Lag (2018:672) om ekonomiska föreningar

1 kap. Inledande bestämmelser

Lagens innehåll

1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ekonomiska 
föreningar. Bestämmelserna avser

– bildande av en ekonomisk förening (2 kap.), 

– föreningens stadgar (3 kap.), 

– medlemmar i föreningen (4 kap.), 

– medlemsförteckning (5 kap.), 

– föreningsstämma (6 kap.), 

– föreningens ledning (7 kap.), 

– revision (8 kap.), 

– särskild granskning (9 kap.), 

– medlemsinsatser (10 kap.), 

– förlagsinsatser (11 kap.), 

– värdeöverföring från föreningen (12 kap.), 

– vinstutdelning (13 kap.), 

– gottgörelse (14 kap.), 

– minskning av reservfonden (15 kap.), 

– fusion (16 kap.), 

– likvidation (17 kap.), 

– upplösning utan föregående likvidation (18 kap.), 

– registrering (19 kap.),

– företagsnamn (20 kap.),

– skadestånd (21 kap.),

– straff och vite (22 kap.),

– överklagande (23 kap.).
Lag (2018:1692).

Ord och uttryck som används i lagen

2 § Bestämmelser om betydelsen av följande ord och uttryck 
finns i nedan angivna paragrafer:

absorption 		16 kap. 1 §

andel 			10 kap. 1 § 

dotterföretag 		10 och 11 §§ i detta kapitel

emissionsinsats 	10 kap. 1 §

frivillig likvidation	17 kap. 1 §

fullmäktige 		6 kap. 41 §

fullmäktigemöte 	6 kap. 42 §

fusion 			16 kap. 1 §

förenklad avveckling 	18 kap. 1 §

förlagsandel 		11 kap. 1 §

förlagsandelsbevis 	11 kap. 12 §

förlagsinsats 		11 kap. 1 §

gottgörelse 		14 kap. 1 §

gränsöverskridande 
fusion 		 	16 kap. 30 §

insatsemission 		10 kap. 3 §

investerande medlemmar 	8 § i detta kapitel 

kombination 		16 kap. 1 §

koncern 		12 § i detta kapitel 

koncernföretag		12 § i detta kapitel

likvidations-
föreläggande 		17 kap. 12 §

medlemsavgift 		3 kap. 2 §

medlemsbevis 		5 kap. 8 §

medlemsfrämjande 
föreningar 	 	5 § i detta kapitel 

medlemsinsats 		10 kap. 1 § 

moderförening 		10 § i detta kapitel 

obligatorisk insats 	10 kap. 1 §

poströstning		6 kap. 6 §

revisionsutskott	7 kap. 47 och 48 §§

röstlängd 		6 kap. 27 §

särskild 
delgivningsmottagare 	7 kap. 41 §

särskild firmatecknare 	7 kap. 37 §

särskild granskning 	9 kap. 1 §

tillämplig lag om 
årsredovisning	 	17 § i detta kapitel 

tvångslikvidation	17 kap. 11 och 16 §§

vinstutdelning 		13 kap. 1 §

värdeöverföring		12 kap. 1 §

årsstämma 		6 kap. 9 §

överinsats 		10 kap. 1 §

Grundläggande krav på en ekonomisk förening

Medlemmar, stadgar, styrelse och revisor

3 § En ekonomisk förening ska ha minst tre medlemmar som 
inte är investerande medlemmar. Föreningen ska också ha 
stadgar.

Av 7 kap. 1 § och 8 kap. 1 § framgår att en ekonomisk 
förening också ska ha en styrelse och minst en revisor.

Föreningens syfte

4 § En förening ska anses vara en ekonomisk förening om 
den har till syfte att främja medlemmarnas ekonomiska 
intressen genom ekonomisk verksamhet som medlemmarna deltar 
i

1. som konsumenter eller andra förbrukare,

2. som leverantörer,

3. med egen arbetsinsats,

4. genom att använda föreningens tjänster, eller

5. på något annat liknande sätt.

Om en förening har en eller flera medlemmar som är ekonomiska 
föreningar, ska medlemmarna i den eller de föreningarna 
räknas som medlemmar i den förstnämnda föreningen vid 
bedömningen av den föreningens syfte enligt första stycket.

Medlemsfrämjande föreningar

5 § En förening ska också anses vara en ekonomisk förening 
om

1. föreningen har till syfte att främja medlemmarnas 
ekonomiska intressen genom att verka för att de deltar på det 
sätt som anges i 4 § första stycket i ekonomisk verksamhet 
som en eller flera andra föreningar bedriver,

2. föreningens tillgångar till övervägande del består av 
andelar i den eller de andra föreningarna, och

3. den eller de andra föreningarna är ekonomiska 
föreningar.
Föreningar som inte är kooperativa

6 § En förening som har till syfte att främja medlemmarnas 
ekonomiska intressen genom någon annan verksamhet än som 
avses i 4 eller 5 § kan inte förvärva rättigheter eller ta på 
sig skyldigheter eller föra talan inför domstolar eller andra 
myndigheter, om inte någon annan lag medger det.

