Ellag (1997:857)

1 kap. Inledande bestämmelser

Lagens innehåll

1 § I denna lag finns bestämmelser om elnätsverksamhet, 
ansvaret för det nationella elsystemet och handel med el. 
Lag (2022:596).

2 § Lagen är indelad i följande kapitel:

- 1 kap. Inledande bestämmelser,

- 2 kap. Nätkoncession och ledningar vid trafikleder,

- 3 kap. Nätföretag och drift av elnät,

- 4 kap. Anslutning till elnätet och överföring av el,

- 5 kap. Intäktsram för nätverksamhet,

- 6 kap. Mätning av överförd el,

- 7 kap. Kommunala elföretag,

- 8 kap. Övergripande systemansvar och balansansvar,

- 9 kap. Leverans av el och aggregeringstjänster,

- 10 kap. Avbrottsersättning,

- 11 kap. Avbrytande av överföring av el till konsumenter,

- 12 kap. Tillsyn m.m., och

- 13 kap. Övriga bestämmelser.
Lag (2023:238).

3 § Bestämmelser om elsäkerhet finns i elsäkerhetslagen 
(2016:732). Lag (2022:596).

Ord och uttryck i lagen

4 § Ord och uttryck i lagen har samma betydelse som i 
elsäkerhetslagen (2016:732).

I övrigt avses i lagen med

Acer: den byrå som inrättats genom Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) nr 713/2009 av den 13 juli 2009 om 
inrättande av en byrå för samarbete mellan 
energitillsynsmyndigheter,

aggregering: en sammanslagning av flera elanvändares 
förbrukning eller sammanslagning av producerad el för 
försäljning, anskaffning eller auktionering på elmarknader,

aggregeringstjänst: en tjänst som förutsätter aggregering, 

balansansvar: det ekonomiska ansvaret för att det nationella 
elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i en uttagspunkt 
eller att lika mycket el tas ut från systemet som det tillförs 
i en inmatningspunkt,

distribution: överföring av el för någon annans räkning genom 
ett lokalnät eller ett regionnät,

distributionsnätsföretag: ett nätföretag som innehar ett 
lokalnät eller ett regionnät,

dynamiska elpriser: priser som återspeglar de priser som vid 
varje tidpunkt gäller på spotmarknaderna med ett intervall som 
minst motsvarar frekvensen för avräkning på marknaden,

efterfrågeflexibilitet: att en elanvändare ändrar sin 
förbrukning jämfört med sitt normala eller nuvarande 
förbrukningsmönster som ett svar på marknadssignaler eller med 
anledning av att någon har antagit elanvändarens anbud att 
minska eller öka sin förbrukning mot en bestämd ersättning på 
en sådan organiserad marknad som avses i artikel 2.4 i 
kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1348/2014 av den 
17 december 2014 om rapportering av uppgifter för att 
genomföra artikel 8.2 och 8.6 i Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1227/2011 om integritet och öppenhet på 
grossistmarknaderna för energi,

elleverantör: den som yrkesmässigt levererar el,

elmarknadsdirektivet: Europaparlamentets och rådets direktiv 
(EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den 
inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU, i 
den ursprungliga lydelsen,

energilagringsanläggning: en sådan anläggning i elsystemet som 
används för att i systemet skjuta upp den slutliga 
användningen av el till en senare tidpunkt än 
produktionstillfället eller för omvandling av elenergi till en 
form av energi som kan lagras, lagringen av den energin och 
den följande återomvandlingen av energin till el eller någon 
annan energibärare,

EU:s elmarknadsförordning: Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) 2019/943 av den 5 juni 2019 om den inre 
marknaden för el,

fastkraftsavtal: avtal om att under en angiven tid leverera en 
fastställd mängd el,

icke frekvensrelaterad stödtjänst: en stödtjänst som används 
av ett nätföretag för spänningsreglering i stationärt 
tillstånd, snabba inmatningar av reaktiv effekt, tröghet för 
upprätthållande av stabiliteten i lokalnät, kortslutningsström 
samt förmåga till dödnätsstart och till ödrift,

inmatningspunkt: den punkt på elnätet där en elproducent, 
enligt avtal med ett nätföretag, matar in el från en 
produktionsanläggning,

intäktsram: de samlade intäkter som en nätkoncessionshavare 
högst får uppbära från nätverksamheten under en 
tillsynsperiod,

konsument: en fysisk person som el överförs eller levereras 
till huvudsakligen för ändamål som faller utanför 
näringsverksamhet,

laddningspunkt: ett gränssnitt där el kan överföras till ett 
elfordon i taget eller där batteriet på ett elfordon i taget 
kan bytas ut,

leveranspunkt: en inmatnings- eller uttagspunkt, 

lokalnät: ett ledningsnät som omfattas av en nätkoncession för 
område utan en lägsta tillåtna spänning,

nätföretag: den som bedriver nätverksamhet,

nätverksamhet: att med stöd av nätkoncession ställa en 
starkströmsledning till förfogande för överföring av el för 
någon annans räkning och vidta de åtgärder som behövs för 
överföringen,

regionnät: en ledning eller ett ledningsnät som inte ingår i 
ett transmissionsnät och som omfattas av en nätkoncession för 
linje eller av en nätkoncession för område med en lägsta 
tillåtna spänning,

små företag: företag som sysselsätter färre än 50 personer och 
vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger 
10 miljoner euro per år,

stödtjänst: en tjänst som behövs för driften av ett 
nätföretags elnät med undantag för hantering av 
överbelastning,

transmission: överföring av el för någon annans räkning genom 
ett transmissionsnät,

transmissionsnät: ett tekniskt och driftsmässigt 
sammanhängande ledningsnät som har en spänning om 220 kilovolt 
eller mer, sträcker sig över flera nätregioner i Sverige och 
länkar samman det nationella elnätet med elnät i andra länder,

transmissionsnätsföretag: ett nätföretag som innehar en 
ledning som ingår i ett transmissionsnät,

uttagspunkt: den punkt på ett elnät där en elanvändare, enligt 
avtal med ett nätföretag, tar ut el för förbrukning.
Lag (2023:238).

Nätmyndighet

5 § Den myndighet som regeringen bestämmer ska vara 
nätmyndighet enligt denna lag och föreskrifter som har 
meddelats i anslutning till lagen. Lag (2022:596).

Elanvändare som importerar el

6 § En elanvändare som importerar el ska fullgöra de 
skyldigheter som en elleverantör har. Lag (2022:596).

Leverans av el inom en byggnad eller ett begränsat område

7 § Regeringen får meddela föreskrifter om att en verksamhet 
inom en byggnad eller ett begränsat område inte ska omfattas 
av det som enligt lagen gäller för en elleverantör.
Lag (2022:596).

2 kap. Nätkoncession och ledningar vid trafikleder

Krav på nätkoncession

1 § En starkströmsledning får inte byggas eller användas utan 
tillstånd (nätkoncession).

Till byggandet av en ledning räknas även schaktning, 
skogsavverkning eller liknande åtgärder för att bereda plats 
för ledningen, dock inte åtgärder som utförs enbart för att 
avgöra var och hur ledningen ska byggas eller undersöka vilken 
påverkan verksamheten får på miljön. Lag (2021:741).

2 § En nätkoncession ska avse en ledning med i huvudsak 
bestämd sträckning (nätkoncession för linje) eller ett 
ledningsnät inom ett visst område (nätkoncession för område).
Lag (2021:741).

3 § En transformator- eller kopplingsstation som ska anslutas 
till en eller flera nya ledningar för vilka det krävs 
nätkoncession för linje får inte börja byggas förrän det finns 
nätkoncession för byggande av minst en av de nya ledningarna.
Lag (2021:741).

Prövningsmyndighet

4 § Nätmyndigheten prövar frågor enligt detta kapitel.

Regeringen ska dock pröva 

1. ett ärende som avser en utlandsförbindelse, om inte något 
annat anges,

2. ett ärende om att bevilja nätkoncession, om det i ärendet 
finns en fråga om tillstånd till expropriation som ska prövas 
av regeringen, och

3. en sådan fråga om nätkoncession som har betydelse för 
försvaret, om Försvarsmakten har begärt att regeringen ska 
pröva frågan och regeringen beslutar att förbehålla sig 
prövningen. Lag (2021:741).

Undantag från kravet på nätkoncession

5 § Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från 
kravet på nätkoncession enligt 1 § och förbudet att börja 
bygga enligt 3 § i fråga om vissa slag av ledningar eller 
stationer eller i fråga om ledningar eller stationer inom 
vissa områden. En sådan föreskrift får dock inte avse 
utlandsförbindelser. Lag (2021:741).

6 § Nätmyndigheten ska i det enskilda fallet ge ett bindande 
besked i frågan om huruvida en starkströmsledning omfattas av 
undantag enligt föreskrifter som avses i 5 §, om ett sådant 
besked begärs av

1. den som avser att bygga eller använder ledningen, eller 

2. innehavaren av nätkoncessionen för det område där ledningen 
finns eller är avsedd att finnas. Lag (2021:741).

7 § Prövningsmyndigheten får i det enskilda fallet ge dispens 
från kravet på nätkoncession enligt 1 § för en ledning som var 
i bruk den 1 januari 1998. En sådan dispens ska avse en 
bestämd tid, som får förlängas. Lag (2021:741).

8 § Prövningsmyndigheten får, om det finns särskilda skäl, 
medge att 

1. en starkströmsledning eller en transformator- eller 
kopplingsstation byggs innan det finns en nätkoncession, och

2. starkströmsledningen, när den är färdig att tas i bruk, 
används i avvaktan på att koncessionsfrågan slutligt avgörs, 
dock under högst tre år. Lag (2021:741).

9 § Prövningsmyndigheten får besluta att ett beslut om 
nätkoncession för linje eller ett medgivande enligt 8 § ska 
gälla omedelbart, om byggandet och driften av anläggningen har 
liten betydelse för motstående intressen. Lag (2021:741).

Spänningsnivåer för ett koncessionsområde

10 § I ett beslut om nätkoncession för område ska en högsta 
tillåtna spänning för ledningsnätet anges. Även en lägsta 
tillåtna spänning får anges, om sökanden begär det.

När en spänning bestäms ska särskild hänsyn tas till 

1. den spänning som det går att förutse behövs för att driva 
ledningsnätet, 

2. inverkan på miljön vid en framtida utbyggnad av nätet, 

3. säkerställandet av en samhällsekonomiskt motiverad 
utbyggnad av nätet, och 

4. konsekvenserna för berörda kunder och nätkoncessionshavare.
Lag (2021:741).

Ledning som byggs och används med stöd av någon annans 
nätkoncession för område

11 § Den som bedriver nätverksamhet får bygga och använda 
starkströmsledningar med stöd av en nätkoncession för område 
som innehas av någon annan, om nätkoncessionshavaren medger 
det och nätkoncessionen inte har någon lägsta tillåtna 
spänning. Lag (2021:741).

Förutsättningar för nätkoncession

12 § En nätkoncession får beviljas endast om anläggningen är 
lämplig från allmän synpunkt. Lag (2021:741).

12 a § Vid prövning av en nätkoncession för linje ska en 
anläggning anses vara lämplig från allmän synpunkt om

1. ledningen behövs för

a) att uppfylla skyldigheter enligt denna lag eller krav som 
följer av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen,

b) en säker och tillräcklig elförsörjning,

c) ökad nätkapacitet som bedöms vara samhällsekonomiskt 
lönsam, eller

d) att tillgodose ett annat angeläget allmänt intresse, och

2. ledningen har en ändamålsenlig placering i nätet och en 
ändamålsenlig teknisk utformning i fråga om lik- eller 
växelström samt spänning.

En anläggning som uppfyller villkoren i första stycket ska 
dock inte anses vara lämplig från allmän synpunkt om 
synnerliga skäl talar emot det. Lag (2024:338).

13 § En nätkoncession för linje får endast om det finns 
särskilda skäl beviljas för en ledning som är avsedd för 
spänning som inte överstiger högsta tillåtna spänning för de 
koncessionsområden utan en lägsta tillåtna spänning som berörs 
av ledningen. Lag (2021:741).

14 § En nätkoncession för linje får inte strida mot en 
detaljplan eller områdesbestämmelser. Om syftet med planen 
eller bestämmelserna inte motverkas, får dock små avvikelser 
göras. Lag (2021:741).

15 § En nätkoncession för område får beviljas endast om 
området

1. är en lämplig enhet med hänsyn till nätverksamheten, och

2. inte till någon del sammanfaller både geografiskt och i 
fråga om spänningen med ett annat koncessionsområde.
Lag (2021:741).

16 § En nätkoncession får beviljas endast om 
nätkoncessionshavaren från allmän synpunkt är lämplig att 
utöva nätverksamhet. En nätkoncession för område får beviljas 
endast den som dessutom är lämplig att bedriva nätverksamhet 
inom koncessionsområdet.

Endast transmissionsnätsföretag eller juridiska personer där 
ett sådant företag har ett bestämmande inflytande får beviljas 
och inneha en nätkoncession för en utlandsförbindelse. Detta 
gäller dock inte om ledningen endast har liten betydelse för 
den samlade överföringen av el till och från utlandet.
Lag (2021:741).

Tillämpning av miljöbalken

17 § Vid en prövning av frågor om beviljande av nätkoncession 
för linje ska 2-4 kap. och 5 kap. 3-5 och 18 §§ miljöbalken 
tillämpas.

För en starkströmsledning som ska prövas för en nätkoncession 
för linje ska

1. frågan om huruvida byggandet eller användandet kan antas 
medföra en betydande miljöpåverkan avgöras genom ett särskilt 
beslut enligt 6 kap. 26 och 27 §§ miljöbalken efter det att en 
undersökning enligt 6 kap. 23-26 §§ har gjorts, om något annat 
inte följer av 6 kap. 23 § andra stycket,

2. en specifik miljöbedömning göras, information lämnas och 
samordning ske enligt 6 kap. 28-46 §§ miljöbalken, om en 
betydande miljöpåverkan kan antas, och

3. ett förenklat underlag tas fram enligt 6 kap. 47 § 
miljöbalken, om länsstyrelsen beslutar att en betydande 
miljöpåverkan inte kan antas.

Trots första och andra styckena behöver frågor som har prövats 
i ett mål eller ärende om tillstånd enligt miljöbalken inte 
prövas på nytt i ärendet om nätkoncession. Om det i målet 
eller ärendet om tillstånd enligt miljöbalken finns en 
miljökonsekvensbeskrivning som beskriver de direkta och 
indirekta effekter på människors hälsa och miljön som 
ledningen kan medföra, behöver det inte finnas någon särskild 
miljökonsekvensbeskrivning i koncessionsärendet.
Lag (2024:969).

Valet av teknik för ledningar som kräver nätkoncession för 
linje

17 a § Regeringen får meddela föreskrifter om vilka 
förutsättningar som ska gälla vid prövning av en nätkoncession 
för linje för valet mellan att anlägga en luftledning eller en 
mark- eller sjökabel. Lag (2024:338).

Koncessionsvillkor

18 § En nätkoncession ska förenas med de villkor som behövs 
för att skydda allmänna intressen och enskild rätt samt med de 
villkor för anläggningens utförande och nyttjande som behövs 
av säkerhetsskäl eller för att i övrigt skydda människors 
hälsa och miljön mot skador och olägenheter och främja en 
långsiktigt god hushållning med mark och vatten och andra 
resurser eller som av annat skäl behövs från allmän synpunkt.
Lag (2021:741).

Ansökan om en nätkoncession med anledning av en återkallelse

19 § Vid prövning av en ansökan om nätkoncession med anledning 
av en återkallelse av en nätkoncession enligt 49 § 3 eller 4 
ska inte 12-15, 17 eller 18 § tillämpas. Lag (2021:741).

Ställande av säkerhet

20 § En nätkoncessions giltighet får göras beroende av att 
nätkoncessionshavaren ställer säkerhet för kostnaderna för att 
ta bort ledningen med tillhörande anläggningar och att vidta 
andra åtgärder för återställning. Staten, kommuner, regioner 
och kommunalförbund behöver inte ställa säkerhet.

I fråga om säkerhetens beskaffenhet gäller 2 kap. 25 § 
utsökningsbalken. Säkerheten ska prövas av den myndighet som 
prövar frågan om nätkoncession och förvaras av länsstyrelsen. 

Prövningsmyndigheten får besluta om ytterligare säkerhet, om 
det kan antas att den ställda säkerheten inte längre är 
tillräcklig. Lag (2021:741).

En nätkoncessions giltighetstid

21 § En nätkoncession gäller tills vidare.

En nätkoncession för linje får begränsas till att gälla för en 
viss tid, om sökanden begär det eller om det annars finns 
särskilda skäl. Giltighetstiden får i ett sådant fall vara som 
längst femton år.

Giltighetstiden för en nätkoncession för linje som beviljas 
med anledning av återkallelse enligt 49 § 3 eller 4 får inte 
bestämmas till längre tid än den återkallade nätkoncessionens 
återstående giltighetstid. Lag (2021:741).

22 § Giltighetstiden för en nätkoncession för linje, som har 
beviljats för en viss tid enligt 21 § andra stycket, får 
förlängas på ansökan av nätkoncessionshavaren.

Giltighetstiden får förlängas med högst femton år i taget. Det 
får dock beslutas att nätkoncessionen ska gälla tills vidare, 
om sökanden begär det. 

Vid en förlängning får koncessionsvillkoren ändras eller 
upphävas och koncessionen förenas med nya villkor.
Lag (2021:741).

23 § En ansökan om förlängd giltighetstid för en nätkoncession 
för linje ska göras senast två år före giltighetstidens 
utgång. 

Nätkoncessionen gäller till dess en ansökan om förlängd 
giltighetstid har prövats slutligt. Lag (2021:741).

24 § Vid prövningen av en ansökan om förlängd giltighetstid 
ska 12-14 och 16-18 §§ tillämpas. Lag (2021:741).

25 § Om en ansökan enligt 22 § avslås eller avvisas, får 
prövningsmyndigheten besluta att nätkoncessionen ska fortsätta 
att gälla under den tid som behövs för att ledningen ska kunna 
tas ur bruk utan att det påverkar elförsörjningen. Tiden får 
bestämmas till mer än fem år från dagen för beslutet endast om 
det finns särskilda skäl. Lag (2021:741).

26 § En tidsbegränsad nätkoncession för linje får förlängas på 
oförändrade villkor i sammanlagt högst fem år (tillfällig 
förlängning), om det finns särskilda skäl och 
nätkoncessionshavaren ansöker om det.

Ett ärende om tillfällig förlängning får avgöras utan att 
någon annan än sökanden har fått tillfälle att yttra sig och 
utan tillämpning av 12-14 och 16-18 §§. Lag (2021:741).

Ändring av en nätkoncession för linje på ansökan av 
nätkoncessionshavaren

27 § Prövningsmyndigheten får ändra en nätkoncession för linje 
på ansökan av nätkoncessionshavaren i fråga om ledningens 
sträckning, utförande eller tillåtna spänning, om ändringen är 
förenlig med förutsättningarna för att bevilja nätkoncession 
enligt 12-14 §§.

Vid en ändring får koncessionsvillkoren ändras eller upphävas 
och koncessionen förenas med nya villkor.

Vid prövningen av en ansökan ska 17 och 18 §§ tillämpas. 
Lag (2021:741).

28 § Prövningsmyndigheten får, utan att göra en sådan prövning 
som anges i 27 §, ändra en nätkoncession för linje på ansökan 
av nätkoncessionshavaren när det gäller ledningens sträckning 
eller utförande, om

1. ändringen inte påverkar ledningens sträckning eller 
funktion på något väsentligt sätt, 

2. samtliga berörda sakägare har medgett att ändringen görs, 
och

3. sökanden har tagit nödvändiga miljöhänsyn.
Lag (2021:741).

Ändring av koncessionsvillkor på ansökan av 
nätkoncessionshavaren

29 § Koncessionsvillkor får ändras eller upphävas efter 
ansökan av nätkoncessionshavaren. Lag (2021:741).

Omprövning av villkor för en nätkoncession för område

30 § Villkoren för en nätkoncession för område får även utan 
ansökan omprövas sedan tjugofem år förflutit sedan villkor 
senast beslutades. Nätkoncessionen får då förenas med nya 
villkor. Lag (2021:741).

Omprövning av en nätkoncession för linje

31 § En nätkoncession för linje som gäller tills vidare får 
omprövas i fråga om ledningens sträckning, tillåtna spänning 
och villkor.

En omprövning får göras först fyrtio år efter det att 
nätkoncessionen beviljades. Om nätkoncessionen gäller tills 
vidare efter ett beslut enligt 22 §, ska tiden dock räknas 
från dagen för det beslutet.

Trots andra stycket får en omprövning göras om nätkoncessionen 
avser en mindre del av en ledning, som tekniskt och 
funktionellt är en enhet, och den nätkoncession som avser 
huvuddelen av ledningen ska omprövas. Lag (2021:741).

