antas belöpa på det fasta driftstället.

Om beskattning av inkomst av sjöfart och luftfart i internationell
trafik finns särskilda bestämmelser i art. 8.

till art. 8

Inkomst av luftfart i internationell trafik beskattas enligt art. 8
endast i den stat där företaget har sin verkliga ledning. Motsvarande
gäller i fråga om inkomst av sjöfart i internationell trafik, såvida
inte fall som avses i art. 8 punkt 2 föreligger.

till art. 9

Art. 9 innehåller en allmän regel om omräkning av vinstfördelningen
mellan företag med intressegemenskap. För Sveriges del kan omräkning
vid taxering ske enligt 43 § kommunalskattelagen (1928:370).

Om sådan omräkning sker mellan företag i Sverige och Canada skall
länsstyrelsen anmäla detta till regeringen och i korthet redogöra för
vad som förekommit.

till art. 10

1. Vad som förstås med uttrycket "utdelning" anges i art. 10 punkt 3.

2. När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär
utdelning från bolag med hemvist i Canada och utdelningen inte är
hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe
eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen
har i Canada iakttas bestämmelserna i andra och tredje styckena.

Om aktiebolag eller ekonomisk förening uppbär utdelningen, är denna
undantagen från taxering i Sverige i den mån art. 23 punkt 2 d)
föranleder det. De svenska bestämmelserna om befrielse från
skattskyldighet för utdelning som avses i art. 23 punkt 2 d) finns i
54 § kommunalskattelagen (1928:370) och 7 § lagen (1947:576) om
statlig inkomstskatt.

I övriga fall beräknas svensk skatt på utdelningen på vanligt sätt.
Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för förvaltningskostnader
och ränta på skuld som belöper på aktie eller annan andel till vilken
utdelningen är hänförlig. Avdrag medges dock inte för skatt på
utdelningen som erlagts i Canada. Den sålunda beräknade skatten
nedsätts enligt art. 23 punkt 2 a) genom avräkning av skatt som tagits
ut i Canada enligt art. 10 punkt 2. Denna skatt får inte överstiga 15
% av utdelningens bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen
hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

3. När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär
utdelning från bolag med hemvist i Canada och utdelningen är hänförlig
till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller
stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i
Canada, tillämpas art. 7 resp. art. 14. Utdelningen skall, om inte
annat gäller på grund av art. 23 punkt 2 d), i detta fall beskattas i
Sverige men skatt på utdelningen som erlagts i Canada avräknas från
den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet
vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

4. När aktiebolag i Sverige verkställer utdelning till en fysisk eller
juridisk person med hemvist i Canada och utdelningen inte är hänförlig
till andel som äger verkligt samband med fast driftställe eller
stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i
Sverige, tas kupongskatt ut med 15 % av utdelningens bruttobelopp.
Utdelning från svensk ekonomisk förening beskattas i sådant fall
enligt 6 § 1 mom. a och c lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt men
den statliga inkomstskatten får inte överstiga 15 % av utdelningens
bruttobelopp. Vid taxering till statlig inkomstskatt för utdelning
från svensk ekonomisk förening skall taxeringsnämnd i deklarationen
anteckna de uppgifter som behövs för debitering. Längdförande
myndighet svarar för att sådan anteckning görs i skattelängden.

Angående förfarandet vid nedsättning av svensk skatt på utdelning
tillämpas i övrigt särskilda bestämmelser; se bilaga 2.

Om den som har rätt till utdelningen har fast driftställe eller
stadigvarande anordning i Sverige och utdelningen är hänförlig till
andel, som äger verkligt samband med det fasta driftstället eller den
stadigvarande anordningen gäller inte ovan angivna regler om
begränsning av svensk skatt på utdelning.

till art. 11

1. Vad som förstås med uttrycket "ränta" anges i art. 11 punkt 5.

2. Ränta, som betalas från Canada till en fysisk eller juridisk person
med hemvist i Sverige, beskattas här.

Är räntan inte hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med
fast driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt
till räntan har i Canada, beräknas svensk skatt på räntan utan avdrag
för skatt på räntan som erlagts i Canada. Avdrag medges dock i vanlig
ordning för förvaltningskostnader etc. Svensk skatt på räntan nedsätts
enligt art. 23 punkt 2 a) genom avräkning av skatt som tagits ut i
Canada enligt art. 11 punkt 2. Denna skatt får inte överstiga 15 % av
räntans bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas
till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

I fall som avses i art. 11 punkt 3 och punkt 4 a) och c) får
canadensisk skatt inte tas ut på räntan.