Organisatorisk form

7 § En ekonomisk förenings verksamhet får bedrivas även 
i

1. ett dotterföretag till föreningen,

2. ett företag som föreningen är delägare i, om även övriga 
delägare är ekonomiska föreningar eller motsvarande utländska 
juridiska personer med hemvist inom Europeiska ekonomiska 
samarbetsområdet, eller

3. ett helägt dotterföretag till ett sådant företag som avses 
i 2.

Investerande medlemmar

8 § I stadgarna för en ekonomisk förening får det 
bestämmas att det får finnas medlemmar som inte ska delta i 
verksamheten enligt 4 § första stycket på det sätt som anges 
där utan som endast ska bidra till den verksamheten med en 
medlemsinsats (investerande medlemmar).

Ansvar för en ekonomisk förenings skyldigheter

9 § För en ekonomisk förenings skyldigheter får endast 
föreningens tillgångar tas i anspråk. De fordringar på 
medlemsinsatser, förlagsinsatser och medlemsavgifter som har 
förfallit till betalning ska räknas in i tillgångarna.

Koncerner

10 § En ekonomisk förening är en moderförening och en 
annan juridisk person är ett dotterföretag, om föreningen

1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i 
den juridiska personen,

2. äger andelar i den juridiska personen och på grund av 
avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften 
av rösterna för samtliga andelar,

3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att 
utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess 
styrelse eller motsvarande ledningsorgan, eller

4. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att 
ensam utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av 
avtal med den juridiska personen eller på grund av en 
föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed 
jämförbara stadgar.

Vidare är en juridisk person dotterföretag till 
moderföreningen, om ett annat dotterföretag till 
moderföreningen eller moderföreningen tillsammans med ett 
eller flera andra dotterföretag eller flera andra 
dotterföretag tillsammans

1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i 
den juridiska personen,

2. äger andelar i den juridiska personen och på grund av 
avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften 
av rösterna för samtliga andelar, eller

3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att 
utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess 
styrelse eller motsvarande ledningsorgan.

11 § Om ett dotterföretag äger andelar i en juridisk 
person och på grund av avtal med den juridiska personen eller 
på grund av en bestämmelse i dess bolagsordning, bolagsavtal 
eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett 
bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även 
den juridiska personen dotterföretag till moderföreningen.

12 § En moderförening och dess dotterföretag utgör 
tillsammans en koncern.

Med koncernföretag avses i denna lag företag i samma 
koncern.

13 § I de fall som avses i 10 § första stycket 1–3 och 
andra stycket ska sådana rättigheter som innehas av någon som 
handlar i eget namn, men för en annan fysisk eller juridisk 
persons räkning, anses tillhöra den personen.

När antalet röster i ett dotterföretag ska bestämmas ska inte 
de andelar i dotterföretaget som innehas av dotterföretaget 
självt eller av dess dotterföretag beaktas. Detsamma gäller 
andelar som innehas av den som handlar i eget namn men för 
dotterföretagets eller dess dotterföretags räkning.

14 § Vid tillämpningen av 10, 11 och 13 §§ avses med 
andelar aktier och andra andelar i juridiska personer.

Undertecknande med elektronisk underskrift

15 § En handling enligt denna lag som ska vara 
undertecknad får, om inte något annat anges, undertecknas med 
en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i 
artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 
910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och 
betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre 
marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG, i den 
ursprungliga lydelsen.

Information med elektroniska hjälpmedel

16 § En ekonomisk förening får använda elektroniska 
hjälpmedel för att skicka kallelser och annan information 
till en medlem eller någon annan, även när det i lagen anges 
att skriftlig information ska lämnas på något annat sätt, 
om

1. föreningsstämman har beslutat om det,

2. föreningen har tillförlitliga rutiner för att identifiera 
mottagaren och tillförlitlig information om hur han eller hon 
kan nås, och

3. mottagaren har samtyckt till ett sådant förfarande.

En mottagare ska anses ha samtyckt till förfarandet om han 
eller hon inte har motsatt sig användningen av elektroniska 
hjälpmedel inom den tid som angetts i en förfrågan som 
skickats med post. Denna tid ska vara minst två veckor från 
det att förfrågan skickades. Av förfrågan ska det framgå att 
framtida information kan komma att lämnas med det eller de 
angivna slagen av elektroniska hjälpmedel, om inte mottagaren 
uttryckligen motsätter sig detta.

Den som har samtyckt till att information lämnas med 
elektroniska hjälpmedel kan när som helst återta sitt 
samtycke.