32 § Nätmyndigheten får besluta att en omprövning enligt 31 § 
ska inledas efter ansökan av nätkoncessionshavaren eller av en 
kommun eller en länsstyrelse som berörs av nätkoncessionen. 
Nätmyndigheten får också på eget initiativ besluta att en 
omprövning ska inledas. Lag (2021:741).

33 § En omprövning enligt 31 § ska inledas, om 

1. en omprövning är motiverad med hänsyn till de intressen som 
anges i 2-4 kap. miljöbalken eller något annat angeläget 
allmänt intresse, eller 

2. nätkoncessionshavaren har ansökt om det och en omprövning 
är motiverad för att säkerställa en ändamålsenlig och effektiv 
drift av nätverksamheten. Lag (2021:741).

34 § En omprövning enligt 31 § ska avse att

1. anläggningen är lämplig från allmän synpunkt, 

2. ledningen är avsedd för en sådan spänning som anges i 13 §,

3. nätkoncessionen uppfyller kravet i 14 §, och

4. nätkoncessionen är förenad med sådana villkor som behövs 
enligt 18 §. Lag (2021:741).

35 § Vid en omprövning enligt 31 § ska 2-4 kap. och 5 kap. 3-5 
och 18 §§ miljöbalken tillämpas.

För den nätkoncession som ska omprövas ska

1. frågan om huruvida en betydande miljöpåverkan kan antas 
avgöras genom ett särskilt beslut enligt 6 kap. 26 och 27 §§ 
miljöbalken efter det att en undersökning enligt 6 kap. 23-
26 §§ har gjorts, om något annat inte följer av 6 kap. 23 § 
andra stycket,

2. en specifik miljöbedömning göras, information lämnas och 
samordning ske enligt 6 kap. 28-46 §§ miljöbalken, om en 
betydande miljöpåverkan kan antas, och

3. ett förenklat underlag tas fram enligt 6 kap. 47 § 
miljöbalken, om länsstyrelsen beslutar att en betydande 
miljöpåverkan inte kan antas. Lag (2024:969).

36 § Nätkoncessionshavaren ska tillhandahålla den utredning 
som behövs för en omprövning enligt 31 §.

Nätmyndigheten får förelägga nätkoncessionshavaren att ge in 
den utredning som behövs. Ett föreläggande får förenas med 
vite. Lag (2021:741).

37 § Efter en omprövning enligt 31 § får en sådan omprövning 
göras på nytt först fyrtio år efter det att det tidigare 
omprövningsärendet avgjordes slutligt. Lag (2021:741).

Ändring av gränserna för en nätkoncession för område

38 § Gränserna för en nätkoncession för område får ändras av 
nätmyndigheten, om det behövs för en ändamålsenlig 
nätverksamhet och det kan ske utan synnerlig olägenhet för 
nätkoncessionshavaren.

I 5 kap. 36 § finns bestämmelser om fördelning av intäktsramen 
vid ändring av koncessionsgränser. Lag (2021:741).

Sammanläggning av nätkoncessioner

39 § Flera nätkoncessioner får läggas samman till en ny 
nätkoncession på ansökan av nätkoncessionshavaren, om 
nätkoncessionerna

1. är av samma slag, 

2. har samma högsta och, i förekommande fall, lägsta tillåtna 
spänning,

3. redovisas samlat, och

4. tekniskt och funktionellt avser samma ledning eller 
ledningsnät.

Nätkoncessioner för linje får inte läggas samman till en 
nätkoncession för område. 

Vid en sammanläggning får koncessionsvillkor ändras eller 
upphävas och den nya nätkoncessionen förenas med nya villkor 
enligt 18 §. Lag (2021:741).

40 § Om flera nätkoncessioner för linje har lagts samman 
enligt 39 §, får den nya nätkoncessionen omprövas för första 
gången enligt 31 § första stycket när någon av de 
nätkoncessioner som omfattas av sammanläggningen hade fått 
omprövas, om sammanläggningen inte hade genomförts.
Lag (2021:741).

Delning av en nätkoncession

41 § En nätkoncession för linje får på ansökan av 
nätkoncessionshavaren delas upp i flera nätkoncessioner för 
linje, om var och en av de nya nätkoncessionerna tekniskt och 
funktionellt utgör en lämplig enhet.

Vid en delning får koncessionsvillkor ändras eller upphävas 
och de nya nätkoncessionerna förenas med nya villkor enligt 
18 §. Lag (2021:741).

42 § En nätkoncession som tillkommit genom delning enligt 41 § 
får omprövas för första gången enligt 31 § första stycket när 
den nätkoncession som delats hade fått omprövas, om en delning 
inte hade genomförts. Lag (2021:741).

Överlåtelse av en nätkoncession

43 § En nätkoncession får inte överlåtas utan tillstånd. 

Tillstånd till en överlåtelse av en nätkoncession får beviljas 
endast om överlåtelsen sker till någon som uppfyller de krav 
som ställs på en nätkoncessionshavare enligt 16 §.

Om en intäktsram vid överlåtelsen ska fördelas enligt 5 kap. 
33 § andra stycket, får tillstånd till överlåtelse inte lämnas 
om inte fördelningen har godkänts enligt 34 § första stycket 
samma kapitel. Lag (2021:741).

Färdigställande av ledning

44 § Den som har en nätkoncession för linje ska senast fem år 
efter det att koncessionsbeslutet fick laga kraft ha 
färdigställt den ledning som nätkoncessionen avser. 

Tiden för färdigställande får förlängas med en viss tid, om 
nätkoncessionshavaren ansöker om det. Tiden får förlängas mer 
än en gång endast om det finns särskilda skäl. Lag (2021:741).

45 § Den som har en nätkoncession för linje ska senast tre 
månader innan tiden för färdigställande enligt 44 § löper ut 
redovisa till nätmyndigheten i vilken utsträckning ledningen 
är färdigställd. Lag (2021:741).

46 § Den som har en nätkoncession för område ska till 
nätmyndigheten anmäla varje ledning med en högre spänning än 
20 kilovolt som nätkoncessionshavaren har byggt inom området. 
Anmälan ska göras senast sex månader efter det att ledningen 
färdigställts. Lag (2021:741).

Rätt att ta en ledning ur bruk

47 § Nätkoncessionshavaren får tillfälligt ta en ledning som 
omfattas av en nätkoncession för linje ur bruk. Ledningen får 
inte vara ur bruk under en sammanhängande period som är längre 
än tre år utan prövningsmyndighetens tillstånd. Lag (2021:741).

48 § Tillstånd till att ta en ledning ur bruk under en 
sammanhängande period som är längre än tre år ska beviljas för 
viss tid. Ett tillstånd får inte beviljas, om det är olämpligt 
från elförsörjningssynpunkt. Lag (2021:741).

Återkallelse av en nätkoncession

49 § En nätkoncession ska återkallas helt eller delvis, om

1. en ledning eller ett ledningsnät som omfattas av 
koncessionen inte längre behövs för en säker elförsörjning, 

2. koncessionen inte längre behövs för att bygga eller använda 
den ledning som omfattas av koncessionen, 

3. staten, med stöd av 1 kap. 5 § lagen (2004:875) om särskild 
förvaltning av vissa elektriska anläggningar, löser in den 
eller de ledningar som omfattas av koncessionen, eller 

4. koncessionen avser en utlandsförbindelse och 
nätkoncessionshavaren inte längre är ett 
transmissionsnätsföretag eller en juridisk person där ett 
sådant företag har ett bestämmande inflytande. Lag (2021:741).

50 § En nätkoncession för linje får återkallas helt eller 
delvis, om nätkoncessionshavaren inte har färdigställt en 
ledning i rätt tid enligt 44 §. Lag (2021:741).

Återställningsåtgärder

51 § En nätkoncessionshavare ska ta bort en ledning med 
tillhörande anläggningar och vidta andra åtgärder för 
återställning i den utsträckning 

1. som behövs från allmän eller enskild synpunkt, och 

2. som ledningen inte längre får användas

a) sedan nätkoncessionen helt eller delvis upphört att gälla, 
eller

b) till följd av ett beslut om ändring av nätkoncessionen 
enligt 27 eller 28 §. Lag (2021:741).

52 § I samband med att en nätkoncession upphör eller ändras 
ska nätmyndigheten besluta vilka återställningsåtgärder som 
ska vidtas av nätkoncessionshavaren enligt 51 §.
Lag (2021:741).

53 § Om en starkströmsledning har byggts utan den 
nätkoncession som behövs för ledningen, får nätmyndigheten 
förelägga ledningens innehavare att ta bort ledningen med 
tillhörande anläggningar och vidta andra åtgärder för 
återställning, om det behövs från allmän eller enskild 
synpunkt. Lag (2021:741).

54 § Om en skyldighet enligt 51 eller 53 § inte fullgörs, får 
nätmyndigheten 

1. förelägga den som är skyldig att vidta 
återställningsåtgärder att fullgöra skyldigheten, eller

2. besluta att sådana åtgärder ska vidtas på den 
åtgärdsskyldiges bekostnad. 

Ett föreläggande får förenas med vite.

Ett beslut om att åtgärderna ska vidtas på den 
åtgärdsskyldiges bekostnad får verkställas. Lag (2022:596).

55 § Om någon annans mark behöver tas i anspråk för sådana 
återställningsåtgärder som avses i 51 eller 53 §, får 
nätmyndigheten besluta att tillträde till marken ska lämnas 
under viss tid.

Återställningsåtgärderna ska utföras så att de orsakar så lite 
skada och intrång som möjligt. En byggnad får uppföras eller 
en väg byggas endast om markens ägare och den som har 
nyttjanderätt eller servitut avseende marken samtyckt till det 
eller nätmyndigheten lämnat tillstånd till åtgärden. Tillstånd 
får lämnas endast om återställningsåtgärderna inte kan vidtas 
utan byggnaden eller vägen. Lag (2021:741).

56 § Om återställningsåtgärder som avses i 51 eller 53 § 
orsakar skada eller intrång, ska den som vidtar åtgärderna 
betala ersättning för detta.

Talan om ersättning väcks vid den mark- och miljödomstol inom 
vars område marken eller större delen av den ligger.
Lag (2021:741).

Tillträde till mark för undersökning

57 § Nätmyndigheten får, om det finns skäl för det, besluta 
att den som avser att ansöka om nätkoncession eller att bygga 
en starkströmsledning med stöd av en beviljad nätkoncession 
ska få tillträde till någon annans mark under viss tid för de 
undersökningsarbeten som behövs för att precisera ledningens 
sträckning eller avgöra hur byggandet och driften av ledningen 
påverkar miljön.

Nätmyndigheten får förlänga tiden för tillståndet, om sökanden 
begär det. Lag (2021:741).

58 § En undersökning enligt 57 § ska genomföras så att den 
orsakar så lite skada och intrång som möjligt. 

Den som genomför en undersökning får enbart med 
fastighetsägarens samtycke skada eller fälla träd eller buskar 
i en trädgård, park eller liknande plantering. Lag (2021:741).

59 § Polismyndigheten ska lämna den hjälp som behövs för att 
åtgärder enligt 57 § ska kunna genomföras. Lag (2021:741).

60 § Om en undersökning enligt 57 § orsakar skada eller 
intrång, ska den som genomför undersökningen betala ersättning 
för detta.

I mål om ersättning ska expropriationslagen (1972:719) 
tillämpas. Lag (2021:741).

61 § Nätmyndigheten får kräva att den som ska genomföra en 
undersökning enligt 57 § ställer säkerhet för framtida 
ersättningsanspråk innan undersökningen påbörjas. 

Staten, kommuner, regioner och kommunalförbund behöver inte 
ställa säkerhet. Lag (2021:741).

62 § Nätmyndigheten får besluta att en undersökning enligt 
57 § får påbörjas innan beslutet om tillträde har fått laga 
kraft, om den som ska genomföra undersökningen 

1. har ställt säkerhet för framtida ersättningsanspråk, eller

2. är staten, en kommun, en region eller ett kommunalförbund.
Lag (2021:741).

Delgivning och kungörelse av nätmyndighetens beslut

63 § Nätmyndighetens beslut i en fråga om nätkoncession ska 
delges sökanden och de sakägare som har yttrat sig i ärendet.
Lag (2021:741). 

64 § Nätmyndigheten ska genom ett meddelande i Post- och 
Inrikes Tidningar kungöra ett beslut 

1. att bevilja nätkoncession enligt 1 §,

2. att medge byggande eller användning enligt 8 §, 

3. att förlänga en nätkoncessions giltighetstid enligt 22, 25 
eller 26 §,

4. att ändra en nätkoncession enligt 27 eller 28 §,

5. att ändra eller upphäva ett koncessionsvillkor enligt 29 
eller 30 §,

6. om vad som ska gälla för en nätkoncession efter en 
omprövning enligt 31 §,

7. att lägga samman nätkoncessioner enligt 39 §, och

8. att dela upp en nätkoncession enligt 41 §.

I meddelandet ska beslutets huvudsakliga innehåll och var 
beslutet hålls tillgängligt anges. Lag (2021:741).

65 § Nätmyndigheten ska senast den dag som ett meddelande 
kungörs enligt 64 § skicka meddelandet till de kända sakägare 
som inte ska delges beslutet enligt 63 §. Lag (2021:741).

Ledningar vid trafikleder

66 § Innehavaren av en elektrisk ledning som har dragits fram 
inom området för en befintlig allmän väg, enskild väg som 
hålls öppen för trafik, järnväg, tunnelbana eller spårväg 
eller kanal eller annan sådan vattentrafikled (trafikled) ska 
vid en ändring av trafikleden 

1. vidta de åtgärder med ledningen som behövs för att 
ändringen av trafikleden ska kunna genomföras, och

2. svara för kostnaderna för dessa åtgärder.
Lag (2021:741).

67 § Om syftet med en ledning är att överföra el för belysning 
av en allmän väg, ska väghållaren ersätta ledningens 
innehavare för de kostnader som avses i 66 §. Om ledningen 
även har något annat ändamål, ska ersättningen bestämmas efter 
vad som är skäligt med hänsyn till omständigheterna.
Lag (2021:741).

68 § Om det i ett fall som avses i 66 § har vidtagits åtgärder 
med en ledning där denna korsar en trafikled, ska den som 
förvaltar trafikleden ersätta ledningens innehavare för 
kostnaderna för andra åtgärder än flyttning av stolpe, stag 
eller liknande anordningar inom trafikledens område.
Lag (2021:741).

69 § Om en elektrisk ledning som har dragits fram inom ett 
område för en befintlig trafikled medför ökade kostnader för 
trafikledens underhåll, ska innehavaren av ledningen ersätta 
dessa ökade kostnader. Lag (2021:741).

70 § Om arbete på en ledning som är belägen inom ett område 
för någon annan trafikled än allmän väg kan inverka på 
trafiksäkerheten eller om arbetet medför större ingrepp i 
trafikleden, ska det utföras efter anvisningar av den som 
förvaltar trafikleden eller genom förvaltarens försorg. 
Ledningens innehavare svarar för kostnaderna för arbetet, om 
inte något annat följer av 68 §.

I fråga om arbete med en ledning inom ett område för allmän 
väg gäller särskilda bestämmelser. Lag (2021:741).

71 § Innehavaren av en starkströmsledning inom ett område för 
järnväg ska ersätta kostnader eller skador som orsakas den som 
förvaltar järnvägsinfrastrukturen eller utför järnvägstrafik 
genom att ledningen dras fram, används eller underhålls.
Lag (2021:741).

3 kap. Nätföretag och drift av elnät

Nätföretagets grundläggande skyldigheter

1 § Ett nätföretag ska i fråga om sitt elnät ansvara för 

1. drift och underhåll,

2. utbyggnad vid behov, 

3. eventuella anslutningar till andra ledningsnät, 

4. att nätet är säkert, tillförlitligt och effektivt, och 

5. att nätet på lång sikt kan uppfylla rimliga krav på 
överföring av el. Lag (2022:596).

Organisation av driften

2 § Driften av en ledning eller ett ledningsnät ska vara 
organiserad så att följande åtgärder utförs i Sverige:

1. övervakning och styrning av ledningen eller ledningsnätet, 
och

2. utfärdande av arbetsbegäran och driftorder.
Lag (2022:596).

El som ett nätföretag använder i nätverksamheten

3 § Ett nätföretag ska anskaffa den el som är avsedd att täcka 
nätförluster eller som behövs för driften av ledningsnätet på 
ett öppet, icke-diskriminerande och marknadsorienterat sätt. 

Nätföretaget får inte med hänvisning endast till kraftslag 
ställa upp villkor som utesluter elproducenter från att 
tillhandahålla el som är avsedd att täcka nätförluster eller 
behövs för driften av ledningsnätet. Lag (2022:596).

Stödtjänster 

4 § Ett nätföretag ska anskaffa icke frekvensrelaterade 
stödtjänster på ett öppet, icke-diskriminerande och 
marknadsorienterat sätt. 

Första stycket ska inte tillämpas om

1. lagen (2016:1146) om upphandling inom 
försörjningssektorerna gäller för anskaffningen, 

2. anskaffningen gäller en nätkomponent som är integrerad i 
elnätet och används uteslutande för att säkerställa en säker 
och tillförlitlig drift av nätet, dock inte för balansering 
eller hantering av överbelastning, eller 

3. nätmyndigheten har beviljat dispens i det enskilda fallet.
Lag (2022:596).

5 § Nätmyndigheten får bevilja dispens enligt 4 § andra 
stycket 3 endast om det är ekonomiskt ineffektivt att anskaffa 
stödtjänsten på ett öppet, icke-diskriminerande eller 
marknadsorienterat sätt. Lag (2022:596).

6 § Ett nätföretag som anskaffar stödtjänster ska i 
förhållande till elproducenter behandla aktörer som 
tillhandahåller efterfrågeflexibilitet genom aggregering på 
ett icke-diskriminerande sätt på grundval av aktörernas 
tekniska kapacitet. Lag (2023:238).

7 § Ett nätföretag får inte ingå avtal om stödtjänster förrän 
nätmyndigheten har godkänt de metoder som har använts för att 
utforma avtalen.

Första stycket gäller inte avtal enligt 8 kap. 14 §.
Lag (2023:238).

8 § Nätmyndigheten ska godkänna de metoder som avses i 7 § 
första stycket, om metoderna kan antas leda till att 
stödtjänster 

1. utförs så effektivt som möjligt, 

2. ger lämpliga incitament för nätanvändarna att balansera 
inmatning och uttag, och

3. tillhandahålls på ett objektivt och icke-diskriminerande 
sätt.

Nätmyndighetens beslut i fråga om godkännande gäller 
omedelbart. Nätmyndigheten ska delge beslutet enligt 49 § 
första stycket 1 och andra stycket delgivningslagen 
(2010:1932). Lag (2022:596).

9 § Ett nätföretag ska offentliggöra de villkor som företaget 
tillämpar i avtalen enligt 7 § första stycket och utan 
dröjsmål ge den som begär det skriftlig information om 
villkoren. Lag (2022:596).

10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om 

1. hur ett distributionsnätsföretag ska ta fram och utforma 
riktlinjer för att anskaffa stödtjänster, 

2. skyldighet för ett transmissionsnätsföretag att ta fram 
specifikationer för de icke frekvensrelaterade stödtjänster 
som företaget anskaffar och standardiserade marknadsprodukter 
för sådana tjänster och lämna specifikationerna och 
marknadsprodukterna till nätmyndigheten för godkännande, 

3. vilka krav som ska vara uppfyllda för att nätmyndigheten 
ska godkänna sådana specifikationer och marknadsprodukter som 
avses i 2, och 

4. vilka tekniska villkor i övrigt som ett nätföretag får 
ställa i fråga om stödtjänster. Lag (2022:596).

Samarbete och informationsutbyte

11 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om skyldighet för 

1. nätföretag att samarbeta med varandra i frågor som rör 
möjligheten för den som är ansluten till elnätet att delta på 
marknader för el, 

2. nätföretag och andra företag som är verksamma på 
elmarknaden att samarbeta i frågor som rör möjligheten att 
delta på marknader för stödtjänster, 

3. nätföretag att utbyta information, och 

4. nätföretag att sända underrättelser med anledning av att en 
elleverantör påbörjar eller övertar leveranserna av el i en 
uttagspunkt. Lag (2023:238).

Tillåten verksamhet för ett nätföretag

12 § Ett nätföretag får inte bedriva någon annan verksamhet än 
nätverksamhet. 

Företaget får dock 

1. förvalta eller driva andra nät än elnät, 

2. producera el, om produktionen sker tillfälligt för att 
ersätta utebliven el vid elavbrott, och

3. reparera och underhålla ett annat företags nät.
Lag (2022:596).

13 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om vad som är tillåten verksamhet 
enligt 12 § första stycket. Lag (2022:596).