Är räntan hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med fast
driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt till
räntan har i Canada, tillämpas art. 7 resp. art. 14. Skatt på räntan
som erlagts i Canada avräknas i sådant fall från den svenska skatten
enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen
hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

3. Ränta, vilken utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk
person som har hemvist i Canada och som enligt svensk
skattelagstiftning inte är bosatt i Sverige, kan enligt gällande
svenska regler inte beskattas i Sverige. Detta gäller dock endast
beträffande ränta som utgör inkomst av förvärvskällan kapital. Är
räntan enligt punkt 2 av anvisningarna till 28 § kommunalskattelagen
(1928:370) att hänföra till inkomst av rörelse, beskattas räntan
enligt art. 11 punkt 2 i Sverige under förutsättning att den fordran
för vilken räntan betalas inte äger verkligt samband med fast
driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till
räntan har i Sverige. Skatten får därvid inte överstiga 15 % av
räntans bruttobelopp.

Om den som har rätt till räntan har fast driftställe eller
stadigvarande anordning i Sverige och räntan är hänförlig till fordran
som äger verkligt samband med det fasta driftstället eller den
stadigvarande anordningen gäller inte ovan angivna regler om
begränsning av svensk skatt på räntan (art. 11 punkt 6).

till art. 12

1. Beträffande beskattning av sådan royalty som avses i art. 12 punkt
4 gäller följande.

Royalty, som betalas från Canada till en fysisk eller juridisk person
med hemvist i Sverige, beskattas här.

Är royaltyn inte hänförlig till rättighet eller egendom, som äger
verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning
som den som har rätt till royaltyn har i Canada, beräknas svensk skatt
på royaltyns bruttobelopp utan avdrag för skatt på royaltyn som
erlagts i Canada. Avdrag medges dock i vanlig ordning för
förvaltningskostnader etc. Svensk skatt på royaltyn nedsätts enligt
art. 23 punkt 2 a) genom avräkning av skatt som tagits ut i Canada
enligt art. 12 punkt 2. Denna skatt får inte överstiga 10 % av
royaltyns bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen
hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

I fall som avses i art. 12 punkt 3 får canadensisk skatt inte tas ut
på royaltyn.

Är royaltyn hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt
samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som
har rätt till royaltyn har i Canada, tillämpas art. 7 resp. art. 14.
Skatt på royaltyn som erlagts i Canada avräknas i sådant fall från den
svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid
avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

Om inte annat följer av art. 12 punkt 3, skall royalty, som utbetalas
från Sverige till en fysisk eller juridisk person med hemvist i
Canada, beskattas här enligt 28 § 1 mom. kommunalskattelagen
(1928:370) jämfört med 2 och 3 §§ lagen (1947:576) om statlig
inkomstskatt. Om inte fall som avses i art. 12 punkt 5 föreligger, får
emellertid summan av den statliga och kommunala inkomstskatt som
belöper på royaltyn inte överstiga 10 % av royaltyns bruttobelopp. Vid
tillämpningen av denna maximeringsregel iakttas bestämmelserna i
följande stycke.