Tillämplig lag om årsredovisning

17 § Med tillämplig lag om årsredovisning avses i denna 
lag årsredovisningslagen (1995:1554) eller, i fråga om 
föreningar som helt eller delvis omfattas av lagen 
(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och 
värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om årsredovisning i 
försäkringsföretag, dessa respektive lagar och de 
föreskrifter som har meddelats med stöd av dem. I fråga om 
föreningar som upprättar eller ska upprätta 
koncernredovisning enligt Europaparlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om 
tillämpning av internationella redovisningsstandarder avses 
även, när det gäller koncernredovisningen, de 
redovisningsstandarder som har antagits med stöd av 
förordningen.

2 kap. Bildande av en ekonomisk förening

Hur en ekonomisk förening bildas 

1 § En ekonomisk förening bildas genom att tre eller flera 
fysiska eller juridiska personer

1. blir sådana medlemmar i föreningen som inte är 
investerande medlemmar, 

2. antar stadgar för föreningen, och

3. väljer styrelse och minst en revisor.

Registrering av föreningen

2 § Föreningen ska anmälas för registrering i 
föreningsregistret inom sex månader från bildandet.

Om föreningen enligt stadgarna inte ska börja sin verksamhet 
förrän ett visst villkor har uppfyllts, ska den tid som anges 
i första stycket räknas från den tidpunkt då villkoret är 
uppfyllt. Föreningen får inte registreras före denna 
tidpunkt.

3 § Frågan om föreningens bildande faller, om

1. en anmälan för registrering inte har gjorts inom den tid 
som anges i 2 §, eller 

2. Bolagsverket genom ett beslut som har fått laga kraft har 
avskrivit ett ärende om sådan registrering eller vägrat 
registrering.

Om frågan om föreningens bildande har fallit, ska inbetalda 
medlemsinsatser, förlagsinsatser och medlemsavgifter och 
uppkommen avkastning genast betalas tillbaka. Vid 
återbetalningen får avdrag göras för kostnader för åtgärder 
enligt 4 § tredje meningen. Styrelseledamöterna ansvarar 
solidariskt för återbetalningen.

Rättshandlingar före registreringen av föreningen 

4 § Innan föreningen har registrerats i föreningsregistret 
kan den inte förvärva rättigheter eller ta på sig 
skyldigheter. Den kan inte heller föra talan vid domstol 
eller någon annan myndighet. Styrelsen kan dock för 
föreningens räkning föra talan i mål som rör föreningens 
bildande och vidta andra åtgärder för att kräva in 
medlemsinsatser, förlagsinsatser och medlemsavgifter.

5 § Om det uppkommer en skyldighet genom någon åtgärd som 
vidtas i föreningens namn före registreringen, ansvarar de 
som har deltagit i åtgärden eller i beslutet om åtgärden 
solidariskt för skyldigheten. Genom registreringen övergår 
ansvaret på föreningen, om skyldigheten har uppkommit efter 
det att föreningen bildades.

6 § Om det sluts avtal för föreningens räkning före 
registreringen gäller följande. En avtalspart som vid 
avtalsslutet inte kände till att föreningen inte var 
registrerad får frånträda avtalet så länge föreningen inte 
har registrerats. En avtalspart som kände till att föreningen 
inte var registrerad får, om inte något annat har avtalats, 
frånträda avtalet endast om frågan om föreningens bildande 
har fallit enligt 3 §.

3 kap. Föreningens stadgar

Stadgarnas innehåll

Obligatoriska uppgifter

1 § Föreningens stadgar ska innehålla uppgifter om

1. föreningens företagsnamn,

2. den ort i Sverige där föreningens styrelse ska ha sitt 
säte,

3. den verksamhet som föreningen ska bedriva,

4. vilken obligatorisk insats som varje medlem ska delta med, 
hur insatsen ska fullgöras och i vilken utsträckning som en 
medlem får delta i föreningen med en överinsats,

5. antalet, eller lägsta och högsta antalet, 
styrelseledamöter, revisorer och eventuella suppleanter och 
tiden för deras uppdrag, 

6. hur en föreningsstämma ska sammankallas,

7. de ärenden som ska förekomma på en ordinarie 
föreningsstämma, 

8. den tid som föreningens räkenskapsår ska omfatta,

9. grunderna för hur föreningens vinst ska fördelas, och 

10. hur föreningens återstående tillgångar ska fördelas när 
föreningen upplöses. Lag (2018:1692).

Uppgifter om avgifter

2 § Om det ska förekomma regelbundna avgifter till 
föreningen eller avgifter till föreningen som är beroende av 
särskilda avgiftsbeslut (medlemsavgifter), ska stadgarna 
innehålla en uppgift om medlemsavgifternas belopp eller de 
högsta belopp som avgifterna får bestämmas till.

Om det i föreningen ska förekomma särskilda inträdesavgifter 
för att utjämna skillnaden mellan den obligatoriska insatsen 
och en andels värde, ska det anges i stadgarna.