14 § Nätmyndigheten får i det enskilda fallet bevilja dispens 
från förbudet i 12 § första stycket, om ett nätföretag behöver 
bedriva annan verksamhet än nätverksamhet för att kunna 
fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag eller andra 
föreskrifter som genomför elmarknadsdirektivet eller enligt 
EU:s elmarknadsförordning. Lag (2022:596).

Flexibilitet i distributionsnät

15 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om 

1. skyldighet för ett distributionsnätsföretag att 

a) ta fram specifikationer för de flexibilitetstjänster som 
företaget anskaffar och standardiserade marknadsprodukter för 
sådana tjänster, 

b) lämna specifikationerna och marknadsprodukterna till 
nätmyndigheten för godkännande, och

c) offentliggöra en förteckning över marknadsprodukterna, och 

2. vilka krav som specifikationer och marknadsprodukter ska 
uppfylla. Lag (2022:596).

Nätutvecklingsplan för distributionsnätsföretag

16 § Ett distributionsnätsföretag ska vartannat år

1. ta fram en plan för hur nätverksamheten ska utvecklas 
(nätutvecklingsplan),

2. offentliggöra planen, och

3. ge in planen till nätmyndigheten.
Lag (2022:596).

17 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om 

1. vad en nätutvecklingsplan ska innehålla och hur den ska tas 
fram, 

2. offentliggörandet av nätutvecklingsplanen och vilka 
uppgifter som ska offentliggöras tillsammans med planen, och

3. undantag från kraven i 16 §.
Lag (2022:596).

Investeringsplan för transmissionsnätsföretag

18 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om skyldighet för ett 
transmissionsnätsföretag att ta fram en investeringsplan och 
ge in den till nätmyndigheten. Lag (2022:596).

Laddinfrastruktur för elfordon

19 § Ett distributionsnätsföretag får inte äga, utveckla, 
förvalta eller driva en laddningspunkt. Detta gäller inte 
laddningspunkter som företaget innehar uteslutande för eget 
bruk. Lag (2022:596).

20 § Regeringen får meddela föreskrifter om att nätmyndigheten 
får bevilja dispens i enskilda fall från förbudet i 19 §. 
Lag (2022:596).

Åtskillnad av distribution

21 § Ett distributionsnätsföretag som ingår i en koncern vars 
samlade elnät har minst 100 000 elanvändare 

1. ska ha en organisation och ett beslutsfattande som är 
åtskilda från företag som producerar eller handlar med el, och

2. får inte ha en styrelseledamot, verkställande direktör 
eller firmatecknare som samtidigt är styrelseledamot, 
verkställande direktör eller firmatecknare i ett företag som 
producerar eller handlar med el.

Med elanvändare avses i första stycket den som enligt avtal 
med distributionsnätsföretaget tar ut el från elnätet i en 
eller flera uttagspunkter. Lag (2022:596).

22 § Ett distributionsnätsföretag som avses i 21 § får inte ge 
anställda i ledande ställning i nätföretaget löner eller andra 
förmåner som grundar sig på resultatet i de delar av koncernen 
som producerar eller handlar med el. Lag (2022:596).

23 § Ett distributionsnätsföretag som avses i 21 § och dess 
moderföretag ska se till att nätföretaget har den faktiska 
beslutanderätten när det gäller de tillgångar som nätföretaget 
behöver för att trygga drift, underhåll och utbyggnad av nätet 
och att den beslutanderätten är självständig i förhållande 
till övriga delar av koncernen. 

Trots första stycket får distributionsnätsföretagets ägare ha 
sådan insyn och utöva sådan styrning som krävs för att 
säkerställa en rimlig avkastning på de investeringar som 
gjorts i nätföretaget. Ett moderföretag får dock ge 
instruktioner för den löpande förvaltningen eller för 
särskilda beslut om byggande eller modernisering av 
ledningsnät endast om instruktionerna avser beslut som går 
utöver de ekonomiska ramar som fastställts av bolagsstämman 
eller motsvarande organ i ett dotterföretag. Lag (2022:596).

24 § Ett distributionsnätsföretag som ingår i samma koncern 
som ett företag som producerar eller handlar med el ska ha en 
övervakningsplan och se till att planen följs. Lag (2022:596).

25 § Ett distributionsnätsföretag ska i en övervakningsplan 
enligt 24 § 

1. ange vilka åtgärder som distributionsnätsföretaget ska 
vidta för att förhindra diskriminerande beteende gentemot 
andra aktörer på elmarknaden, och

2. särskilt ange de särskilda skyldigheter som företagets 
anställda har för att förhindra sådan diskriminering som avses 
i 1. Lag (2022:596).

26 § Ett distributionsnätsföretag som ska ha en 
övervakningsplan enligt 24 § ska 

1. utse en övervakningsansvarig som

a) självständigt bevakar att planen finns och följs,

b) har de befogenheter och den tillgång till information som 
krävs för att utföra uppdraget, och

c) årligen upprättar en rapport över de åtgärder som vidtagits 
enligt planen och ger in rapporten till nätmyndigheten, och

2. offentliggöra den rapport som avses i 1 c. Lag (2022:596).

27 § Om ett distributionsnätsföretag och ett företag som 
producerar eller handlar med el ingår i samma koncern, ska 
företagen när de vänder sig till enskilda elanvändare eller 
allmänheten ange sin identitet på ett sådant sätt att det 
tydligt framgår vilken verksamhet som vart och ett av 
företagen bedriver. Lag (2022:596).

28 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om undantag från kraven i 24-27 §§ i 
fråga om distributionsnätsföretag vars ledningar i huvudsak 
matar in el från anläggningar för produktion av förnybar el. 
Undantag får dock inte göras för distributionsnätsföretag som 
avses i 21 §. Lag (2022:596).

29 § Nätmyndigheten ska, på ansökan av ett företag som 
bedriver eller avser att bedriva distribution, ge ett bindande 
besked i frågan om huruvida företaget omfattas av undantag 
från kraven i 24-27 §§.

Beskedet får förenas med villkor. Villkoren ska framgå av 
beskedet. Lag (2022:596).

Åtskillnad av transmission

30 § Ett transmissionsnätsföretag ska vara oberoende av 
företag som producerar eller handlar med el eller naturgas.
Lag (2022:596).

31 § Den som ensam eller tillsammans med någon annan utövar 
kontroll över ett företag som producerar eller handlar med el 
eller naturgas får inte utöva kontroll över ett 
transmissionsnätsföretag eller använda någon rättighet 
gentemot företaget.

Den som ensam eller tillsammans med någon annan utövar 
kontroll över ett transmissionsnätsföretag får inte utöva 
kontroll över ett företag som producerar eller handlar med el 
eller naturgas eller använda någon rättighet gentemot 
företaget. Lag (2022:596).

32 § Den som ensam eller tillsammans med någon annan får utse 
ledamöter till styrelsen eller motsvarande organ hos ett 
transmissionsnätsföretag får inte utöva kontroll över ett 
företag som producerar eller handlar med el eller använda 
någon rättighet gentemot företaget. Lag (2022:596).

33 § Förbuden i 31 och 32 §§ gäller inte kontroll eller en 
rättighet som utövas av staten genom regeringen. 
Lag (2022:596).

34 § Det som anges i 31 § om företag som producerar eller 
handlar med el gäller inte en elanvändare som själv producerar 
eller levererar el eller ensam eller tillsammans med någon 
annan kontrollerar ett företag som bedriver sådan verksamhet, 
om elanvändaren är nettoförbrukare och värdet av den el som 
elanvändaren säljer till någon annan är obetydligt i 
förhållande till elanvändarens näringsverksamhet i övrigt.

En elanvändare ska anses vara nettoförbrukare enligt första 
stycket om den genomsnittliga elförbrukningen är större än 
produktionen per år räknat. Vid beräkningen ska i produktionen 
ingå den el som elanvändaren själv producerar och 
elanvändarens andel i den el som produceras av ett företag som 
elanvändaren kontrollerar ensam eller tillsammans med någon 
annan. Lag (2022:596).

35 § Trots 30-32 §§ får ett transmissionsnätsföretag bedriva 
sådan elproduktion som avses i 12 § andra stycket 2 och ingå i 
samma koncern som ett företag vars elproduktion uteslutande är 
knuten till driften av transmissionsnätsföretagets 
ledningsnät. Lag (2022:596).

36 § En styrelseledamot, verkställande direktör, firmatecknare 
eller annan person med liknande ställning i ett 
transmissionsnätsföretag får samtidigt ha en motsvarande 
ställning i ett företag som producerar eller handlar med el 
endast om det sistnämnda företaget är ett sådant 
produktionsföretag som avses i 35 §. Lag (2022:596).

37 § Om ett transmissionsnätsföretag ingår i en koncern där 
ett annat företag producerar eller handlar med el, får 
åtgärder som vidtas av företag i koncernen för att säkerställa 
att kraven i 30-32 och 36 §§ är uppfyllda inte innebära att 
personal eller kommersiellt känsliga uppgifter överförs från 
transmissionsnätsföretaget till ett företag som producerar 
eller handlar med el. Lag (2022:596).

Certifiering av transmissionsnätsföretag

38 § I lagen (2011:710) om certifiering av 
transmissionsnätsföretag för el finns bestämmelser om 
certifiering av transmissionsnätsföretag. Lag (2022:596).

Energilagring

39 § Ett nätföretag får inte äga, utveckla, förvalta eller 
driva en energilagringsanläggning. Lag (2022:596).

40 § Regeringen får meddela föreskrifter om att nätmyndigheten 
får bevilja dispens i enskilda fall från förbudet i 39 §.
Lag (2022:596).

Förbud mot att försvåra efterfrågeflexibilitet

41 § Ett nätföretag får inte ställa tekniska krav eller andra 
villkor som försvårar efterfrågeflexibilitet. Dock får de 
villkor ställas som behövs för en säker, tillförlitlig och 
effektiv drift av ledningsnätet. Lag (2023:238).

42 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om vilka tekniska krav som nätföretag 
får ställa i fråga om efterfrågeflexibilitet. Lag (2023:238).

Ersättning vid inmatning av el

43 § Den som har en elproduktionsanläggning har rätt till 
ersättning av det nätföretag till vars ledningsnät 
anläggningen är ansluten.

Ersättningen ska motsvara 

1. värdet av den minskning av energiförluster som inmatning av 
el från anläggningen medför i nätföretagets ledningsnät, och

2. värdet av den reduktion av nätföretagets avgifter för att 
ha sitt ledningsnät anslutet till ett annat nätföretags 
ledningsnät som blir möjlig genom att anläggningen är ansluten 
till ledningsnätet. Lag (2022:596).

44 § Nätmyndigheten ska ta upp en tvist om vilken rätt till 
ersättning för inmatad el som finns enligt 43 §. 

En tvist ska inte prövas om ansökan om prövning kommit in till 
nätmyndigheten senare än två år efter det att nätföretaget 
skickat ett skriftligt ställningstagande till den berörda 
parten under partens senaste kända adress. Lag (2022:596).

Underlag och information om leveranssäkerheten i 
distributionsnäten

45 § Ett distributionsnätsföretag ska årligen 

1. upprätta en risk- och sårbarhetsanalys avseende 
leveranssäkerheten i elnätet,

2. upprätta en åtgärdsplan som visar hur leveranssäkerheten i 
det egna elnätet ska förbättras, och 

3. till nätmyndigheten ge in en redovisning som baseras på 
analysen och planen. Lag (2022:596).

46 § Ett distributionsnätsföretag ska informera elanvändarna 
om 

1. leveranssäkerheten i elnätet, 

2. rätten till avbrottsersättning enligt 10 kap., och 

3. rätten till skadestånd enligt 11 kap. Lag (2022:596).

47 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om 

1. innehållet i samt redovisning och offentliggörande av 
analyser och åtgärdsplaner enligt 45 §, 

2. information till elanvändarna enligt 46 §, 

3. skyldighet att rapportera elavbrott till den myndighet som 
regeringen bestämmer, och 

4. undantag från kraven i 45 och 46 §§ i fråga om ledningar 
som i huvudsak matar in el från anläggningar för produktion av 
förnybar el. Lag (2022:596).

48 § Nätmyndigheten ska ge ett bindande besked om huruvida en 
ledning omfattas av undantag enligt 47 § 4, om innehavaren av 
ledningen eller den som avser att bygga den begär det.

Ett bindande besked får förenas med villkor. Villkoren ska 
framgå av beskedet. Lag (2022:596).

Redovisning av nätverksamhet

49 § Nätverksamhet ska ekonomiskt redovisas skilt från annan 
verksamhet. Transmission och distribution ska redovisas var 
för sig. Lag (2022:596).

50 § Redovisning av nätverksamhet som grundas på nätkoncession 
för område ska avse varje område för sig. Lag (2022:596).

51 § Trots 50 § ska nätmyndigheten besluta att ett 
distributionsnätsföretags samtliga områden utan en lägsta 
tillåtna spänning ska redovisas samlat, om inte områdena 
sammantagna utgör en olämplig enhet för nätverksamhet.

Nätmyndigheten ska, om det behövs, fatta beslut i frågan om 
samlad redovisning när det finns ett beslut som har fått laga 
kraft och som innebär att

1. en nätkoncession har beviljats,

2. gränserna för en nätkoncession för område har ändrats,

3. ett tillstånd till överlåtelse av en nätkoncession har 
beviljats, eller

4. en nätkoncession har återkallats.

Nätmyndigheten får besluta om samlad redovisning även i andra 
fall, om det är motiverat med hänsyn till ändrade 
förhållanden. Lag (2022:596).

52 § I ett beslut om samlad redovisning eller om ändring av 
ett sådant beslut ska nätmyndigheten ange när den samlade 
redovisningen ska påbörjas eller upphöra. Lag (2022:596).

53 § En nätkoncession för linje ska redovisas skilt från en 
nätkoncession för område utan en lägsta tillåtna spänning. 

Om en nätkoncession för linje avser en ledning som 
organisatoriskt, tekniskt och funktionellt ingår i ett 
lokalnät och ledningen helt eller delvis är belägen inom 
koncessionsområdet, ska linjen dock redovisas inom ramen för 
områdeskoncessionen. Lag (2022:596).

54 § En ledning som ingår i ett lokalnät ska redovisas som 
regionnät, om ledningen och regionnätet sammantagna utgör en 
organisatoriskt och tekniskt sammanhållen enhet.
Lag (2022:596).

55 § En nätkoncession för område med en lägsta tillåtna 
spänning ska redovisas tillsammans med nätföretagets 
nätkoncessioner för linje. Lag (2022:596).

56 § En ledning som byggs och används av ett nätföretag med 
stöd av ett medgivande enligt 2 kap. 11 §, ska utifrån sin 
funktion redovisas som lokalnät eller regionnät hos det 
nätföretag som har fått medgivandet. 

Nätföretaget ska inom sex månader från medgivandet meddela 
nätmyndigheten hur ledningen ska redovisas. Lag (2022:596).

57 § I 4 kap. 29 och 30 §§ finns bestämmelser om avgifter för 
överföring av el för sådana nätkoncessioner som redovisas 
samlat. Lag (2022:596).

58 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela 

1. ytterligare föreskrifter om redovisning av nätverksamhet, 
och 

2. föreskrifter om skyldighet att ge in redovisningshandlingar 
till nätmyndigheten. Lag (2022:596).

Revision av nätverksamhet

59 § Den som är revisor hos ett nätföretag ska

1. göra en särskild granskning av redovisningen av 
nätverksamheten, och

2. årligen i ett särskilt intyg avge ett utlåtande i frågan om 
huruvida redovisningen av nätverksamheten skett enligt 
gällande bestämmelser. Lag (2022:596). 

60 § Nätföretaget ska ge in det intyg som avses i 59 § 2 till 
nätmyndigheten. Lag (2022:596).

61 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om 
revision av nätverksamhet. Lag (2022:596).

4 kap. Anslutning till elnätet och överföring av el

Skyldighet att ansluta en anläggning till elnätet

1 § Den som har en nätkoncession ska på objektiva, icke-
diskriminerande och i övrigt skäliga villkor ansluta en 
elektrisk anläggning till ledningen eller ledningsnätet, om 
innehavaren av den elektriska anläggningen begär att den ska 
anslutas. 

I fråga om lokalnät gäller anslutningsskyldigheten endast 
anläggningar inom koncessionsområdet. Lag (2022:596).

2 § Avsteg från skyldigheten enligt 1 § får göras, om det

1. saknas ledig kapacitet och inte finns förutsättningar att 
åtgärda kapacitetsbristen på ett sätt som är 
samhällsekonomiskt motiverat utan att förstärka ledningen 
eller ledningsnätet, eller

2. finns andra särskilda skäl.

Trots första stycket får ett distributionsnätsföretag, i fråga 
om en anläggning för produktion av förnybar el vars inmatning 
kan ske med en effekt om högst 43,5 kilowatt, göra avsteg från 
anslutningsskyldigheten endast om 

1. företaget underrättar den som begär anslutning om detta, 
och

2. underrättelsen lämnas inom en månad från det att företaget 
har tagit emot begäran. Lag (2022:596).

3 § Om någon vill ansluta en elektrisk anläggning till ett 
region- eller transmissionsnät i stället för till lokalnätet, 
får innehavaren av region- eller transmissionsnätet ansluta 
anläggningen endast om 

1. innehavaren av lokalnätet har medgett det, eller

2. nätmyndigheten har beviljat tillstånd till anslutningen 
efter ansökan av innehavaren av region- eller 
transmissionsnätet. Lag (2022:596).

4 § Nätmyndigheten får bevilja ett sådant tillstånd som avses 
i 3 § 2 endast om det finns särskilda skäl. Lag (2022:596).

Anslutning inom skälig tid

5 § Ett nätföretag som ska ansluta en anläggning enligt 1 § 
ska genomföra anslutningen inom skälig tid från det att 
företaget har tagit emot en begäran om anslutning. Tiden får 
vara längre än två år endast om det är nödvändigt med hänsyn 
till anslutningens omfattning och tekniska utformning eller 
det finns andra särskilda skäl. Lag (2022:596).

Standardiserade rutiner för anslutning

6 § Ett nätföretag ska ha standardiserade rutiner för 
anslutning av elproduktionsanläggningar och 
energilagringsanläggningar. Sådana rutiner ska, så långt det 
är möjligt och ändamålsenligt, säkerställa en snabb och enkel 
anslutning. Lag (2022:596).

Uppgifter om villkor för anslutning

7 § Ett nätföretag ska utan dröjsmål ge den som begär det 
skriftlig information om de allmänna villkor som företaget 
tillämpar för anslutning. 

I samband med en begäran om en ny anslutning ska uppgifter om 
avgift och övriga villkor för anslutningen lämnas inom skälig 
tid. Lag (2022:596).

Tidsplaner för anslutning

8 § Ett nätföretag som har tagit emot en begäran om anslutning 
av en elproduktionsanläggning ska ta fram en tidsplan för sin 
handläggning av ärendet och lämna planen till den som vill 
ansluta anläggningen. 

När uppgifter enligt 7 § andra stycket lämnas i fråga om 
anslutning av en elproduktionsanläggning, ska nätföretaget 
även ange en tidsplan för anslutningen. Lag (2022:596).

Information om åtgärder som krävs för att förstärka elnätet

9 § Ett nätföretag som har vägrat ansluta en anläggning till 
en ledning eller ett ledningsnät med hänvisning till att 
ledningen eller nätet saknar kapacitet, ska mot skälig 
ersättning ge den som begär det information om vilka åtgärder 
som krävs för att anslutningen ska kunna genomföras.

Om anläggningen är en laddningspunkt, ska nätföretaget utan 
särskild begäran lämna informationen tillsammans med 
meddelandet om att anslutning vägras. Nätföretaget ska lämna 
informationen utan ersättning. Lag (2022:596).

Anslutningsavgifter

10 § Avgiften för anslutning till en ledning eller ett 
ledningsnät ska utformas så att nätkoncessionshavarens skäliga 
kostnader för anslutningen täcks. Särskild hänsyn ska tas till 
anslutningspunktens geografiska läge och den avtalade effekten 
i anslutningspunkten.

Om staten enligt ett avtal med ett nätföretag har finansierat 
åtgärder som är nödvändiga för att öka elnätets kapacitet för 
att underlätta anslutningen av anläggningar för produktion av 
förnybar el, ska avgiften för anslutning utformas så att den 
som vill ansluta en anläggning ersätter nätföretagets 
kostnader för sådana åtgärder i den del som svarar mot 
anläggningens andel av den totala kapacitetsökningen. Detta 
gäller även om nätkoncessionen överlåts. Lag (2022:596).