Om inkomsttagaren uppbär även annan inkomst från Sverige än royaltyn,
anses på royaltyn belöpa så stor andel av hela den statliga och
kommunala inkomstskatten som royaltyn -- efter avdrag för kostnader
som är hänförliga till royaltyn -- utgör av inkomsttagarens
sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor. Taxeringsnämnden skall i
deklarationen anteckna royaltyns bruttobelopp och i förekommande fall
den nyss angivna delen av den statliga resp. kommunala inkomstskatten
samt ange att summan av den på vanligt sätt uträknade och på royaltyn
belöpande statliga och kommunala inkomstskatten skall, om den
överstiger 10 % av royaltyns bruttobelopp, nedsättas med det
överskjutande beloppet i förhållande till hur stor andel den
statliga resp. kommunala inkomstskatten utgör av den sammanlagda
skatten på royaltyn. Längdförande myndighet svarar för att sådan
anteckning görs i skattelängden.

2. Royalty eller annat belopp, som utbetalas såsom ersättning för
nyttjandet av mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång,
beskattas enligt art. 6.

till art. 13

Vinst, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Canada
förvärvar genom överlåtelse av fast egendom i Sverige, beskattas här
(art. 13 punkt 1). Detsamma gäller enligt art. 13 punkt 3 aktier eller
andelar i bolag, vars tillgångar huvudsakligen utgörs av sådan fast
egendom. Vidare beskattas i Sverige vinst genom icke yrkesmässig
avyttring av lös egendom som utgör del av rörelsetillgångarna i fast
driftställe som en person med hemvist i Canada har här (art. 13 punkt
2). Beskattningen sker i sådant fall enligt 28 § kommunalskattelagen
(1928:370) jämförd med 2 och 3 §§ lagen (1947:576) om statlig
inkomstskatt. Motsvarande gäller i fråga om lös egendom hänförlig till
stadigvarande anordning för att utöva fritt yrke som inkomsttagaren
har i Sverige. Vinst, som en fysisk person med hemvist i Canada
förvärvar genom överlåtelse av annan egendom, får enligt art. 13 punkt
5 beskattas här under förutsättning att överlåtaren haft hemvist i
Sverige vid något tillfälle under en sexårsperiod närmast före
överlåtelsen. Har skatt erlagts i Canada på vinst som enligt art. 13
punkt 5 beskattas här, nedsätts den svenska skatten genom avräkning av
den skatt som erlagts i Canada enligt bestämmelserna i art. 23 punkt 2
b); jfr punkt 4 av anvisningarna till art. 23.

Vinst, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige
förvärvar genom avyttring av egendom, beskattas här om inte annat
följer av art. 13 punkt 2. Enligt art. 13 punkt 1 får skatt tas ut på
vinsten i Canada om den avyttrade egendomen utgörs av fast egendom i
Canada. Detsamma gäller enligt art. 13 punkt 3 aktier eller andelar i
bolag eller trust, vars tillgångar huvudsakligen utgörs av sådan fast
egendom. Motsvarande gäller enligt art. 13 punkt 2 i fråga om lös
egendom som ingår i fast driftställe som inkomsttagaren har i Canada,
eller lös egendom, som ingår i stadigvarande anordning för att utöva
fritt yrke vilken inkomsttagaren har i Canada. Vidare får skatt tas ut
i Canada på vinst som en fysisk person med hemvist i Sverige förvärvar
genom överlåtelse av annan egendom under förutsättning att överlåtaren
haft hemvist i Canada vid något tillfälle under en sexårsperiod
närmast före överlåtelsen (art. 13 punkt 5).

Svensk skatt på vinsten nedsätts enligt art. 23 punkt 2 a) genom
avräkning av den skatt som i enlighet med bestämmelserna i art. 13
påförts samma vinst i Canada. I fråga om förfarandet vid avräkningen
hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

till art. 14

1. Vad som förstås med uttrycket "fritt yrke" exemplifieras i art. 14
punkt 2.

2. Inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhet beskattas
i regel endast i den stat där den skattskyldige har hemvist. Är
inkomsten hänförlig till verksamhet, som utövas vid sådan
stadigvarande anordning som avses i art. 14 punkt 1, får inkomsten
dock beskattas i den stat där anordningen finns.

Om en person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst av fritt yrke
eller annan självständig verksamhet i Canada beskattas inkomsten i
Sverige. Om verksamheten bedrivs vid stadigvarande anordning i Canada
får inkomsten beskattas även i Canada, men skatt på inkomsten som
erlagts i Canada avräknas från den svenska skatten enligt art. 23
punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt
2 av anvisningarna till art. 23.

3. Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av skådespelare,
musiker, idrottsmän m.fl. se anvisningarna till art. 17.

till art. 15

Inkomst av enskild tjänst får enligt art. 15 punkt 1 i regel beskattas
i den stat där arbetet utförs. Undantag från denna regel föreskrivs i
art. 15 punkterna 2 och 3 samt i art. 16.

Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av skådespelare,
musiker, idrottsmän m.fl. se anvisningarna till art. 17.

Beskattningen av pension på grund av enskild tjänst regleras av
bestämmelserna i art. 18.

till art. 16

När ett svenskt bolag utbetalar styrelsearvode till en person med
hemvist i Canada, beskattas ersättningen i Sverige, om det kan ske
enligt gällande beskattningsregler. Har sådan ersättning uppburits av
en person med hemvist i Sverige från ett bolag med hemvist i Canada,
får inkomsten beskattas i Sverige men skatt på inkomsten som erlagts i
Canada avräknas från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I
fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av
anvisningarna till art. 23.

till art. 17

Inkomst, som teater- eller filmskådespelare, radio- eller
televisionsartister, musiker och liknande yrkesutövare samt idrottsmän
förvärvar genom sin yrkesverksamhet, får beskattas i den stat där
verksamheten utövas (art. 17 punkt 1). Detta gäller oavsett om
inkomsten förvärvas under utövande av fritt yrke eller på grund av
anställning. Enligt art. 17 punkt 2 får inkomsten beskattas i den stat
där artisten eller idrottsmannen utför arbetet, även om ersättningen
utbetalas till en annan person (t.ex. arbetsgivare hos vilken artisten
eller idrottsmannen är anställd) än artisten eller idrottsmannen
själv, såvida inte bestämmelserna i art. 17 punkt 3 är tillämpliga.
För Sveriges vidkommande iakttas vid tillämpningen av art. 17
punkterna 1 och 2 bestämmelserna i 54 § första stycket c
kommunalskattelagen (1928:370) och 7 § första stycket b lagen
(1947:576) om statlig inkomstskatt.

till art. 18

Pension och livränta får enligt art. 18 punkt 1 beskattas i den stat
från vilken de härrör. Detta innebär bl. a. att pension och livränta
som betalas från Sverige till person med hemvist i Canada, beskattas
här, om det kan ske enligt gällande beskattningsregler.

Person med hemvist i Sverige som uppbär pension och livränta från
Canada beskattas här för sådan inkomst. Detta gäller dock inte för
sådana utbetalningar som anges i art. 18 punkt 3 a). Svensk skatt på
inkomsten nedsätts enligt art. 23 punkt 2 a) genom avräkning av skatt
på inkomsten som erlagts i Canada. I fråga om förfarandet vid
avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

Underhållsbidrag och liknande belopp som betalas från Canada till
person med hemvist i Sverige, beskattas här om det kan ske enligt
gällande beskattningsregler men endast i den mån beloppet skulle ha
varit skattepliktigt i Canada om mottagaren haft hemvist där *(art. 18
punkt 3 b)*).

till art. 19

Ersättning, med undantag för pension, som utbetalas av någon av
staterna, dess politiska underavdelningar eller lokala myndigheter för
arbete utfört i denna stats, dess politiska underavdelningars eller
lokala myndigheters tjänst, beskattas enligt huvudregeln i art. 19
punkt 1 a) endast i den stat varifrån ersättningen utbetalas. Har
arbetet utförts i den andra staten av en person med hemvist i denna
stat, beskattas emellertid ersättningen enligt art. 19 punkt 1 b)
endast i den staten, om mottagaren är medborgare i den staten eller
inte fick hemvist där endast för att utföra ifrågavarande arbete.

Ersättning, som utbetalas för tjänst utförd i samband med rörelse, som
den utbetalande staten, dess politiska underavdelningar eller lokala
myndigheter bedrivit, beskattas som inkomst på grund av enskild tjänst
enligt art. 15 och 16.