Uppgifter om redovisningsvaluta

3 § Om föreningen ska ha euro som redovisningsvaluta, ska 
det anges i stadgarna. I så fall ska stadgarna också 
innehålla en uppgift om att den insats som varje medlem ska 
delta med i föreningen ska vara bestämd i euro.

Ändring av stadgarna

Vem som beslutar om ändring av stadgarna

4 § Ett beslut om ändring av stadgarna fattas av 
föreningsstämman.

Anmälan och verkställighet av beslut om ändring av 
stadgarna

5 § Ett beslut om ändring av stadgarna ska 
genast anmälas för registrering i föreningsregistret. 
Beslutet får inte verkställas förrän det har registrerats.

Verkställighet av beslut om stadgeändring som innebär lindrad 
insatsskyldighet

6 § Ett beslut som innebär att de obligatoriska insatserna 
minskas eller att medlemmarnas insatsskyldighet enligt 
stadgarna lindras på något annat sätt får inte verkställas 
förrän ett år efter registreringen.

Verkan av beslut om stadgeändring mot en medlem som inte har 
samtyckt till ändringen

7 § Ett beslut om ändring av stadgarna får inte tillämpas 
mot en medlem som inte har samtyckt till ändringen, om

1. beslutet innebär att

a) medlemmens rätt till föreningens tillgångar vid dess 
upplösning inskränks,

b) medlemmens rätt att få ut ett belopp enligt 10 kap. 
inskränks,

c) medlemmens rätt att gå ur föreningen försämras,

d) medlemmens skyldighet att betala insatser eller avgifter 
till föreningen ökas, eller

e) medlemmens rätt till vinst inskränks, och

2. medlemmen säger upp sitt medlemskap inom en månad från det 
att beslutet fattades eller, om beslutet fattades av 
fullmäktige, från det att medlemmen underrättades om 
beslutet.

I ett sådant fall som avses i första stycket får medlemmen, 
oavsett vad som är bestämt i stadgarna, gå ur föreningen vid 
utgången av det räkenskapsår som slutar närmast efter en 
månad efter uppsägningen. Vid utträdet har medlemmen de 
rättigheter som en medlem som har gått ur föreningen har 
enligt 10 kap. 11 § och 13 kap. 2 §.

Regeringens tillstånd till ändring av stadgarna

8 § Om det i stadgarna på grund av lag eller annan 
författning eller efter regeringens medgivande har tagits in 
en bestämmelse enligt vilken en annan bestämmelse i stadgarna 
inte får ändras utan att regeringen har lämnat tillstånd till 
det, får inte heller den förstnämnda bestämmelsen ändras utan 
regeringens tillstånd.

Byte av redovisningsvaluta

9 § Ett beslut om att införa eller ändra en sådan 
bestämmelse om redovisningsvaluta i stadgarna som avses i 3 § 
får verkan från och med det räkenskapsår som börjar efter det 
att beslutet om ändring av stadgarna registreras.

Efter ett beslut enligt första stycket ska stadgarnas 
uppgifter om insatsbelopp ändras senast vid den första 
ordinarie föreningsstämman efter det att beslutet fick 
verkan.

4 kap. Medlemmar i föreningen

Medlemskap

Öppenhet för nya medlemmar

1 § En ekonomisk förening ska vara öppen för nya 
medlemmar, om inte något annat följer av 2 §.

Skäl att vägra medlemskap

2 § Föreningen får vägra medlemskap, om

1. sökanden inte kan förväntas delta i föreningens verksamhet 
på ett sådant sätt som avses i 1 kap. 4 eller 5 §,

2. sökanden inte uppfyller de krav som med hänsyn till arten 
och omfattningen av föreningens verksamhet bör ställas på 
medlemmarna, eller 

3. det i övrigt finns särskilda skäl för vägran. 

Första stycket 1 gäller inte den som ansöker om att bli 
investerande medlem.

Ansökan om medlemskap

3 § En ansökan om att bli medlem i föreningen ska prövas 
av styrelsen, om inte något annat framgår av stadgarna.

Det får bestämmas i stadgarna att ansökan ska vara skriftlig 
och undertecknad av sökanden och att sökandens underskrift 
ska vara bevittnad.

Medlemskap efter bodelning, arv eller testamente

4 § Den som har förvärvat en medlems andel i föreningen 
genom bodelning, arv eller testamente har rätt att bli medlem 
i föreningen, om

1. det inte finns skäl att vägra medlemskap enligt 2 §, 

2. ansökan om medlemskap görs inom de tidsfrister som anges i 
andra och tredje styckena, och 

3. något annat inte har bestämts i stadgarna. 

Vid förvärv genom bodelning utan samband med dödsfall ska en 
ansökan om medlemskap göras senast sex månader efter det att 
andelen vid bodelning har lagts ut på den andra makens lott. 
Om förvärvaren i ett sådant fall inte ansöker om medlemskap 
inom föreskriven tid eller om hans eller hennes ansökan 
avslås, ska medlemmen därmed anses ha sagt upp sitt 
medlemskap. Förvärvaren har då de rättigheter och den 
skyldighet som någon som har sagt upp sitt medlemskap har 
enligt 10 kap. 11–13 och 15 §§ och 13 kap. 2 §.