11 § En elanvändare som har ett abonnemang för en säkring om 
högst 63 ampere ska inte betala någon avgift för att ansluta 
en produktionsanläggning som 

1. producerar el vars inmatning kan ske med en effekt om högst 
43,5 kilowatt, och

2. ansluts 

a) där en anläggning för användning av el redan är ansluten, 
och

b) med en effekt som inte överstiger uttagsabonnemangets 
effekt. Lag (2022:596).

Principer för kostnadsfördelning

12 § Ett nätföretag ska offentliggöra principer för hur 
kostnaderna för teknisk anpassning ska fördelas vid anslutning 
till elnätet. Lag (2022:596).

Tvister om anslutning till elnätet

13 § Nätmyndigheten ska ta upp en tvist om vilka skyldigheter 
en nätkoncessionshavare har enligt 1 § eller ett nätföretag 
har enligt 5 eller 9 §.

En tvist ska inte prövas, om ansökan om prövning kommit in 
till nätmyndigheten senare än två år efter det att 
nätkoncessionshavaren eller nätföretaget skickat ett 
skriftligt ställningstagande till den berörda parten under 
partens senaste kända adress. Lag (2022:596).

14 § Nätmyndigheten ska fatta sitt slutliga beslut i ett 
ärende enligt 13 § inom två månader från det att ansökan om 
prövning kommit in till myndigheten. Om myndigheten behöver 
ytterligare tid för att avgöra ärendet, får myndigheten 
förlänga tiden med två månader eller, om sökanden medger det, 
med den ytterligare tid som kan behövas för att ärendet ska 
kunna avgöras. 

Nätmyndighetens beslut gäller omedelbart. Lag (2022:596).

Återinkoppling och höjning av avtalad effekt 

15 § Det som anges i detta kapitel om anslutning av en 
elektrisk anläggning till en ledning eller ett ledningsnät 
gäller också återinkoppling av en befintlig anläggning och 
höjning av avtalad effekt i en anslutningspunkt. 
Lag (2022:596).

Skyldighet att överföra el

16 § En nätkoncessionshavare är skyldig att överföra el för 
någon annans räkning på objektiva, icke-diskriminerande och i 
övrigt skäliga villkor. Lag (2022:596).

Rätt att använda elnätet inom Sverige

17 § Ett nätföretag ska utforma sina villkor för överföring av 
el så att en betald anslutningsavgift ger rätt att använda 
elnätet inom Sverige, med undantag för utlandsförbindelser med 
en spänning som understiger 220 kilovolt. Lag (2022:596).

God kvalitet på överföringen av el

18 § Ett nätföretags överföring av el för någon annans räkning 
ska ha god kvalitet. 

Nätföretaget ska avhjälpa brister i överföringen i den 
utsträckning kostnaderna för att avhjälpa bristerna är rimliga 
i förhållande till de olägenheter för elanvändarna som är 
förknippade med bristerna. Lag (2022:596).

19 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om innebörden av att överföringen av 
el har god kvalitet. Lag (2022:596).

Funktionskrav vid överföring av el

20 § Ett nätföretag ska se till att avbrott i överföringen av 
el till en elanvändare aldrig överstiger tjugofyra timmar 
eller den kortare tid som följer av 18 § eller av föreskrifter 
som meddelats med stöd av 19 §. 

Detta gäller inte om nätföretaget visar att avbrottet beror på 
ett hinder utanför företagets kontroll som företaget inte 
skäligen kunde förväntas ha räknat med och vars följder det 
inte heller skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. 
Lag (2022:596).

21 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om undantag från kravet i 20 §.
Lag (2022:596).

22 § Nätmyndigheten får i det enskilda fallet bevilja dispens 
från kravet i 20 § i en del av ett koncessionsområde om 

1. kravet är oskäligt betungande med hänsyn till nätföretagets 
ekonomiska situation, eller

2. det finns synnerliga skäl. 

Dispens får ges i sammanlagt högst tre år. Lag (2022:596). 

Uppgifter om villkor för överföring

23 § Ett nätföretag ska 

1. utan dröjsmål ge den som begär det skriftlig information om 
avgifter och övriga villkor för överföring av el, och 

2. offentliggöra sådana uppgifter. Lag (2022:596).

24 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om skyldighet för nätföretag att 
lämna uppgifter till nätmyndigheten om avgifter och övriga 
villkor för överföring av el. Lag (2022:596).

25 § Ett nätföretag ska informera elanvändarna om 

1. hur avgifterna för överföring av el är utformade, och

2. vilka möjligheter elanvändarna har att påverka sina 
kostnader för överföring av el genom att välja andra 
avtalsvillkor eller ändra förbrukningsmönster. 
Lag (2022:596).

Allmänt om avgifter för överföring av el

26 § Ett nätföretag ska utforma sina avgifter för överföring 
av el på ett sätt som är förenligt med ett effektivt 
utnyttjande av elnätet och en effektiv elproduktion och 
elanvändning. Lag (2022:596).

27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om hur avgifterna för överföring av 
el ska utformas för att främja ett effektivt utnyttjande av 
elnätet eller en effektiv elproduktion och elanvändning.
Lag (2022:596).

Avgift för lokal distribution

28 § En avgift för överföring av el på ett lokalnät får inte 
utformas med hänsyn till var en anslutning finns inom ett 
koncessionsområde.

Om ett eller flera koncessionsområden slås samman helt eller 
delvis, ska avgifterna för det nya området vara enhetliga 
senast tre år efter sammanslagningen. Lag (2022:596).

29 § I områden som redovisas samlat enligt 3 kap. 51 § ska 
enhetliga avgifter för överföring av el på ett lokalnät 
tillämpas från den dag som nätmyndigheten beslutar. Den dagen 
får inte infalla senare än fem år från beslutet om samlad 
redovisning eller beslutet om ändring av ett sådant beslut.
Lag (2022:596).

30 § När detta kapitel tillämpas ska en ledning som omfattas 
av en nätkoncession för linje anses omfattas av 
nätkoncessionen för område, om samlad redovisning sker enligt 
3 kap. 53 § andra stycket. Lag (2022:596).

31 § Trots 28 och 29 §§ får inom ett koncessionsområde eller 
inom flera koncessionsområden som redovisas samlat särskilda 
avgifter för överföring av el gälla för en begränsad krets av 
elanvändare, om 

1. det behövs för att utveckla sådana avgifter för överföring 
av el som främjar ett effektivt utnyttjande av elnätet, och 

2. nätföretaget har informerat nätmyndigheten. 

Sådana avgifter får inte tillämpas under en längre tid än tre 
år utan tillstånd av nätmyndigheten. Lag (2022:596).

32 § Nätmyndigheten ska bevilja tillstånd enligt 31 § andra 
stycket, om avgifterna 

1. uppfyller kraven i 16 och 26 §§, och

2. behöver tillämpas under en längre tid än tre år med hänsyn 
till det ändamål som anges i 31 § första stycket 1. 

Tillstånd ska beviljas för viss tid. Lag (2022:596).

Avgift för regional distribution

33 § På ett regionnät får en avgift för överföring av el för 
varje spänningsnivå inte utformas med hänsyn till var en 
uttagspunkt finns i förhållande till nätets anslutning till 
ett annat nätföretags region- eller transmissionsnät.
Lag (2022:596).

34 § Om en avgift för överföring av el på ett regionnät avser 
en elektrisk anläggning som tar ut el direkt från en 
transformator på ett regionnät, ska avgiften utformas med 
utgångspunkt i avgiften för spänningsnivån omedelbart före 
transformatorn med ett skäligt tillägg för 
nedtransformeringen. Lag (2022:596).

35 § Avgiften för överföring av el på ett regionnät inom varje 
normalt spänningsintervall ska utformas utifrån de samlade 
kostnader som nätföretaget har för regionnät i Sverige i den 
utsträckning som kostnaderna kan hänföras till 
spänningsintervallet. 

Den del av de beräknade kostnaderna som avser betalning för 
överföring på transmissionsnät och på andra regionnät ska dock 
läggas till grund för avgiften endast i den utsträckning som 
kostnaderna avser nätföretagets kostnader för regionnät inom 
den nätregion där den ledning finns som avgiften tas ut på.
Lag (2022:596).

Avgift för transmission

36 § På ett transmissionsnät får avgiften för överföring av el 
utformas med hänsyn till var på nätet en anslutningspunkt 
finns. Lag (2022:596).

Avgifter från småskalig elproduktion

37 § Trots 26-36 §§ ska avgiften för inmatning av el från en 
produktionsanläggning som kan leverera en effekt om högst 
1 500 kilowatt motsvara endast den årliga kostnaden för sådan 
mätning, registrering, beräkning och 

rapportering som nätföretaget är skyldigt att utföra enligt 
6 kap. eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till 
det kapitlet.

Om flera sådana anläggningar finns i närheten av varandra och 
gemensamt matar in el på ledningsnätet, ska anläggningarna 
betraktas som separata anläggningar när första stycket 
tillämpas. Lag (2022:596).

38 § Trots 26-37 §§ ska en elanvändare som har ett abonnemang 
för en säkring om högst 63 ampere och producerar el som kan 
matas in med en effekt om högst 43,5 kilowatt inte betala 
någon avgift för inmatningen. Lag (2022:596).

Tvister om avgifter vid småskalig elproduktion

39 § Nätmyndigheten ska ta upp en tvist om avgiftens storlek 
enligt 37 § eller avgiftsbefrielse enligt 38 §. 

En tvist ska inte prövas, om ansökan om prövning kommit in 
till nätmyndigheten senare än två år efter det att 
nätföretaget skickat ett skriftligt ställningstagande till den 
berörda parten under partens senaste kända adress.
Lag (2022:596).

Hantering av klagomål

40 § Ett nätföretag ska ha fastställda rutiner för hanteringen 
av klagomål från kunder som är konsumenter. Lag (2023:238).

Information om avtalsvillkor och andra uppgifter

41 § Ett avtal mellan en konsument och ett nätföretag ska 
innehålla uppgifter om

1. nätföretagets namn, adress, telefonnummer och webbplats,

2. när avtalet träffas och dess giltighetstid,

3. nätföretagets åtagande gentemot konsumenten,

4. villkoren för fakturering och betalning,

5. villkoren för uppsägning av avtalet,

6. villkoren för ersättning om nätföretaget inte uppfyller 
sitt åtagande enligt avtalet,

7. var konsumenten kan hitta information om nätföretagets 
priser och övriga villkor, och

8. hur konsumentrelaterad information tillhandahålls.
Lag (2023:238).

42 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om vilken konsumentrelaterad 
information ett nätföretag ska tillhandahålla och hur 
informationen ska tillhandahållas. Lag (2023:238).

Fakturering och information som nätföretag ska lämna till 
elanvändare

43 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om nätföretags fakturering av 
elanvändare och om skyldighet för nätföretag att lämna viss 
information till elanvändaren i samband med fakturering.
Lag (2023:238).

44 § Ett nätföretag får inte ta ut någon avgift för att 
tillhandahålla elanvändaren fakturor och information enligt 
43 §. Lag (2023:238).

45 § Om ett nätföretag tillämpar ett system med 
förskottsbetalning, ska villkoren vara skäliga.
Lag (2023:238).

Förhandsprövning av villkor

46 § Ett nätföretag får inte ingå avtal i frågor om anslutning 
till elnätet eller överföring av el förrän de metoder som ska 
användas för att utforma avtalsvillkoren har prövats av 
nätmyndigheten. Prövningen ska dock inte omfatta metoder för 
att utforma avgifter för anslutning eller överföring.
Lag (2023:238).

47 § Nätmyndigheten ska godkänna de metoder som ska prövas 
enligt 46 §, om de kan antas leda till att villkoren i avtalen 
blir objektiva och icke-diskriminerande.

Om nätmyndigheten inte godkänner en metod, ska myndigheten 
ange i beslutet hur villkoren i stället ska utformas.

Beslut enligt denna paragraf gäller omedelbart. Nätmyndigheten 
ska delge sådana beslut enligt 49 § första stycket 1 och andra 
stycket delgivningslagen (2010:1932). Lag (2023:238).

5 kap. Intäktsram för nätverksamhet

Intäktsramens storlek

1 § En nätverksamhet ska för en tillsynsperiod ha en 
bestämd intäktsram som inte ska vara större än vad som behövs 
för att

1. täcka kostnader för driften av en nätverksamhet som har 
likartade objektiva förutsättningar och bedrivs på ett 
ändamålsenligt och effektivt sätt, 

2. täcka avskrivningar, och 

3. ge en sådan avkastning på kapitalbasen som behövs för att 
i konkurrens med alternativa placeringar med motsvarande risk 
få tillgång till kapital för investeringar. 

Med kapitalbas avses det kapital som krävs för att bedriva 
verksamheten. Lag (2018:1448).

Tillsynsperioden

2 § Tillsynsperioden ska vara fyra kalenderår, om det inte 
finns särskilda skäl för en annan tidsperiod. Lag (2018:1448).

Intäktsramens bestämmande

3 § Nätmyndigheten ska besluta om intäktsram senast två 
månader innan tillsynsperioden börjar.

Det ska framgå av beslutet vilka uppgifter och metoder som 
använts för att bestämma intäktsramen. Lag (2018:1448).

4 § En nätkoncessionshavare ska lämna de uppgifter till 
nätmyndigheten som myndigheten behöver för att bestämma 
intäktsramen. Lag (2018:1448).

5 § Om en nätkoncessionshavare inte lämnar uppgifter 
enligt 4 §, ska nätmyndigheten bestämma en intäktsram som är 
skälig med hänsyn till uppgifterna i ärendet. 
Lag (2018:1448).

Kostnader för en ändamålsenlig och effektiv drift

6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får meddela föreskrifter om

1. vad som ska anses vara kostnader för driften av en 
nätverksamhet som har likartade objektiva förutsättningar och 
bedrivs på ett ändamålsenligt och effektivt sätt när 
intäktsramen bestäms, och 

2. hur sådana kostnader ska beräknas. Lag (2018:1448).

Kapitalkostnader

7 § Kapitalbasen ska beräknas med utgångspunkt i de 
tillgångar som nätkoncessionshavaren använder för att bedriva 
nätverksamheten och med hänsyn till investeringar och 
avskrivningar under tillsynsperioden.

En tillgång som inte behövs för att bedriva verksamheten ska 
anses ingå i kapitalbasen, om det skulle vara oskäligt mot 
nätkoncessionshavaren att bortse från tillgången. 
Lag (2018:1448).

8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får meddela

1. ytterligare föreskrifter om hur kapitalbasen ska beräknas, 

2. föreskrifter om beräkningen av avskrivningar och en sådan 
avkastning på kapitalbasen som behövs för att i konkurrens 
med alternativa placeringar med motsvarande risk få tillgång 
till kapital för investeringar. Lag (2018:1448).

Kvaliteten i nätverksamheten

9 § När intäktsramen bestäms ska hänsyn tas till 
kvaliteten i nätverksamheten. En sådan bedömning får medföra 
en ökning eller minskning av avkastningen på kapitalbasen.
Lag (2018:1448).

10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får meddela föreskrifter om vad som avses med 
kvaliteten i nätverksamheten. Lag (2018:1448).

Effektivt utnyttjande av elnätet

11 § När intäktsramen bestäms ska hänsyn tas till i vilken 
utsträckning nätverksamheten bedrivs på ett sätt som är 
förenligt med eller bidrar till ett effektivt utnyttjande av 
elnätet. En sådan bedömning får medföra en ökning eller 
minskning av avkastningen på kapitalbasen. Lag (2018:1448).

12 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får meddela föreskrifter om vad som avses med ett 
effektivt utnyttjande av elnätet. Lag (2018:1448).

Användning av flexibilitetstjänster

12 a § När intäktsramen bestäms ska hänsyn tas till i vilken 
utsträckning flexibilitetstjänster används och förbättrar 
effektiviteten i nätverksamheten. Bedömningen får medföra en 
ökning eller minskning av intäktsramen. Lag (2022:596).

12 b § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om vilka krav som ska vara uppfyllda 
för att flexibilitetstjänster ska anses förbättra 
effektiviteten i nätverksamheten. Lag (2022:596).

Intäktsram för lokalnät 

13 § En intäktsram för intäkter från ett lokalnät ska 
bestämmas för varje koncessionsområde för sig.  

Om nätmyndigheten enligt 3 kap. 51 § har beslutat att flera 
nätkoncessioner för område ska redovisas samlat, ska dock de 
områdena anses vara ett koncessionsområde när intäktsramen 
bestäms. Lag (2022:596).

14 § Om en nätkoncession för linje innefattas i redovisningen 
av en nätkoncession för område enligt 3 kap. 53 § andra 
stycket, ska koncessionerna anses vara en nätkoncession för 
område när intäktsramen bestäms. Lag (2022:596).

Intäktsram för regionnät

15 § En intäktsram ska bestämmas för intäkter från en 
nätkoncessionshavares regionnät i Sverige. Lag (2022:596).

Intäktsram för transmissionsnät

16 § En intäktsram ska bestämmas för intäkter från ett 
transmissionsnät. Lag (2018:1448).

17 § Om ett transmissionsnätsföretag är systemansvarig 
myndighet, ska den del av verksamheten som inte kan hänföras 
till en viss kund eller kundkategori anses ingå i företagets 
nätverksamhet när intäktsramen bestäms. Lag (2018:1448).

18 § Om ett transmissionsnätsföretag deltar i ett 
europeiskt samarbete som syftar till att utveckla och 
vidmakthålla en fungerande europeisk marknad för el, ska även 
den verksamheten anses ingå i företagets nätverksamhet när 
intäktsramen bestäms. Lag (2018:1448).

19 § Om ett transmissionsnätsföretag är en statlig myndighet 
och har finansierat en förstärkning av elnätet enligt ett 
sådant avtal som avses i 4 kap. 10 § andra stycket, ska, när 
intäktsramen bestäms, företagets kostnader med anledning av 
avtalet anses ha uppstått i företagets nätverksamhet.
Lag (2022:596).

Omprövning av intäktsramen under tillsynsperioden 

20 § Nätmyndigheten får under tillsynsperioden ändra 
intäktsramen, om nätkoncessionshavaren har ansökt om det 
och

1. det finns omständigheter som bedöms medföra en 
väsentlig ökning av ramen vid en omprövning efter 
tillsynsperioden, eller 

2. det annars finns särskilda skäl.

En ansökan om omprövning under tillsynsperioden ska 
handläggas skyndsamt. Lag (2018:1448).

21 § Nätmyndigheten ska ompröva ett beslut om intäktsram 
under tillsynsperioden och ändra ramen, om

1. nätkoncessionshavaren har lämnat oriktiga eller 
bristfälliga uppgifter och detta har inverkat på ramens 
storlek,

2. ramen av någon annan anledning har bestämts på ett 
uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag och detta 
har inverkat på ramens storlek, eller

3. det annars finns särskilda skäl.

Vid en omprövning enligt första stycket 1 får intäktsramen 
ökas endast om det finns särskilda skäl. Lag (2018:1448).

Omprövning av intäktsramen efter tillsynsperioden 

22 § Nätmyndigheten ska ompröva intäktsramen efter 
tillsynsperiodens slut, om det finns skäl att anta att ramen 
ska vara större eller mindre med hänsyn till förhållanden som 
blivit kända efter det att den bestämdes.

Vid en omprövning ska nätmyndigheten senast tio månader efter 
tillsynsperiodens slut 

1. fatta ett slutligt beslut i frågan om ändring av 
intäktsramen, om det inte finns särskilda hinder, eller 

2. informera nätkoncessionshavaren om att det slutliga 
beslutet i ändringsfrågan kommer att fattas vid en senare 
tidpunkt.

Om myndigheten fattar sitt slutliga beslut i ändringsfrågan 
senare än tio månader efter tillsynsperiodens slut utan att 
ha informerat enligt andra stycket 2, får beslutet inte 
innebära någon nackdel för nätkoncessionshavaren. 
Lag (2018:1448).

23 § Vid en omprövning enligt 22 § ska nätmyndigheten

1. utgå från de uppgifter och metoder som använts för att 
bestämma intäktsramen och som framgår av det beslut om 
intäktsram som gäller för nätkoncessionshavaren, 

2. kontrollera om de antaganden som legat till grund för att 
bestämma ramen överensstämmer med det faktiska utfallet för 
tillsynsperioden, och

3. ändra ramen i den utsträckning det är motiverat av att det 
faktiska utfallet för tillsynsperioden avviker från de 
antaganden som legat till grund för att bestämma ramen.
Lag (2018:1448).

24 § Utöver det som anges i 23 § 3 ska intäktsramen 
ändras, om

1. nätkoncessionshavaren har lämnat oriktiga eller 
bristfälliga uppgifter och detta har inverkat på ramens 
storlek, eller 

2. ramen av någon annan anledning har bestämts på ett 
uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag och detta 
har inverkat på ramens storlek.

I fall som avses i första stycket 1 får intäktsramen ökas 
endast om det finns särskilda skäl. Lag (2018:1448).