Pension, som utbetalas av någon av staterna, dess politiska
underavdelningar eller lokala myndigheter, beskattas enligt art. 18.

till art. 23

1. Inkomst från Sverige, som uppbärs av en person med hemvist i
Canada, beskattas här i den mån svenska skatteförfattningar föranleder
det och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av övriga
artiklar. Detsamma gäller i fråga om förmögenhetstillgång som är
belägen i Sverige. Om inkomsten eller förmögenheten beskattas även i
Canada, medges lättnad vid beskattningen i Canada enligt art. 23 punkt
1 a), om inte fall föreligger som anges i punkt 4 nedan.

2. Inkomst från Canada, som förvärvas av en person med hemvist i
Sverige, tas med vid taxering i Sverige med undantag
för utdelning i vissa fall från bolag i Canada. I fråga om sådan
utdelning se punkt 2 andra stycket och punkt 3 av anvisningarna till
art. 10. Likaså tas förmögenhetstillgång, som är belägen i Canada, med
vid taxering till svensk förmögenhetsskatt. Svensk skatt på inkomsten
eller förmögenheten sätts ned genom avräkning enligt art. 23 punkt 2
a), om inte fall föreligger som anges i punkt 3 nedan.

Svensk inkomstskatt beräknas på inkomsten på vanligt sätt. Vid
inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för kostnader som är
hänförliga till inkomsten. Avdrag medges dock inte för skatt som
erlagts i Canada och som omfattas av avtalet. Från den sålunda
beräknade svenska skatten avräknas enligt art. 23 punkt 2 a) ett
belopp motsvarande den inkomstskatt som erlagts i Canada. På
motsvarande sätt förfars vid avräkning av förmögenhetsskatt, som
utgått i Canada, från den svenska förmögenhetsskatten. Beträffande
storleken av canadensisk skatt på utdelning och ränta hänvisas till
punkt 2 av anvisningarna till art. 10 resp. punkt 2 av anvisningarna
till art. 11. Har skatt enligt avtalet tagits ut i Canada på inkomst
av rörelse som har bedrivits i Canada, iakttas att inkomsten beräknats
enligt art. 7.

Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det
beskattningsår, för vilket inkomsten resp. förmögenheten tas upp till
beskattning, förete utredning om den skatt som har påförts inkomsten
resp. förmögenheten i Canada.

Avräkning av skatt på viss inkomst som erlagts i Canada får ske med
belopp motsvarande högst summan av de svenska skatter som belöper på
inkomsten. Vid tillämpningen av denna regel anses på inkomsten från
Canada belöpa så stor andel av statlig inkomstskatt som utgår på grund
av lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt som inkomsten -- efter
avdrag för kostnader -- utgör av den skattskyldiges sammanlagda
inkomst av olika förvärvskällor. Kommunal inkomstskatt anses belöpa på
inkomsten från Canada till så stor andel som inkomsten -- efter avdrag
för kostnader -- utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av
olika förvärvskällor vilken skall taxeras i samma kommun som inkomsten
från Canada.

Avräkning sker i första hand från statlig inkomstskatt som utgår på
grund av lagen om statlig inkomstskatt, i andra hand från kommunal
inkomstskatt och i sista hand från övrig inkomstskatt.

Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna motvärdet i svenska kronor
av den skatt på inkomsten som erlagts i Canada och ange att avräkning
skall ske med detta skattebelopp, dock högst med beloppet av de
svenska skatterna på inkomsten. Längdförande myndighet svarar för att
anteckning om avräkning görs i skattelängden.