När en avliden medlems andel förvärvas ska en ansökan om 
medlemskap göras senast sex månader efter dödsfallet eller 
senast vid den senare tidpunkt då den avlidnes medlemskap 
anses upphöra enligt 10 § första stycket.

Medlemskap efter överlåtelse av andel

5 § Den som har förvärvat en medlems andel i något annat 
fall än som avses i 4 § har rätt att bli medlem i föreningen, 
om

1. det inte finns skäl att vägra medlemskap enligt 2 §, och

2. ansökan om medlemskap görs inom de tidsfrister som anges i 
andra stycket. 

Om förvärvaren inte ansöker om medlemskap inom sex månader 
från överlåtelsen eller om hans eller hennes ansökan avslås, 
ska medlemmen anses ha sagt upp sitt medlemskap. Förvärvaren 
har då de rättigheter och den skyldighet som någon som har 
sagt upp sitt medlemskap har enligt 10 kap. 11–13 och 15 §§ 
och 13 kap. 2 §.

Investerande medlemmar

6 § I ett beslut om att anta någon som investerande medlem 
ska det anges att medlemmen är en investerande medlem.

En investerande medlem kan efter en ny ansökan antas som en 
sådan medlem som avses i 1 kap. 4 § första stycket.

När ett medlemskap upphör

Uppsägning av medlemskap

7 § En medlem har rätt att säga upp medlemskapet i 
föreningen.

I stadgarna får det bestämmas att uppsägning inte får göras 
förrän efter en viss tid, högst två år, från inträdet. Sådana 
bestämmelser i stadgarna gäller inte i de fall som avses i 
3 kap. 7 § andra stycket och 16 kap. 27 §.

Det får bestämmas i stadgarna att en uppsägning ska vara 
skriftlig och undertecknad av medlemmen och att medlemmens 
underskrift ska vara bevittnad.

Uteslutning ur föreningen

8 § En medlem får uteslutas om han eller hon

1. grovt har åsidosatt sina skyldigheter mot föreningen, 

2. inte längre deltar i föreningens verksamhet på det sätt 
som avses i 1 kap. 4 eller 5 §, eller

3. inte längre uppfyller de krav som med hänsyn till arten 
och omfattningen av föreningens verksamhet bör ställas på 
medlemmarna.

Ett beslut om uteslutning fattas av föreningsstämman, om inte 
något annat har bestämts i stadgarna.

Första stycket 2 gäller inte en investerande medlem.

Tidpunkt för upphörande av medlemskap

9 § Ett medlemskap i föreningen upphör vid utgången av det 
räkenskapsår som slutar närmast efter en månad sedan 
medlemmen har sagt upp medlemskapet eller uteslutits.

I stadgarna kan det bestämmas att tiden enligt första stycket 
ska vara längre, dock längst sex månader. En sådan 
bestämmelse i stadgarna gäller inte i de fall som avses i 
3 kap. 7 § andra stycket och 16 kap. 27 §.

Av 6 kap. 2 § tredje stycket och 6 kap. 15 § andra stycket 
framgår att en medlem som har uteslutits ur föreningen 
förlorar vissa av de rättigheter som medlemmar annars har.

10 § När en medlem avlider ska vid tillämpningen av denna 
lag medlemskapet anses upphöra vid utgången av det 
räkenskapsår som slutar närmast efter sex månader från 
dödsfallet, dock senast då någon som har övertagit andelen 
enligt 4 § beviljas medlemskap.

När en medlem som är en juridisk person upplöses ska 
medlemskapet anses upphöra vid utgången av det räkenskapsår 
som slutar närmast efter sex månader från upplösningen. 

11 § Den som har överlåtit sin andel genom bodelning utan 
samband med dödsfall enligt 4 § andra stycket eller på något 
annat sätt enligt 5 §, upphör att vara medlem i föreningen 
när förvärvaren beviljas medlemskap.

5 kap. Medlemsförteckning

Skyldighet att föra en medlemsförteckning

1 § Styrelsen ska föra en medlemsförteckning. 
Förteckningen ska ha till ändamål att ge föreningen, 
medlemmarna och andra underlag för att bedöma 
medlemsförhållandena i föreningen.

Medlemsförteckningens form

2 § Medlemsförteckningen ska föras med automatiserad 
behandling, i bunden bok eller i ett betryggande lösblads- 
eller kortsystem.