Omprövning till följd av att en intäktsram har ändrats för en 
annan nätkoncessionshavare

25 § När en allmän förvaltningsdomstol har ändrat en 
intäktsram för en nätkoncessionshavare ska nätmyndigheten 
ompröva det beslut om intäktsram som gäller för en annan 
nätkoncessionshavare om denne

1. ansöker om omprövning inom tre månader efter det att 
domstolens avgörande fått laga kraft, och

2. anför att de förhållanden som domstolen lagt till grund 
för ändring i det tidigare avgörandet finns även i fråga om 
sökandens intäktsram. Lag (2018:1448).

Omprövning till följd av att intäktsramen har ändrats i fråga 
om en tidigare tillsynsperiod

26 § Om nätmyndigheten eller en allmän förvaltningsdomstol 
har ändrat intäktsramen i fråga om en tillsynsperiod som har 
gått till ända och det avgörandet har fått laga kraft, ska 
nätmyndigheten ompröva ett beslut om intäktsram för en senare 
tillsynsperiod och göra de ändringar som den ändrade ramen 
motiverar. Lag (2018:1448).

Avvikelser från intäktsramen 

27 § Om de samlade intäkterna från nätverksamheten under 
tillsynsperioden har varit större än intäktsramen, ska 
nätmyndigheten besluta att ramen för en efterföljande 
tillsynsperiod ska minskas med ett belopp som motsvarar 
överskottet. Lag (2018:1448).

28 § Om de samlade intäkterna från nätverksamheten under 
tillsynsperioden har överstigit intäktsramen med mer än fem 
procent, ska nätmyndigheten besluta att ramen för den närmast 
följande tillsynsperioden ska minskas med ett 
överdebiteringstillägg.

Beräkningen av överdebiteringstillägget ska grundas på den 
del av de samlade intäkterna från nätverksamheten som 
överstiger intäktsramen. 

Överdebiteringstillägget ska beräknas efter en räntesats som 
motsvarar den genomsnittliga referensränta enligt 9 § 
räntelagen (1975:635) som under tillsynsperioden fastställts 
av Riksbanken med ett tillägg av femton procentenheter. 
Lag (2018:1448).

29 § Om de samlade intäkterna från nätverksamheten under 
en tillsynsperiod har varit mindre än intäktsramen, ska 
nätmyndigheten besluta att nätkoncessionshavaren under den 
närmast följande tillsynsperioden från nätverksamheten får 
uppbära ett belopp som motsvarar underskottet.

Det belopp som nätmyndigheten beslutar ska inte anses vara 
intäkter från nätverksamheten vid avstämning mot intäktsramen 
för den närmast följande tillsynsperioden. Detta gäller dock 
endast i den utsträckning intäkterna från nätverksamheten 
annars skulle överstiga intäktsramen. Lag (2018:1448).

29 a § När det gäller en nätverksamhet som i fråga om 
tillsynsperioden 2020-2023 har ett särskilt 
investeringsutrymme enligt lagen (2021:311) om särskilt 
investeringsutrymme för elnätsverksamhet, ska 29 § första 
stycket inte tillämpas i fråga om ett underskott i förhållande 
till intäktsramen för den tillsynsperioden och 29 § andra 
stycket inte tillämpas vid avstämning mot intäktsramen.
Lag (2021:312).

Beräkning av intäkter

30 § Om ett transmissionsnätsföretag är en statlig myndighet 
och har finansierat en förstärkning av elnätet enligt ett 
sådant avtal som avses i 4 kap. 10 § andra stycket, ska 
intäkter med anledning av avtalet anses vara intäkter från 
överföring av el vid avstämning mot intäktsramen.
Lag (2022:596).

31 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om hur 
nätkoncessionshavarnas intäkter under en tillsynsperiod ska 
beräknas vid avstämning mot intäktsramen. Lag (2018:1448).

Besluts giltighet 

32 § Ett beslut av nätmyndigheten enligt 3, 20, 21, 22, 
25, 26, 27 eller 28 § gäller omedelbart. Lag (2018:1448).

Intäktsram vid överlåtelse av nätkoncession

33 § Om en nätkoncessionshavare överlåter en 
nätkoncession, ska vid tillämpningen av detta kapitel den 
intäktsram som gäller för koncessionen fortsätta att gälla 
efter överlåtelsen och den nya nätkoncessionshavaren träda in 
i överlåtarens ställe.

Om intäktsramen är en gemensam ram för den överlåtna 
koncessionen och en annan nätkoncession, ska överlåtaren och 
den nya nätkoncessionshavaren fördela ramen proportionerligt 
i förhållande till hur stor del av kapitalbasen som 
överlåtits och på samma sätt fördela intäkter som överstiger 
eller understiger intäktsramen och överdebiteringstillägg. 
Fördelningen får dock göras på ett annat sätt, om det finns 
särskilda skäl. Lag (2018:1448).

34 § En fördelning enligt 33 § andra stycket ska godkännas 
före överlåtelsen. Fråga om godkännande prövas av 
nätmyndigheten. Regeringen ska dock pröva frågan, om ärendet 
avser en utlandsförbindelse.

Ett förslag till fördelning ska lämnas in till nätmyndigheten 
tillsammans med de uppgifter som krävs för att pröva 
förslaget. Lag (2018:1448).

35 § Ett ärende om godkännande av en fördelning enligt 
34 § ska handläggas skyndsamt. Lag (2018:1448).

Ändring av koncessionsgränser

36 § Om nätmyndigheten ändrar gränserna för en nätkoncession 
för område enligt 2 kap. 38 §, ska myndigheten besluta om den 
fördelning av berörda intäktsramar som är proportionerlig i 
förhållande till hur stor del av kapitalbasen som är hänförlig 
till gränsändringen och på samma sätt fördela intäkter som 
överstiger eller understiger intäktsramen och 
överdebiteringstillägg. Fördelningen får dock göras på ett 
annat sätt, om det finns särskilda skäl. Lag (2021:741).

Skyldighet att lämna uppgifter

37 § En nätkoncessionshavare ska till nätmyndigheten lämna 
de uppgifter som behövs för en prövning enligt 21, 22, 26 och 
36 §§. Lag (2018:1448).

Förseningsavgift

38 § En nätkoncessionshavare ska betala en 
förseningsavgift på 100 000 kronor till staten, om 
koncessionshavaren inte inom den tid som anges i föreskrifter 
som har meddelats i anslutning till 4 § lämnar de uppgifter 
som behövs för att bestämma intäktsramen. 

Om uppgifterna inte har kommit in inom två månader från det 
att nätmyndigheten skickade ett meddelande till 
nätkoncessionshavaren med information om beslutet att ta ut 
avgift enligt första stycket, ska koncessionshavaren betala 
en ny förseningsavgift på 100 000 kronor. Lag (2018:1448).

39 § En förseningsavgift enligt 38 § ska efterskänkas helt 
eller delvis, om underlåtenheten är liten med hänsyn till de 
uppgifter som nätmyndigheten behöver för att bestämma 
intäktsramen eller till förseningens längd.

Förseningsavgiften ska efterskänkas helt, om 

1. underlåtenheten är ursäktlig med hänsyn till 
omständigheter som nätkoncessionshavaren inte har kunnat råda 
över, eller 

2. det annars är oskäligt att ta ut den.

Om det som förekommit i ärendet föranleder det, ska frågan om 
att efterskänka en avgift tas upp även om något yrkande om 
detta inte har gjorts. Lag (2018:1448).

40 § Nätmyndigheten ska besluta att ta ut förseningsavgift 
från en nätkoncessionshavare, om det enligt 38 och 39 §§ 
finns förutsättningar för att ta ut avgiften. När myndigheten 
har beslutat att ta ut en avgift, ska myndigheten skicka ett 
meddelande med information om beslutet till 
koncessionshavaren. Lag (2018:1448).

41 § Om en förseningsavgift inte har betalats efter 
betalningsuppmaning, ska avgiften lämnas för indrivning.

Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om 
indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får 
verkställighet enligt utsökningsbalken ske. Lag (2018:1448).

42 § Regeringen får meddela föreskrifter om att indrivning 
enligt 41 § inte behöver ske för mindre belopp när det gäller 
förseningsavgift enligt detta kapitel. Lag (2018:1448).

43 § Ett beslut om förseningsavgift får verkställas även 
om det inte har fått laga kraft.

Om ett företag har rätt att få tillbaka en betald 
förseningsavgift på grund av en domstols beslut, ska ränta 
betalas på den återbetalade förseningsavgiften från och med 
månaden efter den då förseningsavgiften betalades in till och 
med den månad då återbetalning görs. I fråga om räntans 
storlek ska 65 kap. 4 § tredje stycket skatteförfarandelagen 
(2011:1244) tillämpas. Lag (2018:1448).

6 kap. Mätning av överförd el

Skyldighet att mäta överförd el

1 § Ett nätföretag ska mäta och registrera mängden överförd 
el. Lag (2022:596).

2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om 

1. mätning och registrering enligt 1 §, 

2. skyldighet för nätföretag att beräkna mängden överförd el, 
och

3. de funktionskrav som mätsystem och mätutrustning ska 
uppfylla. Lag (2022:596).

Rapportering av och tillgång till mätresultat

3 § I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1162 av 
den 6 juni 2023 om krav på driftskompatibilitet och icke-
diskriminerande och transparenta förfaranden för tillgång till 
mät- och förbrukningsuppgifter finns bestämmelser om tillgång 
till mätresultat.

Ett nätföretag har de skyldigheter och ska utföra de uppgifter 
som enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1162 
gäller för

1. administratörer av mätuppgifter, med undantag för vad som 
anges i artikel 5.3,

2. mätpunktsadministratörer,

3. leverantörer av uppgiftstillgång, och

4. tillståndsadministratörer. Lag (2024:1187).

3 a § Ett nätföretag ska på begäran av en elproducent 
rapportera resultaten av de mätningar som görs enligt 1 § till 
ett företag som elproducenten har utsett. Lag (2024:1187).

4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om

1. skyldighet för nätföretag att rapportera

a) mätresultat, 

b) beräkningar av mängden överförd el, och

2. vad som ska gälla på kommunikations- och komponentnivåerna 
vid informationsutbyte enligt kommissionens 
genomförandeförordning (EU) 2023/1162. Lag (2024:1187).

Kostnader för mätning

5 § En elanvändare som begär att elförbrukningen ska mätas på 
något annat sätt än enligt föreskrifter som meddelats med stöd 
av 2 § 1 ska av nätföretaget debiteras merkostnaden för denna 
mätning och för rapporteringen av resultaten av dessa 
mätningar. Om mätningen av elanvändarens förbrukning då kräver 
en annan mätutrustning än vid mätning enligt de nämnda 
föreskrifterna, ska elanvändaren betala kostnaden för mätaren 
med tillhörande insamlingsutrustning och för dess installation 
i uttagspunkten.

En elanvändare får inte debiteras merkostnader för att den har

1. ingått ett avtal om leverans av el som förutsätter att 
mängden överförd el ska mätas per kvart eller per timme, eller

2. begärt att nätföretaget ska lämna information som visar 
elanvändarens förbrukning per kvart eller per timme.
Lag (2024:1187).

6 § Ett nätföretag ska debitera en elproducent kostnaden för 
en mätare med tillhörande insamlingsutrustning och för dess 
installation i inmatningspunkten hos elproducenten. Detta 
gäller dock inte de elproducenter som avses i 4 kap. 37 §.
Lag (2022:596).

7 § Ett nätföretag får debitera enskilda elanvändare och 
elproducenter kostnader för mätning endast i den utsträckning 
som anges i 5 och 6 §§. Lag (2022:596).

Kostnader för att göra mätresultat tillgängliga

7 a § Ett nätföretag ska debitera en sådan berättigad part som 
avses i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1162 
kostnader som uppstår på grund av att nätföretaget

1. hanterar en begäran om att ge den berättigade parten 
tillgång till mätresultat,

2. hanterar en begäran från den berättigade parten om att 
avsluta överföring av mätresultat, eller

3. ger den berättigade parten tillgång till mätresultat.
Lag (2024:1187).

Tvister om kostnader för mätning och för att göra mätresultat 
tillgängliga

8 § Nätmyndigheten ska ta upp en tvist om vilka kostnader som 
ska debiteras enligt 5, 6 eller 7 a §.

En tvist ska dock inte prövas om ansökan om prövning kommit in 
till nätmyndigheten senare än två år efter det att 
nätföretaget skickat ett skriftligt ställningstagande till den 
berörda parten under partens senaste kända adress.
Lag (2024:1187).

Installation av nya mätare 

9 § Ett nätföretag ska se till att elanvändare får lämplig 
information i samband med installation av nya mätare. 
Lag (2022:596).

10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om skyldigheten att lämna information 
enligt 9 §. Lag (2022:596).

Upplysningar om nationell praxis

11 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om skyldighet för nätföretag att 
lämna sådana upplysningar som är nödvändiga för att Sverige 
ska kunna uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 10 i 
kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1162.
Lag (2024:1187).

7 kap. Kommunala elföretag

1 § En sådan juridisk person som avses i 10 kap. 2–6 §§ 
kommunallagen (2017:725) får, trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § 
kommunallagen om anknytning till kommunens område eller dess 
medlemmar, utanför kommunens område bedriva

1. produktion av och handel med el samt därmed sammanhängande 
verksamhet, eller

2. nätverksamhet i geografisk närhet till företagets 
nätverksamhet inom kommunen i syfte att uppnå en 
ändamålsenlig nätverksamhet. Lag (2017:740).

2 § Om en sådan juridisk person som avses i 10 kap. 2–6 §§ 
kommunallagen (2017:725) bedriver sådan verksamhet som avses 
i 1 § 1, ska verksamheten drivas på affärsmässig grund och 
redovisas särskilt. Lag (2017:740).

8 kap. Övergripande systemansvar och balansansvar

Övergripande systemansvar

1 § Den myndighet som regeringen bestämmer har det 
övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar 
samverkar driftsäkert så att balans inom hela eller delar av 
landet kortsiktigt upprätthålls mellan produktion och 
förbrukning av el (systemansvarig myndighet). Lag (2023:238).

Särskilda åtgärder för att öka eller minska produktionen eller 
förbrukningen av el

2 § I den utsträckning som det behövs för att den 
systemansvariga myndigheten ska kunna utöva det övergripande 
systemansvaret får myndigheten beordra

1. balansansvariga att öka eller minska produktionen eller 
förbrukningen av el, och 

2. elproducenter att öka eller minska produktionen av el.
Lag (2023:238).

3 § Den som enligt 2 § ska öka eller minska produktionen eller 
förbrukningen av el har rätt att av den systemansvariga 
myndigheten få marknadsmässig ersättning för ökningen eller 
minskningen. Lag (2023:238).

4 § Den systemansvariga myndigheten beslutar om ersättning 
enligt 3 §. Lag (2023:238).

5 § Om det övergripande systemansvaret inte kan utövas med 
åtgärder enligt 2 §, får den systemansvariga myndigheten i den 
utsträckning som behövs beordra nätföretag att begränsa eller 
avbryta överföring av el till elanvändare.

I den utsträckning det övergripande systemansvaret medger det 
ska begränsningen eller avbrytandet genomföras så att 
samhällsviktiga elanvändare prioriteras. Lag (2023:238).

6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om de åtgärder som får vidtas enligt 
2 och 5 §§. Lag (2023:238).

Skyldighet att lämna uppgifter till den systemansvariga 
myndigheten

7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om skyldighet för balansansvariga och 
innehavare av elektriska anläggningar att till den 
systemansvariga myndigheten lämna de uppgifter om produktion, 
överföring eller förbrukning av el som behövs för utövandet av 
det övergripande systemansvaret. Lag (2023:238).

Tjänster med anknytning till det övergripande systemansvaret

8 § Den systemansvariga myndigheten ska anskaffa tjänster med 
anknytning till det övergripande systemansvaret från 
elproducenter på ett öppet, icke-diskriminerande och 
marknadsorienterat sätt.

Myndigheten får inte med hänvisning enbart till kraftslag 
ställa upp villkor som utesluter elproducenter från att 
tillhandahålla tjänster med anknytning till det övergripande 
systemansvaret. Lag (2023:238).

Driftsäkerhet

9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om sådana generellt tillämpliga krav 
för anslutning av anläggningar till elnätet som avses i

1. artikel 7.1 i kommissionens förordning (EU) 2016/631 av den 
14 april 2016 om fastställande av nätföreskrifter med krav för 
nätanslutning av generatorer, i den ursprungliga lydelsen,

2. artikel 6.1 i kommissionens förordning (EU) 2016/1388 av 
den 17 augusti 2016 om fastställande av nätföreskrifter för 
anslutning av förbrukare, i den ursprungliga lydelsen, och

3. artikel 5.1 i kommissionens förordning (EU) 2016/1447 av 
den 26 augusti 2016 om fastställande av nätföreskrifter med 
krav för nätanslutning av system för högspänd likström och 
likströmsanslutna kraftparksmoduler, i den ursprungliga 
lydelsen. Lag (2023:238).

10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om kontroll, provning, besiktning 
eller andra krav för att säkerställa driftsäkerheten hos det 
nationella elsystemet när det gäller

1. elektriska anläggningar,

2. anordningar avsedda att anslutas till en elektrisk 
anläggning,

3. elektrisk materiel, och

4. elektriska installationer.
Lag (2023:238).

11 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om sådant datautbyte som avses i 
artikel 40.5 i kommissionens förordning (EU) 2017/1485 av den 
2 augusti 2017 om fastställande av riktlinjer för driften av 
elöverföringssystem, i den ursprungliga lydelsen. 
Lag (2023:238).

Krav på balansansvar

12 § En elleverantör får leverera eller ta emot el endast i en 
leveranspunkt där någon har åtagit sig balansansvaret.

Detta gäller dock inte under den tidsfrist som anges i 33 § 
första stycket. Lag (2023:238).

13 § En leverantör av aggregeringstjänster får tillhandahålla 
sådana tjänster i en leveranspunkt endast om någon har åtagit 
sig ett balansansvar i leveranspunkten som särskilt avser de 
obalanser som tjänsterna kan medföra. Lag (2023:238).

Avtal om balansansvar

14 § Den som åtar sig balansansvar ska ingå avtal dels med den 
systemansvariga myndigheten, dels med den som enligt 22 § 
utför avräkningen mellan de balansansvariga.

Villkoren i avtalen ska vara objektiva och icke-
diskriminerande. Lag (2023:238).

15 § Ett avtal enligt 14 § mellan den balansansvarige och den 
systemansvariga myndigheten ska innehålla ett åtagande av den 
balansansvarige

1. att säkerställa balans mellan tillförsel och uttag av el, 
och 

2. att betala en ersättning till den systemansvariga 
myndigheten om balansansvaret omfattar sådana obalanser som 
kan uppkomma genom tillhandahållande av tjänster för 
efterfrågeflexibilitet. 

Ersättning enligt första stycket 2 ska motsvara sådana 
kostnader som myndigheten enligt 26 § första stycket ska 
kompensera elleverantörer för. Lag (2023:238).

16 § När det gäller tillhandahållande av tjänster för 
efterfrågeflexibilitet ska metoden för att beräkna 
omfattningen av balansansvaret enligt 13 § eller den 
ersättning som avses i 15 § första stycket 2 utformas så att

1. den inte hindrar aggregering eller efterfrågeflexibilitet, 

2. kompensationen för balansansvariga och elleverantörer avser 
endast de kostnader för att anskaffa el som uppkommer under 
aktiveringen av efterfrågeflexibiliteten, och 

3. hänsyn tas till de fördelar som aggregeringstjänsten kan 
innebära för någon annan som åtagit sig balansansvar eller som 
levererar el i leveranspunkten. Lag (2023:238).

17 § Ett avtal enligt 14 § mellan balansansvariga och den som 
utför avräkningen mellan de balansansvariga ska innehålla 
villkoren för avräkningen. Lag (2023:238).

Förhandsprövning av villkor för balansansvar

18 § Den systemansvariga myndigheten och den som utför 
avräkningen mellan de balansansvariga får inte ingå avtal 
enligt 14 § förrän de metoder som ska användas för att utforma 
avtalen har godkänts av nätmyndigheten. Lag (2023:238).

19 § Nätmyndigheten ska godkänna de metoder som avses i 18 §, 
om metoderna kan antas leda till att villkoren i avtalen blir 
objektiva och icke-diskriminerande.

Nätmyndighetens beslut i fråga om godkännande gäller 
omedelbart. Nätmyndigheten ska delge beslutet enligt 49 § 
första stycket 1 och andra stycket delgivningslagen 
(2010:1932). Lag (2023:238).

Offentliggörande av villkor för balansansvar

20 § Den systemansvariga myndigheten och den som utför 
avräkningen mellan de balansansvariga ska offentliggöra 
villkoren i sådana avtal som avses i 14 § och på begäran utan 
dröjsmål ge den som begär det skriftlig information om 
villkoren. Lag (2023:238).