Exempel: En person med hemvist i Sverige uppbär inkomst av fast
egendom i Canada med ett belopp motsvarande 10 000 kronor. På
inkomsten antas ha erlagts skatt i Canada med ett belopp av 1 500
kronor. Avdragsgilla kostnader uppgår till 1 000 kronor. Den
skattskyldige antas vidare uppbära nettointäkter av olika
förvärvskällor med ett belopp av 165 000 kronor vid den statliga
taxeringen och 150 000 kronor vid den kommunala taxeringen. Vidare
antas att allmänna avdrag
uppgår till 7 000 kronor. Den till statlig och kommunal inkomstskatt
taxerade inkomsten blir sålunda (9 000 + 165 000 -- 7 000=) 167 000
resp. (9 000 + 150 000 -- 7 000=) 152 000 kronor. I deklarationen
antecknas: "Avräkning från inkomstskatt enligt avtalet med Canada
skall ske med 1 500 kronor, dock högst med summan av
  9 000                                           9 000
------  av hela den statliga inkomstskatten och --------
174 000                                         159 000
av hela den kommunala inkomstskatten. Avräkning sker i första hand
från statlig inkomstskatt som utgår på grund av lagen om statlig
inkomstskatt, i andra hand från kommunal inkomstskatt och i sista hand
från övrig inkomstskatt."

Har den skattskyldige flera inkomster från utlandet kan vid
avräkningsförfarandet även bestämmelserna i 25 § första stycket lagen
om statlig inkomstskatt bli tillämpliga.

3. Om en person med hemvist i Sverige uppbär inkomst som enligt art.
8, art. 13 punkt 2, art. 18 punkt 3 a) eller art. 19 punkt 1 a) skall
beskattas endast i Canada, medtas inkomsten vid taxering i Sverige.
Statlig och kommunal inkomstskatt uträknas i vanlig ordning. De
sålunda uträknade inkomstskatterna sätts ned med ett belopp
motsvarande den del av inkomstskatterna som belöper på den inkomst som
enligt avtalet skall beskattas endast i Canada. Denna del skall utgöra
lika stor andel av den totala skatten som den minskning av den
beskattningsbara inkomsten, som skulle följa om den utländska
inkomsten inte tagits med, utgör av den verkliga beskattningsbara
inkomsten. Om den beskattningsbara inkomsten, som skulle uppkomma om
den utländska inkomsten inte tas med, blir 0, skall nedsättning av den
statliga inkomstskatten dock ske till ett belopp motsvarande den skatt
som uppkommer när skatten beräknas utan beaktande av den utländska
inkomsten. Vad som enligt huvudregeln gäller i fråga om inkomst som
skall beskattas endast i Canada skall på motsvarande sätt gälla i
fråga om förmögenhet som enligt art. 22 punkt 3 skall beskattas endast
i Canada.

Exempel: En person med hemvist i Sverige uppbär sådan pension från
Canada, som enligt art. 18 punkt 3 a) skall beskattas endast i Canada,
med ett belopp som efter avdrag för kostnader motsvarar 10 050 kronor.
Den skattskyldige antas uppbära i Sverige skattepliktiga nettointäkter
av andra förvärvskällor med 160 000 kronor och åtnjuta
underskottsavdrag i hemortskommunen med 20 000 kronor, övriga allmänna
avdrag med 4 500 kronor och grundavdrag med 7 500 kronor. Den
beskattningsbara inkomsten blir statligt (10 050 + 160 000 -- 20 000 -
- 4 500=) 145 500 kronor och kommunalt (10 050 + 160 000 -- 20 000 --
4 500 -- 7 500=) 138 000 kronor, sedan avrundning skett. Hade
pensionen inte medräknats skulle den beskattningsbara inkomsten ha
blivit
statligt (160 000 -- 20 000 -- 4 500=) 135 500 kronor och kommunalt
(160 000 -- 20 000 -- 4 500 -- 7 500=) 128 000 kronor. Den statliga
inkomstskatten och den kommunala inkomstskatten, beräknad på 145 500
resp. 138 000 kronor, nedsätts med
145 500 - 135 500          138 000 - 128 000
------------------ resp.   ------------------ .
  145 500                       138 000

I förekommande fall skall s. k. extra avdrag behållas oförändrat vid
beräkningen av den antagna beskattningsbara inkomsten.

I fall som nu nämnts skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna
grunden för uträkningen av inkomstskatterna resp. förmögenhetsskatten.
Längdförande myndighet svarar för att anteckning om nedsättning görs i
skattelängden.