Medlemsförteckningens innehåll

3 § Medlemsförteckningen ska innehålla uppgifter om

1. varje medlems namn och postadress, 

2. i förekommande fall, att medlemmen är en investerande 
medlem, 

3. den tidpunkt då medlemmen gick in i föreningen, 

4. det antal medlemsinsatser som medlemmen deltar med i 
föreningen, 

5. det sammanlagda beloppet, enligt den senast fastställda 
balansräkningen, av medlemsinsatser som har betalats in eller 
tillgodoförts genom insatsemission,

6. summan av de belopp som efter utgången av det räkenskapsår 
som balansräkningen avser har betalats ut eller som högst ska 
betalas ut enligt 10 kap. 11 och 16 §§, och

7. tiden för utbetalningarna enligt 6. 
Lag (2018:1160).

När medlemsförteckningen ska upprättas och ändras

4 § Medlemsförteckningen ska upprättas så snart föreningen 
har bildats. 

När en ny medlem har gått in i föreningen ska uppgifter 
enligt 3 § 1–3 antecknas i medlemsförteckningen så snart som 
möjligt.

Om en medlem eller någon annan behörig person anmäler att ett 
förhållande som har angetts i medlemsförteckningen har 
ändrats, ska ändringen antecknas i förteckningen så snart som 
möjligt. När ett medlemskap upphör ska också tidpunkten för 
detta antecknas.

Medlemsförteckningens offentlighet

5 § Medlemsförteckningen ska hållas tillgänglig hos 
föreningen för var och en som vill ta del av den. Om 
förteckningen förs med automatiserad behandling, ska 
föreningen ge var och en som begär det tillfälle att hos 
föreningen ta del av en aktuell utskrift eller någon annan 
aktuell framställning av förteckningen.

Arkivering av medlemsförteckningen

6 § Medlemsförteckningen ska bevaras så länge föreningen 
består och under minst sju år efter föreningens upplösning.

Om medlemsförteckningen förs i vanlig läsbar form, ska den 
bevaras i ursprunglig form. Övergår föreningen till att föra 
förteckningen med hjälp av automatiserad behandling, ska den 
gamla förteckningen bevaras under minst sju år därefter.

Om medlemsförteckningen förs med automatiserad behandling, 
ska uppgifter som har tagits bort ur förteckningen bevaras i 
minst sju år. Uppgifterna får bevaras i vanlig läsbar form 
eller i någon annan form som kan läsas, avlyssnas eller på 
något annat sätt uppfattas enbart med ett tekniskt 
hjälpmedel.

Personuppgiftsansvar

7 § Föreningen är personuppgiftsansvarig för den 
behandling av personuppgifter som förandet av 
medlemsförteckningen innebär.

Medlemsbevis

8 § Varje medlem har rätt att på begäran och utan kostnad 
få en skriftlig uppgift av föreningen om sitt medlemskap och 
om sina medlemsinsatser.

6 kap. Föreningsstämma

Medlemmarnas beslutanderätt 

1 § Vid föreningsstämman utövar medlemmarna sin rätt att 
besluta i föreningens angelägenheter.

Bestämmelser om fullmäktige för medlemmarna finns i 41–46 
§§.

Rätt att delta vid föreningsstämman

2 § En medlem har rätt att närvara, yttra sig och rösta 
vid förenings-stämman, om inte något annat anges i denna 
lag.
I stadgarna får det bestämmas att en medlem som har sagt upp 
sitt medlemskap inte har rätt att delta vid föreningsstämman. 

En medlem som har uteslutits ur föreningen förlorar 
omedelbart sin rätt enligt första stycket.

Medlemmarnas rösträtt

3 § Varje medlem har en röst, om inte något annat har 
bestämts i stadgarna.

I stadgarna får det bestämmas att en medlem får utöva sin 
rösträtt bara om vissa angivna villkor är uppfyllda.

Om investerande medlemmar deltar i en omröstning och de har 
mer än en tredjedel av det totala antalet röster som avges 
vid omröstningen, ska värdet av deras röster sättas ner så 
att det sammanlagt uppgår till hälften av det totala antalet 
övriga avgivna röster. Om omröstningen gäller ett beslut som 
kräver stöd av en viss andel av de röstande, ska resultatet 
av omröstningen räknas om på motsvarande sätt.

Ombud vid föreningsstämman

4 § En medlem som inte är personligen närvarande vid 
föreningsstämman får utöva sin rätt vid stämman genom ombud. 
En medlem får inte företrädas av fler än ett ombud. Rätten 
att anlita ombud får begränsas i stadgarna. En medlem har 
dock alltid rätt att anlita sin make, sin sambo, en annan 
medlem eller en ställföreträdare för en annan medlem som 
ombud.

Ombudet ska ha en fullmakt som är skriftlig, daterad och 
undertecknad av medlemmen. En fullmakt gäller högst ett år 
från utfärdandet.

5 § Ett ombud får företräda högst tre medlemmar, om inte 
något annat har bestämts i stadgarna.

Poströstning

6 § I stadgarna får det bestämmas att medlemmarna före 
föreningsstämman ska kunna utöva sin rösträtt per post eller 
att styrelsen inför en föreningsstämma får besluta att 
medlemmarna ska kunna göra det.