Anskaffning av produktionskapacitet för att fullgöra ett 
åtagande

21 § En balansansvarig som använder någon annans 
produktionskapacitet särskilt för att fullgöra sina åtaganden 
enligt sådana avtal som avses i 14 § får inte ställa upp 
villkor som utesluter elproducenter från att tillhandahålla 
sådan kapacitet med hänvisning endast till kraftslag. Den 
balansansvarige ska anskaffa kapacitet på ett öppet, icke-
diskriminerande och marknadsorienterat sätt. Lag (2023:238).

Balansavräkning

22 § Den systemansvariga myndigheten ska ansvara för att 
avräkning sker mellan de balansansvariga. Myndigheten får 
uppdra åt någon annan att utföra avräkningen. Lag (2023:238).

23 § En elleverantör som har levererat eller tagit emot el i 
en leveranspunkt där det saknas någon som är balansansvarig 
ska vid avräkning enligt 22 § anses som balansansvarig för 
leveranspunkten. Lag (2023:238).

24 § Den som utför aggregeringstjänster i en leveranspunkt för 
vilken det saknas någon som har åtagit sig balansansvar för 
obalanser som tjänsterna kan medföra ska vid avräkning enligt 
22 § anses ha åtagit sig ett sådant ansvar. Lag (2023:238).

25 § Den som anses vara balansansvarig enligt 23 eller 24 § 
ska betala ersättning till den systemansvariga myndigheten 
enligt villkor som motsvarar villkor för balansansvariga 
enligt sådana avtal som avses i 14 §. Lag (2023:238).

Ersättning till elleverantörer

26 § Den systemansvariga myndigheten ska ersätta 
elleverantörer som har anmält till myndigheten att de 
levererar el i en uttagspunkt för sådana kostnader för att 
anskaffa el som en leverantör av aggregeringstjänster orsakar 
genom att tillhandahålla tjänster för efterfrågeflexibilitet i 
uttagspunkten, om kostnaderna uppkommer under aktiveringen av 
efterfrågeflexibiliteten.

Ersättningen ska beräknas enligt grunder som anges i sådana 
avtal som avses i 15 §. Lag (2023:238).

Övertagande av balansansvar i en leveranspunkt

27 § Ett övertagande av balansansvaret enligt 12 § i en 
leveranspunkt där någon har åtagit sig balansansvaret får, när 
det inte samtidigt sker ett byte av elleverantör, göras endast 
från och med den första dagen i en kalendermånad.

Balansansvaret får i ett sådant fall övertas endast om den 
elleverantör som vill byta balansansvarig har informerat 
nätföretaget om bytet senast en månad före övertagandet.
Lag (2023:238).

28 § Den systemansvariga myndigheten får i det enskilda fallet 
medge att balansansvaret i en leveranspunkt ska börja gälla 
tidigare än vad som följer av 27 §, om det finns särskilda 
skäl. Lag (2023:238).

29 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om skyldighet för ett nätföretag att 
sända underrättelser med anledning av en anmälan enligt 27 § 
andra stycket. Lag (2023:238).

Underrättelser om att balansansvaret upphör

30 § Om den systemansvariga myndigheten får kännedom om att 
ett avtal enligt 14 § ska upphöra att gälla, ska myndigheten 
genast underrätta de nätföretag på vilkas ledningsnät de 
leveranspunkter är belägna för vilka balansansvaret kommer att 
upphöra. Detta gäller dock endast om det rör sig om ett avtal 
som har ingåtts med någon som i ett avtal med en elleverantör 
har åtagit sig balansansvaret i leveranspunkter där 
elleverantören levererar eller tar emot el. Lag (2023:238).

31 § Den som i ett avtal med en elleverantör har åtagit sig 
balansansvaret i de leveranspunkter där elleverantören 
levererar eller tar emot el ska, när den får kännedom om att 
avtalet ska upphöra att gälla, utan dröjsmål underrätta den 
systemansvariga myndigheten och de nätföretag på vars 
ledningsnät de leveranspunkter är belägna där balansansvaret 
kommer att upphöra att gälla. Lag (2023:238).

32 § Ett nätföretag som tar emot en underrättelse enligt 30 
eller 31 § ska utan dröjsmål underrätta berörda elleverantörer 
om att balansansvaret kommer att upphöra. Lag (2023:238).

Återställande av balansansvar

33 § En elleverantör som med omedelbar verkan förlorat sitt 
balansansvar får återställa balansansvaret inom en tidsfrist 
om tio vardagar, dock högst femton kalenderdagar. Tidsfristen 
börjar löpa dagen efter den dag då elleverantören har tagit 
del av eller haft möjlighet att ta del av den först mottagna 
underrättelsen enligt 32 §.

Den tidsfrist för att återställa balansansvaret som anges i 
första stycket gäller också en elleverantör vars avtal om 
balansansvar sagts upp och upphör att gälla före fristens 
utgång. Lag (2023:238).

34 § En elleverantör kan inte återställa sitt balansansvar 
enligt 33 § om elleverantören har trätt i likvidation, ställt 
in betalningarna, försatts i konkurs eller har förklarat sig 
inte ha för avsikt att återställa balansansvaret.

Om elleverantören under tidsfristen träder i likvidation, 
ställer in betalningarna, försätts i konkurs eller förklarar 
sig inte ha för avsikt att återställa balansansvaret, upphör 
tidsfristen omedelbart att löpa. Lag (2023:238).

35 § För att balansansvaret ska bli återställt ska 
elleverantören underrätta berörda nätföretag om vem som har 
åtagit sig balansansvaret i de leveranspunkter där 
elleverantören levererar eller tar emot el. Underrättelsen ska 
ha tagits emot inom tidsfristen. Lag (2023:238).

36 § Ett återställt balansansvar gäller från och med dagen 
efter det att en underrättelse enligt 35 § har tagits emot.
Lag (2023:238).

Anvisning av elleverantör när ett balansansvar har upphört

37 § Om nätföretaget inte har tagit emot en underrättelse från 
elleverantören om vem som är ny balansansvarig i berörda 
leveranspunkter innan den tidsfrist som anges i 33 § har löpt 
ut, ska nätföretaget dagen efter fristens utgång anvisa 
berörda elanvändare eller elproducenter en elleverantör. Den 
elleverantören ska gentemot nätföretaget ha åtagit sig att 
leverera el till elanvändare eller ta emot el från 
elproducenter som saknar en elleverantör. Lag (2023:238).

38 § Om en elleverantör inte får återställa balansansvaret 
enligt 33 § eller om den tidsfrist som anges där upphör att 
löpa enligt 34 § andra stycket, ska nätföretaget så snart som 
möjligt anvisa berörda elanvändare eller elproducenter en 
elleverantör. Den elleverantören ska gentemot nätföretaget ha 
åtagit sig att leverera el till elanvändarna eller ta emot el 
från elproducenterna. Lag (2023:238).

39 § Nätföretaget ska utan dröjsmål underrätta

1. elanvändarna och elproducenterna om den elleverantör som 
har anvisats enligt 37 eller 38 §, och 

2. elanvändarna om bestämmelserna i denna lag om byte av 
elleverantör. Lag (2023:238).

40 § En elleverantör som har anvisats enligt 37 eller 38 § ska 
utan dröjsmål underrätta

1. elanvändarna om leverantörens villkor för leveransen, och

2. elproducenterna om leverantörens villkor för mottagande av 
el. Lag (2023:238).

41 § Om ett nätföretag enligt 37 eller 38 § anvisar en 
elleverantör, gäller ett balansansvar som en ny balansansvarig 
åtagit sig från och med dagen för anvisningen. Lag (2023:238).

Skyldighet för nätföretag att underrätta den systemansvariga 
myndigheten

42 § Ett nätföretag ska hålla den systemansvariga myndigheten 
underrättad om vem som har åtagit sig balansansvaret för 
nätföretagets egna inköp. Lag (2023:238).

43 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om skyldighet för ett nätföretag att 
hålla den systemansvariga myndigheten underrättad om byte av 
balansansvariga enligt detta kapitel. Lag (2023:238).

9 kap. Leverans av el och aggregeringstjänster

Leverans av el enligt leveransavtal

1 § En elleverantör får ingå avtal om leverans av el i en 
uttagspunkt enbart med den elanvändare som enligt avtal med 
det berörda nätföretaget har rätt att ta ut el i 
uttagspunkten. Lag (2023:238).

2 § En elleverantör, som ska börja leverera el i en 
uttagspunkt eller överta leveranserna till en elanvändare i 
dennes uttagspunkt, ska omedelbart anmäla till det berörda 
nätföretaget att leverans ska påbörjas. Anmälan ska även 
innehålla en uppgift om vem som har åtagit sig balansansvaret 
i uttagspunkten.

En elleverantör får överta leveranserna till en elanvändare i 
dennes uttagspunkt fjorton dagar efter anmälan.

Första och andra styckena gäller inte elleverantörer som avser 
att leverera el enligt fastkraftsavtal. Leverans får i dessa 
fall påbörjas endast efter att elleverantören anmält det till 
den elleverantör som enligt 14 § första stycket är 
leveransskyldig i elanvändarens uttagspunkt och till den som 
åtagit sig balansansvaret i den uttagspunkten. Lag (2023:238).

Leverans av el om leveransavtal saknas

3 § Nätföretaget ska anvisa en elleverantör till en 
elanvändare som saknar ett leveransavtal med en elleverantör.

Den elleverantör som anvisas ska ha åtagit sig gentemot 
nätföretaget att leverera el till elanvändaren på skäliga 
villkor. Metoderna för att utforma leveransvillkoren ska 
framgå av avtalet mellan nätföretaget och elleverantören.
Lag (2023:238).

4 § Regeringen får meddela föreskrifter om att de priser som 
en anvisad elleverantör tillämpar för leverans till en 
elanvändare enligt 3 § under en viss tid efter det att 
elleverantören har anvisats inte får överstiga vissa nivåer.
Lag (2023:238).

5 § Nätföretaget ska utan dröjsmål underrätta elanvändaren om

1. vilken elleverantör som anvisats enligt 3 §, 

2. innebörden av en sådan anvisning, och 

3. bestämmelserna i denna lag om byte av elleverantör.
Lag (2023:238).

6 § En anvisad elleverantör ska utan dröjsmål underrätta 
elanvändaren om de villkor för leveransen som elleverantören 
avser att tillämpa och om den dag då elleverantören avser att 
påbörja leveransen enligt det anvisade avtalet. I 
underrättelsen ska det anges att avtalet är anvisat.
Lag (2023:238).

7 § En anvisad elleverantör ska minst en gång per kvartal 
lämna följande information till elanvändaren:

1. en redogörelse för vilka olika avtal som elleverantören 
erbjuder samt uppgifter om priser och leveransvillkor för de 
olika avtalen, och

2. uppgifter om var elanvändaren, oberoende av elleverantören, 
kan hitta information om priser och leveransvillkor som andra 
elleverantörer tillämpar för leverans av el till elanvändare.
Lag (2023:238).

8 § Ett anvisat elavtal får inte ha

1. en längre uppsägningstid än 14 dagar, eller 

2. dynamiskt elpris.
Lag (2023:238).

9 § Nätföretaget ska anvisa en elleverantör till en 
elanvändare fastän elanvändaren redan har ett leveransavtal 
med en elleverantör, om elanvändaren

1. har förbrukat el som inte har levererats enligt ett 
leveransavtal med en elleverantör som är leveransskyldig 
enligt 14 §, och

2. inte har anvisats en ny elleverantör enligt 3 §. 

Anvisningen ska avse den tid som elanvändaren har saknat ett 
leveransavtal. Lag (2023:238).

10 § En elanvändare som har förbrukat el som inte har 
levererats enligt ett leveransavtal med en elleverantör som är 
leveransskyldig enligt 14 § ska betala för elen till den 
elleverantör som elanvändaren anvisas enligt 3 eller 9 § och 
enligt de villkor som den anvisade elleverantören tillämpar.
Lag (2023:238).

Byte av elleverantör

11 § En elleverantör ska på ett icke-diskriminerande sätt i 
fråga om kostnader, arbete och tidsåtgång säkerställa att en 
elanvändare kan byta elleverantör inom tre veckor från begäran 
om byte.

Ett byte av elleverantör ska vara kostnadsfritt för 
konsumenter och små företag. Lag (2023:238).

12 § När konsumenter eller små företag i förtid säger upp 
tidsbestämda avtal om att el helt eller delvis ska levereras 
till fast pris, får elleverantören, trots vad som sägs i 11 § 
andra stycket, ta ut en avgift. Avgiften får endast avse 
kostnader som hänför sig till den el som levereras till fast 
pris, den ska vara skälig och får inte överstiga den direkta 
ekonomiska förlust som den förtida uppsägningen orsakar.

Avgiften får endast tas ut om det tydligt framgår av 
elleveransavtalet att den får tas ut och vad den omfattar.
Lag (2023:238).

13 § Vid byte av elleverantör ska den frånträdande 
elleverantören se till att elanvändaren får en slutfaktura 
inom sex veckor från den dag då elleveransen upphörde.
Lag (2023:238).

Elleverantörens leveransskyldighet

14 § En elleverantör som levererar el till en elanvändare i en 
uttagspunkt är, oavsett vad som avtalats, skyldig att 
fortsätta leverera el till dess

1. elanvändaren slutar att ta ut el i uttagspunkten, 

2. någon annan elleverantör börjar leverera el till 
elanvändaren i uttagspunkten, eller 

3. överföringen av el enligt 11 kap. 2 eller 3 § eller enligt 
avtal får avbrytas på grund av att elanvändaren har åsidosatt 
sina skyldigheter gentemot elleverantören. 

Första stycket gäller inte leverans av el enligt ett 
fastkraftsavtal. Lag (2023:238).

15 § En elleverantör som har ett tidsbestämt avtal med 
elanvändaren om leverans av el ska tidigast 90 dagar och 
senast 60 dagar innan avtalet löper ut informera elanvändaren 
om

1. tidpunkten för avtalets upphörande, och 

2. konsekvenserna av att avtalet upphör. 

Första stycket gäller inte leverans av el enligt ett 
fastkraftsavtal. Lag (2023:238).

Elleverantörens skyldighet att ta emot el

16 § En elleverantör som levererar el till en elanvändare som 
enligt 67 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) kan få 
skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el ska på 
villkor som är skäliga ta emot den el som matas in från 
elanvändarens produktionsanläggning.

Första stycket gäller inte om elanvändaren har ingått avtal 
med någon annan om att ta emot elen. Lag (2023:238).

Dynamiska elpriser

17 § Innan en elleverantör och en elanvändare ingår ett avtal 
med dynamiskt elpris ska elleverantören informera elanvändaren 
om vilka möjligheter, kostnader och risker som finns med ett 
sådant avtal och särskilt inhämta elanvändarens samtycke till 
de villkor som ett dynamiskt elpris innebär.

Ett gällande elavtal får inte omvandlas till ett avtal med 
dynamiskt elpris utan att elanvändaren har fått den 
information som avses i första stycket och lämnat sitt 
samtycke. Lag (2023:238).

18 § En elleverantör som har leveransavtal med fler än 200 000 
elanvändare ska kunna erbjuda avtal med dynamiska elpriser 
till elanvändare som har en mätare och mätutrustning som kan 
mäta mängden överförd el och registrera den med ett 
tidsintervall som minst motsvarar frekvensen för avräkning på 
marknaden. Lag (2023:238).

Rutiner för hantering av klagomål

19 § En elleverantör ska ha fastställda rutiner för att kunna 
hantera klagomål från elanvändare på ett snabbt, enkelt och 
rättvist sätt. Lag (2023:238).

Elleverantörens skyldighet att lämna uppgifter till 
nätmyndigheten om priser och leveransvillkor

20 § En elleverantör ska lämna uppgifter till nätmyndigheten 
om de priser och leveransvillkor som företaget tillämpar för 
leverans av el i en elanvändares uttagspunkt. Lag (2023:238).

Uppgifter i avtal mellan en elleverantör och en elanvändare

21 § Ett avtal mellan en elleverantör och en elanvändare om 
leverans av el i elanvändarens uttagspunkt ska innehålla 
uppgifter om

1. elleverantörens namn, adress, telefonnummer och webbplats,

2. när avtalet träffas och vid vilken tidpunkt elleverantören 
planerar att påbörja leveranserna till elanvändaren, 

3. den tid som avtalet löper på eller om det löper tills 
vidare, 

4. vilka tjänster som avtalet omfattar,

5. elleverantörens åtagande gentemot elanvändaren,

6. villkoren för fakturering och betalning,

7. vad som gäller i fråga om förlängning av ett avtal som 
löper under en viss tid,

8. villkoren för uppsägning av avtalet och om avtalet kan 
sägas upp avgiftsfritt,

9. hur ersättningen beräknas vid uppsägning i förtid av ett 
avtal som löper under viss tid,

10. villkoren för ersättning om elleverantören inte uppfyller 
sitt åtagande enligt avtalet,

11. var elanvändaren kan hitta information om elleverantörens 
priser, övriga tjänster och villkor samt om 
konsumenträttigheter, och 

12. hur tvistlösning utanför domstol inleds.

Elleverantören ska lämna information om avtalsvillkoren till 
elanvändaren innan avtalet ingås eller bekräftas, även i de 
fall avtalet ingås genom en mellanhand. 

Elleverantören ska tillhandahålla elanvändaren en kortfattad 
och lättillgänglig sammanfattning av de viktigaste 
avtalsvillkoren. Lag (2023:238).

22 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om

1. att elleverantörer ska vara skyldiga att lämna viss 
information till elanvändare på sina webbplatser, i reklam 
eller på något annat sätt, och

2. vilka delar av avtalsinnehållet enligt 21 § som ska finnas 
med i den sammanfattning som elleverantörer ska tillhandahålla 
enligt tredje stycket samma paragraf och hur sammanfattningen 
ska tillhandahållas. Lag (2023:238).

Information om ändrade avtalsvillkor

23 § En elleverantör som avser att ändra villkoren för ett 
avtal som löper tills vidare ska i ett särskilt meddelande 
underrätta elanvändaren om ändringen och om elanvändarens rätt 
att säga upp avtalet. Om villkorsändringen gäller priset för 
leverans av el, ska även skälen och villkoren för ändringen 
redovisas i meddelandet.

Elleverantören ska underrätta elanvändaren senast två veckor 
innan de nya villkoren börjar tillämpas. Om elanvändaren är 
konsument ska elleverantören underrätta elanvändaren senast 
två månader innan de nya villkoren börjar tillämpas.
Lag (2023:238).

Fakturering och information som elleverantörer ska lämna till 
elanvändare

24 § En elleverantörs fakturering av elanvändare ska baseras 
på uppmätt faktisk förbrukning eller, vid avsaknad av 
mätvärden, på beräknade mängder.

Första stycket gäller inte leverans av el enligt ett 
fastkraftsavtal. Lag (2023:238).

25 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om elleverantörers fakturering av 
elanvändare och om skyldighet för elleverantörer att lämna 
viss information till elanvändaren i samband med fakturering.
Lag (2023:238).

26 § Har upphävts genom lag (2024:1187).

27 § En elleverantör får inte ta ut någon avgift för att 
tillhandahålla elanvändaren fakturor och information enligt 
25 §. Lag (2023:238).

28 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om de uppgifter som en elproducent 
eller annan aktör ska offentliggöra för att information ska 
kunna lämnas till elanvändaren om vilka energikällor som 
bidrar till den köpta elen. Lag (2023:238).

Betalningssätt

29 § Elleverantörer ska erbjuda flera betalningssätt vid 
fakturering och får inte missgynna en elanvändare på grund av 
det betalningssätt som denne har valt.

De avgifter som tas ut för ett visst betalningssätt eller för 
ett system för förskottsbetalning får inte överstiga 
betalningsmottagarens kostnader för användningen av 
betalningssättet eller systemet. Lag (2023:238).

Aggregeringstjänster

30 § En leverantör av aggregeringstjänster får inte hindras av 
andra marknadsaktörer från att få tillträde till 
elmarknaderna. Lag (2023:238).

31 § En elanvändare ska, oberoende av sitt avtal med en 
elleverantör och utan dennes godkännande, kunna köpa och sälja 
andra eltjänster än elleverans. Lag (2023:238).

32 § Innan en leverantör av aggregeringstjänster börjar 
tillhandahålla sådana tjänster i en elanvändares uttagspunkt 
ska leverantören göra en anmälan till det nätföretag som 
elanvändaren har avtal med. Motsvarande gäller innan 
leverantören övertar leveranser av aggregeringstjänster från 
en annan leverantör av sådana tjänster. Lag (2023:238).

33 § En elleverantör får inte ta ut oskäliga avgifter eller 
ställa oskäliga krav på en elanvändare med anledning av att 
elanvändaren har ett avtal om tillhandahållande av en 
aggregeringstjänst. Lag (2023:238).