4. När en person med hemvist i Canada uppbär inkomst som avses i art.
13 punkt 5 och som med stöd av denna bestämmelse beskattas i Sverige,
avräknas enligt art. 23 punkt 2 b) ett belopp motsvarande den skatt på
inkomsten som erlagts i Canada. Därvid gäller i tillämpliga delar
punkt 2 ovan. Avräkningsbeloppet får enligt art. 23 punkt 2 b) inte
överstiga den svenska skatten på inkomsten.

till art. 24

Av art. 24 punkt 2 följer att bolag i Canada inte får påföras
förmögenhetsskatt i Sverige. Bestämmelsen innebär ett undantag från
regeln i 6 § 1 mom. första stycket c lagen (1947:577) om statlig
förmögenhetsskatt.



Bilaga 2

Anvisningar om kupongskatt, m. m.

Kupongskatt för person med hemvist i Canada

1. Den som enligt lagen (1984:175) om dubbelbeskattningsavtal mellan
Sverige och Canada har hemvist i Canada kan, under de förutsättningar
som anges i art. 10 i avtalet, få nedsättning av den skatt på
utdelning som annars skulle utgå enligt kupongskattelagen (1970:624).

2. Om rätt till nedsättning föreligger enligt art. 10 i avtalet, tas
kupongskatt ut efter den skattesats som anges där. I övrigt skall den
som betalar utdelningen tillämpa bestämmelserna i kupongskattelagen
(1970:624) och kupongskattekungörelsen (1971:49).

Sålunda gäller att uppgifter enligt 14 § kupongskattelagen (1970:624)
skall lämnas då det är fråga om utdelning från aktiebolag eller
aktiefond som avses i 13 § samma lag. Som ytterligare förutsättning
för nedsättning av kupongskatt på sådan utdelning gäller att
utbetalaren genom intyg av myndighet eller bank i Canada visar att den
som har rätt till utdelningen har hemvist i Canada.

3. Har kupongskatt innehållits med högre belopp än den skattskyldige
skall erlägga enligt lagen (1984:175) om dubbelbeskattningsavtal
mellan Sverige och Canada kan den skattskyldige få ut det för högt
uttagna beloppet (restitution) efter ansökan hos riksskatteverket
enligt 27 § kupongskattelagen (1970:624).

4. Riksskatteverkets beslut i ärende om restitution får överklagas på
det sätt som anges i 29 § kupongskattelagen (1970:624).

Statlig inkomstskatt på utdelning från svensk ekonomisk förening
till person med hemvist i Canada

5. Den som enligt lagen (1984:175) om dubbelbeskattningsavtal mellan
Sverige och Canada har hemvist i Canada och som enligt 6 § 1 mom. a
och c lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt är skattskyldig i
Sverige för utdelning på andel i svensk ekonomisk förening kan erhålla
nedsättning av statlig inkomstskatt enligt art. 10 i avtalet under de
förutsättningar som anges där.

6. Ansökan om nedsättning görs hos den taxeringsnämnd som taxerar den
utdelningsberättigade till statlig inkomstskatt för det år då
utdelningen beskattas eller, om taxeringsnämndens arbete beträffande
taxeringen detta år avslutats, hos den domstol som handlägger besvär
över nämnda taxering. Ansökan bör göras före utgången av tredje
kalenderåret efter det då utdelningen blev tillgänglig för lyftning.

I samband med ansökningen skall den utdelningsberättigade genom intyg
från myndighet eller bank i Canada visa att han har hemvist i Canada.

7. Beslut i ärende som avses i punkt 6 får överklagas på det sätt som
anges i taxeringslagen (1956:623) och förvaltningsprocesslagen
(1971:291).

Övergångsbestämmelser

1998:259

De upphävda författningarna tillämpas dock fortfarande på inkomst
som förvärvas före den 1 januari 1998 och på förmögenhet som
taxeras 1998 eller tidigare. I fall då större skattelättnad skulle
ha medgivits enligt de upphävda författningarna tillämpas dock
dessa fortfarande på inkomst som förvärvas före den 1 juli 1998.