Om medlemmarna ska kunna utöva sin rösträtt vid 
föreningsstämman genom poströstning, ska det framgå av 
kallelsen hur de ska gå till väga. Det huvudsakliga 
innehållet i varje framlagt förslag ska anges i kallelsen, om 
förslaget inte rör en fråga av mindre betydelse för 
föreningen. Till kallelsen ska det bifogas ett formulär för 
poströstning som, med hänvisning till de framlagda förslagen, 
ska innehålla två likvärdigt presenterade svarsalternativ med 
rubrikerna Ja och Nej.

Biträde vid föreningsstämman

7 § En medlem eller ett ombud får ha med sig högst ett 
biträde vid föreningsstämman. Biträdet får yttra sig vid 
föreningsstämman.

Utomståendes närvaro vid föreningsstämman

8 § Föreningsstämman får besluta att den som inte är 
medlem ska ha rätt att närvara eller på något annat sätt 
följa förhandlingarna vid föreningsstämman. Ett sådant beslut 
är giltigt endast om samtliga röstberättigade som är 
närvarande vid föreningsstämman röstar för det.

I stadgarna får det bestämmas att den som inte är medlem ska 
ha rätt att närvara eller på något annat sätt följa 
förhandlingarna vid föreningsstämman även om något beslut som 
anges i första stycket inte fattas.

Ordinarie föreningsstämma

9 § Inom sex månader från utgången av varje räkenskapsår 
ska medlemmarna hålla en ordinarie föreningsstämma där 
styrelsen ska lägga fram årsredovisningen och 
revisionsberättelsen och, i en moderförening som är skyldig 
att upprätta koncernredovisning, koncernredovisningen och 
koncernrevisionsberättelsen (årsstämma).

10 § Vid årsstämman ska beslut fattas

1. om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen 
och, i en moderförening som är skyldig att upprätta 
koncernredovisning, koncernresultaträkningen och 
koncernbalansräkningen,

2. om dispositioner av föreningens vinst eller förlust enligt 
den fastställda balansräkningen,

3. om ansvarsfrihet gentemot föreningen för 
styrelseledamöterna och i förekommande fall den verkställande 
direktören, och

4. i andra ärenden som föreningsstämman ska behandla enligt 
denna lag eller stadgarna.

11 § I stadgarna får det bestämmas att medlemmarna varje 
år ska hålla ytterligare en eller flera ordinarie 
föreningsstämmor.

Extra föreningsstämma

12 § Styrelsen ska kalla till en extra föreningsstämma, om 
styrelsen anser att det finns skäl att hålla en stämma före 
nästa ordinarie föreningsstämma.

Styrelsen ska även kalla till en extra föreningsstämma om en 
revisor i föreningen eller minst en tiondel av samtliga 
röstberättigade, eller det mindre antal som framgår av 
stadgarna, skriftligen begär att en sådan stämma sammankallas 
för att behandla ett angivet ärende. Kallelsen ska utfärdas 
inom två veckor från den dag då en sådan begäran kom in till 
föreningen.

Fortsatt föreningsstämma

13 § Vid en föreningsstämma får det beslutas att en fortsatt 
föreningsstämma ska hållas en senare dag.

Ett beslut i en fråga som avses i 10 § 1-3 ska skjutas upp 
till en fortsatt föreningsstämma om föreningsstämman beslutar 
om det eller om minst en tiondel av samtliga röstberättigade 
begär det. En sådan föreningsstämma ska hållas tidigast fyra 
veckor och senast åtta veckor därefter. Beslutet får inte 
skjutas upp ytterligare.

Om ett beslut i en fråga som avses i 10 § 1 eller 2 ska 
skjutas upp till fortsatt föreningsstämma, ska styrelsen 
anmäla detta för registrering i föreningsregistret. Anmälan 
ska göras inom fyra veckor efter det att beslut om fortsatt 
föreningsstämma fattades. Lag (2024:1118).

Ort för föreningsstämman

14 § Föreningsstämman ska hållas på den ort där styrelsen har 
sitt säte. I stadgarna får det dock bestämmas att stämman ska 
eller får hållas

1. på en annan angiven ort i Sverige,

2. på en annan ort inom föreningens geografiska 
verksamhetsområde i Sverige som styrelsen bestämmer, eller

3. digitalt.

Föreningsstämman får hållas på någon annan ort än den som 
följer av första stycket eller digitalt, om extraordinära 
omständigheter kräver det.

En föreningsstämma som Bolagsverket ska kalla till enligt 16 § 
andra stycket får alltid hållas på den ort som följer av 
första stycket. Detsamma gäller en föreningsstämma som en 
likvidator ska kalla till enligt 17 kap. 42 § andra stycket 
eller 44 §. Lag (2023:775).