34 § En leverantör av aggregeringstjänster ska på ett icke-
diskriminerande sätt i fråga om kostnader, arbete och 
tidsåtgång

1. lämna information till elanvändare om avtalsvillkor innan 
ett avtal om aggregeringstjänster träffas, 

2. på begäran av en elanvändare lämna uppgifter om 
elanvändarens efterfrågeflexibilitet, och 

3. säkerställa att en elanvändare kan byta leverantör av 
aggregeringstjänster inom tre veckor från begäran om byte.

Uppgifterna enligt första stycket 2 ska lämnas till 
elanvändaren utan kostnad. Ett byte av leverantör av 
aggregeringstjänster ska vara kostnadsfritt för konsumenter 
och små företag. Lag (2023:238).

10 kap. Avbrottsersättning

1 § Har upphävts genom lag (2016:733).

2 § Har upphävts genom lag (2016:733).

3 § Har upphävts genom lag (2016:733).

4 § Har upphävts genom lag (2016:733).

5 § Har upphävts genom lag (2016:733).

6 § Har upphävts genom lag (2016:733).

7 § Har upphävts genom lag (2016:733).

8 § Har upphävts genom lag (2016:733).

9 § Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i
10-15 §§ är till nackdel för elanvändare är utan verkan mot dem.

Avbrottsersättning enligt 10-13 §§ skall avräknas från
skadestånd som enligt andra bestämmelser i denna lag eller
annan lag betalas på grund av samma elavbrott.
Lag (2005:1110).

10 § Om uttagspunkten är elektriskt frånkopplad i en eller
flera faser från spänningssatt koncessionerat nät under en
sammanhängande period om minst tolv timmar har elanvändaren
rätt till avbrottsersättning.

Elanvändaren har inte rätt till avbrottsersättning om

1. avbrottet beror på elanvändarens försummelse,

2. överföringen av el avbryts för att vidta åtgärder som är
motiverade av elsäkerhetsskäl eller för att upprätthålla en
god drift- och leveranssäkerhet och avbrottet inte pågår
längre än åtgärden kräver,

3. avbrottet är hänförligt till ett fel i en
koncessionshavares ledningsnät och felet beror på ett hinder
utanför den koncessionshavarens kontroll som
koncessionshavaren inte skäligen kunde förväntas ha räknat
med och vars följder koncessionshavaren inte heller skäligen
kunde ha undvikit eller övervunnit, eller

4. avbrottet är hänförligt till ett fel i ett ledningsnät
vars ledningar har en spänning om 220 kilovolt eller mer.
Lag (2013:884).

11 § Avbrottsersättning skall betalas av den som har koncession
för det elnät till vilket elanvändaren är direkt ansluten.
Lag (2005:1110).

12 § När avbrottsersättning beräknas ska en period med
avbruten överföring av el (avbrottsperiod) anses avslutad
vid den tidpunkt då avbrottet upphört, om överföringen
därefter har fungerat oavbrutet under de närmast följande
två timmarna.

Avbrottsersättningen ska för en avbrottsperiod om minst
tolv timmar och högst tjugofyra timmar betalas med 12,5
procent av elanvändarens beräknade årliga nätkostnad, dock
lägst 2 procent av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7
§§ socialförsäkringsbalken avrundat till närmast högre
hundratal kronor.

Om avbrottsperioden är längre än tjugofyra timmar ska för
varje därefter påbörjad tjugofyratimmarsperiod ytterligare
ersättning betalas med 25 procent av elanvändarens
beräknade årliga nätkostnad, dock lägst 2 procent av
prisbasbeloppet avrundat till närmast högre hundratal
kronor.

Avbrottsersättningen ska för en avbrottsperiod uppgå till
högst 300 procent av elanvändarens beräknade årliga
nätkostnad. Lag (2010:1269).

13 § Om skyldigheten att betala avbrottsersättning är oskäligt
betungande med hänsyn till de ekonomiska förhållandena hos den
som är ersättningsskyldig enligt 11 § eller den som slutligt
skall betala ersättningen enligt 16 §, får ersättningen jämkas
efter vad som är skäligt.

Ersättningen får också jämkas efter vad som är skäligt, om
arbetet med att få i gång överföringen av el har behövt
försenas för att inte utsätta arbetstagarna för betydande
risker. Lag (2005:1110).

14 § Den som är ersättningsskyldig enligt 11 § skall betala
avbrottsersättningen till elanvändaren utan oskäligt dröjsmål
och aldrig senare än sex månader från utgången av den månad då
den ersättningsskyldige fick eller borde ha fått kännedom om
avbrottet.

Den ersättningsskyldige skall betala ränta enligt 6 §
räntelagen (1975:635), om betalning inte sker i rätt tid.
Lag (2005:1110).

15 § Om elanvändaren trots bestämmelserna i 14 § inte har fått
avbrottsersättning och inte har gjort anspråk på ersättning
från den ersättningsskyldige inom två år från det att avbrottet
upphörde, går rätten till ersättning förlorad. Lag (2005:1110).

16 § Den som är ersättningsskyldig enligt 11 § har, i den mån
avbrottet är hänförligt till ett fel i en annan
koncessionshavares ledningsnät, rätt att från den
koncessionshavaren få ersättning för det som enligt 10-13 §§
har betalats till elanvändaren. Lag (2005:1110).

11 kap. Avbrytande av överföring av el till konsumenter

1 § Detta kapitel gäller avbrytande av överföring av el till 
konsumenter.

Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i kapitlet 
är till nackdel för konsumenten är utan verkan mot denne.
Lag (2023:238).

Avbrytande av överföring av el på grund av konsumentens 
avtalsbrott

2 § Överföring av el till en konsument får avbrytas, om

1. konsumenten har åsidosatt sina skyldigheter enligt avtalet 
med nätföretaget eller elleverantören om överföring eller 
leverans av el, 

2. det rör sig om ett väsentligt avtalsbrott, 

3. konsumenten har uppmanats att inom en viss skälig tid vidta 
rättelse och, om det inte rör sig om utebliven betalning, 
tillsammans med uppmaningen informerats om att överföringen 
annars kan komma att avbrytas,

4. den tid som avses i 3 har löpt ut, 

5. rättelse inte har skett, och 

6. omständigheterna är sådana att det saknas anledning att 
befara att ett avbrott skulle medföra en personskada som inte 
är obetydlig eller en omfattande sakskada.

Om konsumenten har handlat otillbörligt, får överföringen 
avbrytas trots att omständigheterna inte är sådana som anges i 
första stycket 6. Lag (2023:238).

3 § Vid utebliven betalning får överföringen av el till en 
konsument avbrytas endast om

1. betalningen avser överföring eller leverans av el, 

2. förutsättningarna för avbrytande enligt 2 § är uppfyllda 
och konsumenten i god tid har informerats om vilka alternativ 
som finns för att undvika att överföringen avbryts, 

3. konsumenten efter att den tid för rättelse som avses i 2 § 
första stycket 3 löpt ut har uppmanats att betala inom tre 
veckor från det att konsumenten har delgetts uppmaningen 
tillsammans med information om att överföringen annars kan 
avbrytas, 

4. ett meddelande om den uteblivna betalningen samtidigt med 
uppmaningen enligt 3 har lämnats till socialnämnden i den 
kommun där konsumenten får elen överförd, 

5. de tre veckorna som avses i 3 har löpt ut, 

6. socialnämnden inte inom de tre veckorna skriftligen har 
meddelat den som lämnade meddelandet enligt 4 att nämnden tar 
på sig betalningsansvaret för skulden, 

7. betalningen inte har skett, och 

8. fordringen inte är tvistig.
Lag (2023:238).

4 § Ett nätföretag och en elleverantör har rätt till skälig 
ersättning av en konsument för kostnaderna för

1. uppmaningar och information till konsumenten enligt 2 och 
3 §§, dock inte i fråga om information som rör vilka 
alternativ som finns för att undvika att överföringen avbryts,

2. meddelanden till socialnämnden enligt 3 §, och 

3. avstängningsåtgärden.
Lag (2023:238).

Avbrytande av överföring av el av säkerhetsskäl

5 § Nätföretaget får avbryta överföringen av el till en 
konsument om det behövs för att företaget ska kunna

1. vidta åtgärder som är motiverade av elsäkerhetsskäl, eller 

2. upprätthålla en god drift- och leveranssäkerhet. 

Ett sådant avbrott får inte pågå längre än vad åtgärden 
kräver. 

Om nätföretaget kan förutse annat än kortvariga avbrott i 
överföringen, ska konsumenten underrättas om detta i god tid 
före avbrottet. Konsumenten ska underrättas personligen eller, 
om det är lämpligt, genom anslag. Lag (2023:238).

Skadestånd vid avbruten överföring av el

6 § Om överföringen av el avbryts med hänvisning till 
konsumentens avtalsbrott utan att förutsättningarna i 2 eller 
3 § är uppfyllda har konsumenten rätt till ersättning för 
skada som har orsakats av nätföretaget.

Om överföringen av el har avbrutits på begäran av 
elleverantören, ska i stället denne ersätta konsumenten för 
den uppkomna skadan. Lag (2023:238).

7 § Om nätföretaget inte har underrättat konsumenten enligt 
5 § tredje stycket, har konsumenten rätt till ersättning för 
skada som har orsakats av nätföretaget. Lag (2023:238).

8 § En konsument har rätt till ersättning för skada som har 
orsakats av nätföretaget, om överföringen av el avbryts utan 
att det beror på konsumentens avtalsbrott och utan att det 
finns rätt att avbryta överföringen enligt 5 § första stycket. 
Detta gäller dock inte om nätföretaget visar att avbrottet 
beror på ett hinder utanför dess kontroll som nätföretaget 
inte skäligen kunde förväntas ha räknat med och vars följder 
företaget inte heller skäligen kunde ha undvikit eller 
övervunnit.

Om avbrottet beror på någon som nätföretaget har anlitat för 
att utföra underhåll, reparation eller liknande arbete, är 
nätföretaget fritt från skadeståndsskyldighet endast om också 
den som företaget har anlitat skulle vara fri enligt första 
stycket. Lag (2023:238).

9 § Skadestånd enligt 6-8 §§ omfattar ersättning för utgifter 
och inkomstbortfall samt för annan förlust på grund av 
avbrottet. Lag (2023:238).

10 § Konsumenten ska underrätta motparten om anspråk på 
ersättning enligt 6-8 §§ inom två år från det att skadan 
inträffade. Om konsumenten inte gör det, går rätten till 
ersättning för den uppkomna skadan förlorad. Lag (2023:238).

Skada som orsakas av el

11 § Bestämmelser om ansvar för skada som orsakas av el finns 
i elsäkerhetslagen (2016:732). Lag (2023:238).

12 kap. Tillsyn m.m.

Tillsynsmyndigheter m.m.

1 § Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer utövar 
tillsyn över att denna lag och föreskrifter eller villkor som 
har meddelats i anslutning till lagen följs när det gäller 
frågor om driftsäkerheten hos det nationella elsystemet.

I övrigt utövar nätmyndigheten tillsyn över att lagen och 
föreskrifter eller villkor som har meddelats i anslutning till 
lagen följs. Tillsynen omfattar inte att 7, 10 och 11 kap. 
följs. När det gäller elleverantörers skyldigheter enligt 
8 kap. omfattar tillsynen endast att elleverantörerna följer 
8 kap. 40 §.

Nätmyndigheten är tillsynsmyndighet enligt EU:s 
elmarknadsförordning. Lag (2023:238).

1 a § Ärenden om undantag enligt artikel 63.1, 63.2 och 63.3 i 
EU:s elmarknadsförordning prövas av regeringen.

Nätmyndigheten ska utreda sådana ärenden och därefter, med 
eget yttrande, överlämna ärendet till regeringens prövning. 
Nätmyndigheten ska i samband med överlämnandet offentliggöra 
sitt yttrande.

I fall som avses i artikel 63.5 i EU:s elmarknadsförordning 
ska regeringen meddela beslut efter yttrande från Acer.
Lag (2022:596).

1 b § I ett beslut av nätmyndigheten enligt en sådan 
genomförandeakt eller delegerad akt som avses i artikel 58.1 i 
EU:s elmarknadsförordning ska det anges att beslutet kan komma 
att upphävas efter begäran av Europeiska kommissionen.
Lag (2022:596).

2 § En tillsynsmyndighet har rätt att på begäran få de
upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för
tillsynen. En begäran får förenas med vite.

Ett beslut enligt första stycket gäller omedelbart.
Lag (2009:892).

3 § En tillsynsmyndighet får meddela de förelägganden som 
behövs för att trygga efterlevnaden av de föreskrifter och 
villkor som omfattas av tillsynen. Ett föreläggande får 
förenas med vite.

Ett föreläggande gäller omedelbart, om det

1. avser driftsäkerheten hos det nationella elsystemet,

2. avser riktigheten av lämnade uppgifter enligt 9 kap. 20 §, 
eller

3. har meddelats med anledning av en anmälan enligt 14 § 
första stycket. Lag (2023:238).

3 a § Har upphävts genom lag (2018:1448).

Särskilt om tillsyn som avser driftsäkerheten hos det 
nationella elsystemet

4 § Har upphävts genom lag (2016:733).

5 § För tillsyn som avser driftsäkerheten hos det nationella 
elsystemet har tillsynsmyndigheten rätt att få tillträde till 
områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder.

Polismyndigheten ska lämna det biträde som behövs för 
tillsynen. Lag (2016:733).

Avgifter

6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om avgifter för myndighets verksamhet som
sker med stöd av denna lag.

Förseningsavgift

7 § Om ett företag som bedriver nätverksamhet inte ger in
bestyrkt kopia av sådan årsrapport samt sådant revisorsintyg
som anges i förordningen (1995:1145) om redovisning av
nätverksamhet, skall företaget betala förseningsavgift till
staten enligt 8 §.

Beslut om förseningsavgift fattas av nätmyndigheten.
Lag (1998:1651).

8 § Ett företag som bedriver nätverksamhet ska betala en 
förseningsavgift om de handlingar som anges i 7 § inte har 
kommit in till nätmyndigheten inom sju månader från 
räkenskapsårets utgång. Om företaget har beslutat om fortsatt 
bolagsstämma enligt 7 kap. 14 § andra stycket 
aktiebolagslagen (2005:551) eller om fortsatt föreningsstämma 
enligt 6 kap. 13 § andra stycket lagen (2018:672) om 
ekonomiska föreningar, ska dock företaget betala 
förseningsavgift först om handlingarna inte har kommit in 
inom nio månader från räkenskapsårets utgång. Avgiften ska 
uppgå till 10 000 kronor.

Om de handlingar som anges i 7 § inte har kommit in inom två 
månader från det att en underrättelse skickades till 
företaget om ett beslut om förseningsavgift enligt första 
stycket, ska företaget betala en ny förseningsavgift. Den nya 
avgiften ska uppgå till 10 000 kronor.

Om de handlingar som anges i 7 § inte har kommit in inom två 
månader från det att en underrättelse skickades till 
företaget om ett beslut om förseningsavgift enligt andra 
stycket, ska företaget betala en ny förseningsavgift. Den nya 
avgiften ska uppgå till 20 000 kronor. Lag (2018:720).

9 § Om registrering har skett av ett beslut om att företaget
försatts i konkurs eller trätt i likvidation, får beslut om
förseningsavgift inte meddelas. Lag (1998:1651).

10 § Har företaget inom föreskriven tid gett in de handlingar
som anges i 7 § men har handlingarna någon brist som lätt kan
avhjälpas, får nätmyndigheten meddela beslut om
förseningsavgift endast om företaget har underrättats om
bristen och fått tillfälle att avhjälpa den men inte gjort det
inom den tid som angetts i underrättelsen. En sådan
underrättelse får sändas med posten till den postadress som
företaget senast har anmält hos nätmyndigheten. Lag (1998:1651).

11 § En förseningsavgift skall efterges, om underlåtenheten att
ge in handlingen framstår som ursäktlig med hänsyn till
omständigheter som företaget inte har kunnat råda över.
Avgiften skall också efterges om det framstår som uppenbart
oskäligt att ta ut den.

Bestämmelserna om eftergift skall beaktas även om något yrkande
om detta inte har framställts, om det föranleds av vad som har
förekommit i ärendet. Lag (1998:1651).

12 § Om en förseningsavgift inte har betalats efter
betalningsuppmaning, skall avgiften lämnas för indrivning.
Regeringen får föreskriva att indrivning inte behöver begäras
för ringa belopp.

Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om
indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får
verkställighet enligt utsökningsbalken ske. Lag (1998:1651).

13 § Ett beslut om förseningsavgift får verkställas även om det
inte har vunnit laga kraft.

Om ett företag har rätt att få tillbaka betalad
förseningsavgift på grund av en domstols beslut, ska ränta
betalas på den återbetalade förseningsavgiften från och med
månaden efter den då förseningsavgiften betalades in till och
med den månad då återbetalning görs. I fråga om räntans storlek
tillämpas 65 kap. 4 § tredje stycket skatteförfarandelagen
(2011:1244). Lag (2011:1386).

Tidsfrister för beslut efter anmälan mot ett nätföretag

14 § Nätmyndigheten ska fatta beslut i ett ärende inom två 
månader från det att en anmälan kom in till myndigheten om 
anmälan 

1. har lämnats in av någon som har ett intresse i saken, och

2. innehåller ett påstående om att ett nätföretag inte följer 
bestämmelser som omfattas av nätmyndighetens tillsyn enligt 
1 §.

Om nätmyndigheten behöver ytterligare tid för att avgöra 
ärendet, får myndigheten förlänga tiden med två månader eller, 
om sökanden medger det, med den ytterligare tid som kan 
behövas för att ärendet ska kunna avgöras.

Första och andra styckena gäller inte om en tvist i fråga om 
den skyldighet som anmälan avser ska tas upp av nätmyndigheten 
enligt 3 kap. 44 §, 4 kap. 13 eller 39 § eller 6 kap. 8 §.
Lag (2022:596).

Bevarande av information

15 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om skyldighet för elleverantörer att
dokumentera och bevara uppgifter om leveransavtal,
derivatinstrument och transaktioner som gäller sådana avtal
eller instrument samt att på begäran lämna sådana uppgifter
till en svensk myndighet eller Europeiska kommissionen.
Lag (2012:335).

Skyldighet att informera myndighet om avbrytande av 
överföringen av el

16 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för 
nätkoncessionshavare att informera en myndighet om avbrytande 
av överföringen av el till elanvändare och skälen till 
avbrytandet. Lag (2018:1448).

Information som nätmyndigheten behöver enligt 
elmarknadsdirektivet

17 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om skyldighet för nätföretag att till 
nätmyndigheten lämna information som myndigheten behöver för 
att fullgöra sina uppgifter enligt artikel 59.1 i 
elmarknadsdirektivet. Lag (2022:596).

13 kap. Övriga bestämmelser

Ansvarsbestämmelser

1 § Till böter eller fängelse i högst ett år döms den som 
uppsåtligen eller av oaktsamhet

1. bryter mot 2 kap. 1 eller 3 §, eller

2. bryter mot villkor som meddelats med stöd av 2 kap. 18 §.

Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet

1. bryter mot 2 kap. 47 §, eller

2. bryter mot föreskrifter som har meddelats med stöd av 
8 kap. 10 §.

I ringa fall ska gärningen inte utgöra brott.
Lag (2023:238).

2 § Till ansvar enligt denna lag döms inte om gärningen är
belagd med straff enligt brottsbalken.

3 § Den som har åsidosatt ett vitesföreläggande döms inte till
ansvar enligt denna lag för gärning som omfattas av
föreläggandet.

4 § Har upphävts genom lag (2024:831).

Överklagande till regeringen

5 § Följande beslut av nätmyndigheten får överklagas till 
regeringen:

1. beslut enligt 2 kap. 1, 6-9, 22, 25-29, 31, 39, 41, 43, 44 
och 48 §§, om ärendet avser en ledning som ingår i ett 
transmissionsnät,

2. beslut att inte inleda en omprövning efter en ansökan som 
avses i 2 kap. 32 §, om ärendet avser en ledning som ingår i 
ett transmissionsnät eller avser en utlandsförbindelse, och

3. beslut i frågor om tillträde till mark enligt 2 kap. 57 och 
62 §§. Lag (2021:741).

Överklagande till mark- och miljödomstol

6 § Andra beslut av nätmyndigheten enligt 2 kap. än de som 
anges i 5 § får överklagas till mark- och miljödomstol.

Beslut enligt 2 kap. 32 § att inleda en omprövning får dock 
inte överklagas. Lag (2021:741).

Överklagande till allmän förvaltningsdomstol

7 § Andra beslut av en förvaltningsmyndighet enligt denna lag 
än de som avses i 5 och 6 §§ får överklagas till allmän 
förvaltningsdomstol.

Den systemansvariga myndighetens beslut enligt 8 kap. 2 och 
5 §§ får dock inte överklagas.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.
Lag (2023:238).

Miljöorganisationers rätt att överklaga

8 § En sådan ideell förening eller annan juridisk person som 
avses i 16 kap. 13 § miljöbalken får överklaga nätmyndighetens 
beslut enligt 2 kap. 1, 6-9, 22, 26-31, 44 och 48 §§ samt 
beslut att inte inleda en omprövning efter en ansökan som 
avses i 2 kap. 32 §. Lag (2022:596).

Hur beslut överklagas

9 § Bestämmelser om hur beslut överklagas och 
överklagandetiden finns i 43 och 44 §§ förvaltningslagen 
(2017:900).

När det gäller sådana beslut som ska kungöras enligt 2 kap. 
64 § räknas dock tiden för överklagande, för den som inte ska 
delges beslutet enligt 2 kap. 63 §, från den dag som infaller 
en vecka efter det att beslutet har kungjorts i Post- och 
Inrikes Tidningar.

Den som vill överklaga ett beslut med stöd av 8 § ska göra det 
innan tiden för överklagande har gått ut för parterna och 
övriga sakägare. Lag (2021:741).


Övergångsbestämmelser

1997:857

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998, då lagen
(1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska
anläggningar, och lagen (1994:618) om handel med el, m.m.,
skall upphöra att gälla.

2. För en elanvändare som har debiterats kostnaden för en
mätare med tillhörande insamlingsutrustning och för dess
installation i uttagspunkten enligt 2 § 10 mom. första stycket
lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om
elektriska anläggningar, skall 2 § 10 mom. andra stycket nämnda
lag alltjämt gälla.

3. I ärenden om prisreglering enligt 10 § lagen (1994:618) om
handel med el, m.m., som är anhängiga vid den nya lagens
ikraftträdande skall äldre bestämmelser tillämpas.

4. Punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:617) om
ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser
om elektriska anläggningar, i dess lydelse enligt lagen
1995:1140 skall alltjämt gälla.

5. Punkterna 2 och 3 i övergångsbestämmelserna till lagen
(1994:617) om ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande
vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, skall alltjämt
gälla i ärenden där ansökan har gjorts före den 1 januari 1996.

6. För ledningar som före ikraftträdandet av denna lag har
dragits fram enligt vad som sägs i 5 b § lagen (1902:71 s. 1),
innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar,
skall 5 b § alltjämt gälla.

7. Om en ledning har dragits fram före den 1 juli 1982
tillämpas 2 kap. 24 § endast om ledningen var i bruk nämnda dag
eller togs i bruk därefter och återställningsåtgärder är
påkallade ur allmän synpunkt.

1998:854

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2. Ett ärende om prövning av nätkoncession skall handläggas och
bedömas enligt äldre bestämmelser, om ärendet har inletts före
denna lags ikraftträdande. Bestämmelserna om
miljökvalitetsnormer i miljöbalken skall dock tillämpas
omedelbart.

1998:1651

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2. Om någon annan än den som innehar nätkoncession för
stamnätet eller största delen av det har beviljats
nätkoncession för en utlandsförbindelse före den 1 januari 1998
gäller följande.

a. På en sådan nätkoncession tillämpas 2 kap. 10 § andra
stycket i dess äldre lydelse.

b. På en sådan nätkoncession tillämpas 2 kap. 18 § första
stycket i dess äldre lydelse.

3. Om nätmyndigheten före ikraftträdandet av denna lag har
beviljat ett undantag enligt 3 kap. 3 § första stycket skall 3
kap. 3 § andra stycket i sin äldre lydelse tillämpas på de
berörda koncessionsområdena.

4. Om ett eller flera koncessionsområden har slagits samman
helt eller delvis före ikraftträdandet av denna lag skall 4
kap. 3 § i sin äldre lydelse tillämpas på de berörda
koncessionsområdena.

5. Föreskrifterna i 12 kap. 7 och 8 §§ tillämpas beträffande
årsrapporter och revisorsintyg för räkenskapsår som avslutas
den 31 december 1998 eller senare.

1999:770

1. Denna lag träder i kraft den 1 november 1999.

2. Elleverantörer som är leveransskyldiga enligt 8 kap. 5 §
första stycket skall senast den 1 december 1999 underrätta
berörda innehavare av nätkoncession om i vilka uttagspunkter de
levererar el. Detta gäller dock inte de elleverantörer som före
den 1 november 1999 omfattades av bestämmelsen i 8 kap. 5 § i
dess äldre lydelse.

3. Ett övertagande av leveranserna eller ett övertagande av
balansansvar får inte gälla från och med den 1 januari 2000
eller den 1 mars 2000. Detta gäller dock inte uttagspunkter där
leverans av el sker enligt leveransavtal som har ingåtts före
den 1 november 1999 och enligt vilka elleveranserna skall
upphöra under december 1999 eller februari 2000.

4. Förbrukningen hos elkunder som inte omfattas av bestämmelsen
i 3 kap. 10 § andra stycket får till utgången av 2001 mätas och
beräknas enligt den nämnda bestämmelsen. Detsamma gäller
inmatningen från producenter till utgången av 2002.
Lag (2001:1298).

5. En elanvändare vars elförbrukning över tiden, enligt ett
leveransavtal som gäller vid lagens ikraftträdande, skall mätas
på annat sätt än enligt föreskrifter om schablonberäkning,
meddelade med stöd av 3 kap. 10 §, omfattas inte av
bestämmelserna i 3 kap. 11 § första stycket under
leveransavtalets återstående giltighetstid, dock längst till
utgången av 2004.

En elleverantör som har ett sådant leveransavtal med en
elanvändare skall anmäla detta till innehavaren av
nätkoncession. I anmälan skall uppgift om leveransavtalets
giltighetstid lämnas. Lag (2002:122).

6. Bestämmelsen i 3 kap. 12 § skall alltjämt gälla för de
elanvändare som omfattades av bestämmelsen före lagens
ikraftträdande.

7. I tvister enligt 5 kap. 7 § eller 10 § som, vid lagens
ikraftträdande, är anhängiga vid nätmyndigheten eller allmän
förvaltningsdomstol skall äldre bestämmelser tillämpas.

8. En anmälan enligt 5 kap. 10 § andra stycket som har gjorts
senast den 30 april 1999 gäller som en underrättelse enligt den
nya bestämmelsen i 8 kap. 6 § om övertagande av leveranser från
och med den 1 november 1999. Detta gäller dock bara om
elanvändaren senast den 31 augusti 1999 har anmält till
innehavaren av nätkoncession vem som skall överta leveranserna.

9. En anmälan enligt 5 kap. 10 § andra stycket som har gjorts
efter den 30 april 1999 men senast den 31 augusti 1999 gäller
som en underrättelse om övertagande av leveranser från och med
den 1 december 1999 enligt den nya bestämmelsen i 8 kap. 6 §.
Detta gäller dock bara om elanvändaren senast den 31 augusti
1999 har anmält till innehavaren av nätkoncession vem som skall
överta leveranserna.

10. En underrättelse enligt 8 kap. 4 § andra stycket i dess
äldre lydelse skall gälla som en underrättelse enligt 8 kap. 9
första stycket.

2002:121

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003 i fråga om 3
kap. 10 a och 11 a §§ samt i övrigt den 1 juli 2002.

2. Bestämmelserna i 3 kap. 3 § första stycket i dess nya
lydelse tilllämpas första gången i fråga om redovisning för det
räkenskapsår som börjar den 1 januari 2003 eller närmast
därefter.

3. Nätkoncessionshavare som innehar flera nätkoncessioner för
område skall före utgången av augusti 2002 till nätmyndigheten
anmäla hur koncessionshavaren anser att redovisning av områdena
enligt 3 kap. 3 § första stycket i dess nya lydelse skall ske.
Nätmyndigheten skall därefter fatta beslut om detta. Om
nätmyndigheten inte inom fyra månader från det anmälan kom in
fattat beslut i redovisningsfrågan skall redovisning ske i
enlighet med koncessionshavarens anmälan. Nätmyndighetens
beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

4. Beslut som meddelats enligt 3 kap. 3 § första stycket i dess
äldre lydelse gäller till dess nätmyndigheten meddelat ett nytt
beslut enligt punkten 3 eller tidsfristen i punkten 3 löpt ut
samt ny redovisning skall påbörjas enligt 3 kap. 3 § tredje
stycket och punkten 2.

5. Bestämmelserna i 4 kap. 1 § i dess nya lydelse tillämpas
första gången i fråga om nättariffer som gäller från och med
det räkenskapsår som börjar den 1 juli 2002 eller närmast
därefter.

6. Bestämmelserna i 3 kap. 6 § andra stycket, 7 § andra
stycket, 11 § tredje stycket, 14 § andra stycket och 15 §
tredje stycket samt 4 kap. 10 § tredje stycket i deras nya
lydelse tillämpas på sådana tvister, i vilka ansökan kommit in
till nätmyndigheten den 1 juli 2004 eller senare. Lag (2003:117).

2002:653

1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2002.

2. Bestämmelserna i 4 kap. 5 och 8 §§ i deras nya lydelse
tillämpas första gången i fråga om nättariffer som gäller från
och med det räkenskapsår som börjar den 1 augusti 2002 eller
närmast därefter.

3. 8 kap. 8 § i sin äldre lydelse tillämpas i de fall då en
elleverantör har anvisats före ikraftträdandet.

2005:404

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006 i fråga om 3 kap.
10 § och i övrigt den 1 juli 2005.

2. Bestämmelserna i 3 kap. 2 § och 3 kap. 5 § första och andra
styckena i dess nya lydelse tillämpas första gången, såvitt
avser fjärrvärmeverksamhet, i fråga om redovisning respektive
revision för det räkenskapsår som börjar den 1 juli 2005 eller
närmast därefter.

3. Bestämmelserna i 3 kap. 6 § andra stycket och 3 kap. 7 §
andra stycket i deras nya lydelse samt bestämmelserna i 3 kap.
6 § tredje stycket och 3 kap. 7 § tredje stycket tillämpas på
sådana tvister i vilka ansökan kommer in till nätmyndigheten
den 1 juli 2005 eller senare.

4. En koncessionshavare som före den 1 november 2004 har ingått
ett avtal om inköp av el för att täcka nätförluster får
tillämpa avtalet under dess återstående giltighetstid, dock
längst till utgången av oktober 2007.

5. Bestämmelserna i 4 kap. 1 § första-fjärde styckena i deras
nya lydelse tillämpas på nättariffer som gäller från och med
det räkenskapsår som börjar den 1 juli 2005 eller närmast
därefter.

6. Balansavtal som den systemansvariga myndigheten har ingått
före den 1 juli 2005 omfattas inte av den nya bestämmelsen i 8
kap. 4 a § under avtalens återstående giltighetstid.

7. Bestämmelserna i 8 kap. 12 § tillämpas från och med den 1
april 2006.

8. Bestämmelserna i 8 kap. 13 § tillämpas från och med den 1
februari 2006.

2005:1110

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011 i fråga om 3
kap. 9 a § och i övrigt den 1 januari 2006.

2. Bestämmelserna i 10 kap. om avbrottsersättning gäller inte
för den period av ett elavbrott som har inträffat före den 1
januari 2006. Däremot skall bestämmelserna tillämpas på ett
sådant elavbrott för den period av avbrottet som ligger efter
den 31 december 2005, om avbrottet härefter varat i minst tolv
timmar.

2008:265

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2008.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i tillsynsärenden om
redovisning av fjärrvärmeverksamhet och i tillsynsärenden om
revisorns granskning i fråga om räkenskapsår som börjat före
den 1 juli 2008.

2009:892

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2010 i fråga om 1
kap. 5 a §, 5 kap., 12 kap. 2 § och 13 kap. 5 § samt i övrigt
den 1 januari 2012.

2. Den första tillsynsperioden enligt 5 kap. 1 § börjar den 1
januari 2012.

3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för nättariffer som
avser tid före den 1 januari 2012.

2010:1968

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2011.

2. Äldre bestämmelser gäller om ett beslut om delgivning enligt
15–17 §§ delgivningslagen (1970:428) har fattats före den 1
april 2011 eller om en handling har skickats eller lämnats före
denna tidpunkt.

2011:712

1. Denna lag träder i kraft den 1 oktober 2011 i fråga om 8
kap. 6 och 9 §§, den 1 januari 2012 i fråga om 5 kap. 3 och
10–18 §§ och i övrigt den 1 augusti 2011.

2. Ett stamnätsföretag som har ansökt om certifiering enligt
lagen (2011:710) om certifiering av stamnätsföretag för el
får bedriva verksamhet utan hinder av 3 kap. 1 f och 1 g §§
till dess att ett slutligt beslut i frågan om certifiering
har vunnit laga kraft, dock längst till och med den 2 mars
2012.

2011:1386

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2012 och tillämpas på
ränta som hänför sig till tid från och med den 1 januari 2013.

2012:335

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2012.

2. De nya bestämmelserna i 4 kap. 1 a § tillämpas dock inte på

a) sådana avtal om tillträde till en ledning eller ett
ledningsnät som en nätkoncessionshavare ingår före den 1
januari 2013, eller

b) avtal som nätkoncessionshavaren ingår under tiden från det
att en ansökan om metodprövning har lämnats in till
nätmyndigheten till dess att myndigheten har meddelat beslut i
ärendet, om ansökan har lämnats in före utgången av augusti
2012.

2013:207

1. Denna lag träder i kraft den 1 juni 2013.

2. Trots det som anges i 2 kap. 1 a § ska ärenden som har
inletts hos regeringen före ikraftträdandet men ännu inte
avgjorts prövas av regeringen.

3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om
överklagande av beslut som har meddelats före
ikraftträdandet.

4. En nätkoncession som gäller vid ikraftträdandet ska gälla
tills vidare.

En nätkoncession för linje som gäller vid ikraftträdandet ska
dock anses som en sådan nätkoncession för linje som enligt 2
kap. 13 § i dess nya lydelse gäller för en viss tid, om den
senast bestämda giltighetstiden är kortare än tjugofem år
eller nätkoncessionshavaren före ikraftträdandet har ansökt
om att giltighetstiden ska förlängas med en kortare tid än
fyrtio år. Detta innebär inte att den giltighetstid som redan
har bestämts begränsas.

5. En ansökan, som har lämnats in före ikraftträdandet, om
förlängning av giltighetstiden för en nätkoncession för linje
med fyrtio år ska prövas i sak, om nätkoncessionshavaren
begär det före utgången av november 2013. Ansökan ska i
sådant fall behandlas som en ansökan enligt 2 kap. 14 § i
dess nya lydelse om att nätkoncessionen ska gälla tills
vidare.

6. Ett beslut enligt 2 kap. 14 § i dess äldre lydelse att
förlänga giltighetstiden för en nätkoncession för linje med
tjugofem år eller mer ska vid tillämpningen av 2 kap. 15 b §
jämställas med ett beslut att meddela nätkoncession.

7. Om ett beslut att meddela nätkoncession för linje har
vunnit laga kraft före ikraftträdandet, ska innehavaren av
nätkoncessionen färdigställa den ledning som nätkoncessionen
avser före utgången av maj 2018 i stället för inom den tid
som anges i 2 kap. 16 a § första stycket.

8. Trots det som anges i 2 kap. 16 c § behöver en anmälan
inte göras före utgången av maj 2014 i fråga om en ledning
som har färdigställts före ikraftträdandet.

2014:270

1. Denna lag träder i kraft den 1 juni 2014.

2. De nya bestämmelserna i 4 kap. 1 § första stycket andra
meningen ska tillämpas vid en metodprövning enligt 4 kap. 1 a §
första gången i fråga om nättariffer som gäller från och med
det räkenskapsår som börjar den 1 januari 2015 eller närmast
därefter.

3. De nya bestämmelserna i 5 kap. 7 a § tillämpas första gången
i fråga om en tillsynsperiod som börjar efter utgången av år
2015.

2015:259

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2015.

2. Bestämmelserna i 3 kap. 3 a § andra stycket tillämpas
första gången i fråga om redovisning för det räkenskapsår som
börjar den 1 juli 2015 eller närmast därefter.

2017:18

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2017.

2. Om en nätkoncessionshavare före ikraftträdandet har ingått 
ett avtal med en elleverantör, som i avtalet har åtagit sig 
att leverera el till elanvändare som saknar elleverantör, 
gäller inte skyldigheterna enligt 8 kap. 8 § första stycket 
för nätkoncessionshavaren under den löptid som återstår av 
avtalet vid ikraftträdandet. För nätkoncessionshavaren ska i 
stället 8 kap. 8 § första stycket i den äldre lydelsen 
gälla.

2017:1033

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för handläggningen 
och prövningen av ärenden som har inletts före 
ikraftträdandet.

3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om beslut 
att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en 
betydande miljöpåverkan som har meddelats före 
ikraftträdandet och i fråga om samråd som har skett före 
ikraftträdandet.

2018:1448

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2019.

2. Den som före den 1 januari 1998 har beviljats 
nätkoncession för en utlandsförbindelse och inte är ett 
transmissionsnätsföretag eller en juridisk person där ett 
sådant företag har ett bestämmande inflytande får inneha 
nätkoncessionen trots 2 kap. 10 § andra stycket första 
meningen. I fråga om en sådan nätkoncession tillämpas inte 
2 kap. 18 § första stycket 3.

3. För en intäktsram som fastställts före ikraftträdandet 
tillämpas 5 kap. 6–9 §§ i den äldre lydelsen i stället för 
5 kap. 1, 7, 9 och 11 §§.

4. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för en sådan 
omprövning enligt 5 kap. 12 eller 13 § i den äldre lydelsen 
som har inletts före ikraftträdandet. 

5. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av 
beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

6. Om intäktsramen för tillsynsperioden 2016-2019 har ökats 
med tilllämpning av 5 kap. 20 § i den äldre lydelsen, ska den 
ökningen inte beaktas vid tillämpningen av 5 kap. 29 §.
Lag (2020:73).

2021:741

1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2021.

2. När det gäller en ledning som drogs fram före den 1 juli 
1982 ska 2 kap. 51 § tillämpas endast om 

a) ledningen var i bruk den 1 juli 1982 eller togs i bruk 
därefter och återställningsåtgärderna behövs från allmän 
synpunkt, eller

b) ledningen inte längre får användas till följd av ett beslut 
om ändring av nätkoncessionen enligt 2 kap. 27 eller 28 §.

3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om 
överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

2022:596

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2022.

2. Bestämmelsen i 3 kap. 7 § första stycket tillämpas inte på 
sådana avtal om stödtjänster som 

a) ett nätföretag ingår före den 1 januari 2023, eller 

b) nätföretaget ingår under tiden från det att en ansökan om 
metodprövning lämnas in till nätmyndigheten till dess att 
myndigheten har meddelat beslut i ärendet, om ansökan lämnas 
in före utgången av augusti 2022.

3. Trots 3 kap. 12 § får ett nätföretag bedriva annan 
verksamhet än nätverksamhet till och med den 31 december 2023, 
om företaget bedriver verksamheten vid ikraftträdandet.

4. Trots 3 kap. 19 § får ett distributionsnätsföretag, som 
innehar en laddningspunkt vid ikraftträdandet, äga, utveckla, 
förvalta och driva laddningspunkten till och med den 
31 december 2023. 

5. Bestämmelsen i 3 kap. 49 § andra meningen tillämpas första 
gången i fråga om redovisning för ett räkenskapsår som börjar 
den 1 juli 2022 eller närmast därefter. 

6. I fråga om en uttagspunkt som omfattas av ett tillstånd som 
har lämnats före ikraftträdandet gäller 4 kap. 6 och 7 §§ i 
den äldre lydelsen. 

7. För en intäktsram som har bestämts före ikraftträdandet 
tillämpas inte 5 kap. 12 a och 12 b §§.

8. Allmän domstol får pröva ett mål som har inletts före 
ikraftträdandet trots 3 kap. 44 §, 4 kap. 13 och 39 §§ och 
6 kap. 8 §.

2023:238

1. Denna lag träder i kraft den 1 juni 2023.

2. Bestämmelserna i 8 kap. 13, 24 och 26 §§ ska inte tillämpas 
i fråga om aggregeringstjänster som tillhandahålls i en 
leveranspunkt innan nätmyndigheten för första gången har 
godkänt metoder för att utforma avtal enligt 8 kap. 14 § när 
det gäller de obalanser som aggregeringstjänsterna kan 
medföra. 

3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om vilka 
uppgifter ett avtal mellan en elleverantör och en elanvändare 
om leverans av el ska innehålla, om avtalet är tidsbegränsat 
och har träffats före ikraftträdandet.

2024:338

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2024.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande när mål och ärenden 
som har inletts före ikraftträdandet prövas.