Rätt att få ärenden behandlade vid föreningsstämman

15 § En medlem har rätt att få ett ärende behandlat vid en 
föreningsstämma om han eller hon skriftligen begär det hos 
styrelsen i sådan tid att ärendet kan tas upp i kallelsen 
till stämman. Begäran ska framställas på det sätt och inom 
den tid som har bestämts i stadgarna, om stadgarna innehåller 
bestämmelser om saken.

En medlem som har uteslutits ur föreningen har inte rätt att 
få ett ärende behandlat vid stämman även om medlemskapet ännu 
inte har upphört.

Sammankallande av föreningsstämma

16 § Styrelsen kallar till föreningsstämma.

Om en föreningsstämma som ska hållas enligt denna lag, 
stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankallas på 
föreskrivet sätt, ska Bolagsverket efter ansökan genast kalla 
till föreningsstämma i enlighet med 17–22 §§. Bolagsverket 
får kalla till föreningsstämma på något annat lämpligt sätt, 
om kallelse inte kan ske på det sätt som anges i 21 §. En 
ansökan får göras av en styrelseledamot, verkställande 
direktör, revisor eller röstberättigad. Föreningen ska 
ersätta Bolagsverket för kostnaderna för kallelsen.

Tid för kallelse

Ordinarie föreningsstämma

17 § En kallelse till en ordinarie föreningsstämma ska 
utfärdas tidigast sex veckor och senast fyra veckor före 
föreningsstämman.

I stadgarna får det bestämmas att en kallelse får utfärdas 
senare än enligt första stycket, dock senast två veckor före 
föreningsstämman.

Extra föreningsstämma

18 § En kallelse till en extra föreningsstämma ska 
utfärdas tidigast sex veckor och senast två veckor före 
föreningsstämman.

En kallelse till en extra föreningsstämma ska dock utfärdas 
senast fyra veckor före föreningsstämman, om stämman ska 
behandla

1. en fråga om ändring av stadgarna,

2. en fråga om likvidation,

3. en fråga om att föreningen ska gå upp i en annan juridisk 
person genom fusion, eller

4. en fråga om förenklad avveckling.

I stadgarna får det bestämmas att en kallelse enligt andra 
stycket får utfärdas senare, dock senast två veckor före 
föreningsstämman.

Fortsatt föreningsstämma

19 § Om en fortsatt föreningsstämma ska hållas fyra veckor 
eller senare, räknat från och med föreningsstämmans första 
dag, ska det utfärdas en särskild kallelse till den fortsatta 
föreningsstämman. I så fall ska 18 § om tiden för kallelse 
till en extra föreningsstämma tillämpas.

Kallelse när beslut ska fattas vid två föreningsstämmor

20 § Om det enligt lag eller stadgarna krävs att ett 
beslut fattas vid två föreningsstämmor för att bli giltigt, 
får en kallelse till den andra stämman inte utfärdas innan 
den första stämman har hållits. I kallelsen till den andra 
stämman ska styrelsen ange det beslut som den första stämman 
har fattat.

Kallelsesätt

21 § Medlemmarna ska kallas till föreningsstämman på det 
sätt som har bestämts i stadgarna.

En kallelse ska även skickas med post till varje medlem vars 
postadress är känd för föreningen, om

1. en ordinarie föreningsstämma ska hållas på en annan tid än 
som har bestämts i stadgarna,

2. stämman ska behandla en fråga om en ändring av stadgarna 
som innebär

a) att en medlems skyldighet att betala insatser eller 
avgifter till föreningen ökas,

b) att en medlems rätt till föreningens vinst inskränks,

c) att en medlems rätt till föreningens tillgångar vid dess 
upplösning inskränks,

d) att en medlems rätt att få ut ett belopp enligt 10 kap. 
inskränks och denna ändring ska gälla även för dem som var 
medlemmar i föreningen när frågan avgjordes, eller

e) att en medlems rätt att gå ur föreningen försämras och 
denna ändring ska gälla även för dem som var medlemmar i 
föreningen när frågan avgjordes, eller

3. stämman ska ta ställning till om föreningen ska gå upp i 
en annan juridisk person genom fusion, gå i likvidation eller 
upplösas genom förenklad avveckling.

I vilka fall en kallelse får skickas med elektroniska 
hjälpmedel anges i 1 kap. 16 §.

Kallelsens innehåll

22 § Kallelsen ska innehålla uppgifter om tid och plats för 
föreningsstämman. Om föreningsstämman ska hållas digitalt ska 
kallelsen innehålla uppgift om hur medlemmarna ska gå till 
väga för att delta och för att rösta. I kallelsen ska även de 
ärenden som ska behandlas på föreningsstämman tydligt anges.

Om ett ärende avser ändring av stadgarna, ska det huvudsakliga 
innehållet i förslaget till ändring anges i kallelsen.

Bestämmelser om kallelsens innehåll i vissa fall finns i 6 § i 
detta kapitel, 10 kap. 9 §, 13 kap. 10 §, 14 kap. 3 §, 16 kap. 
14 §, 17 kap. 6 § och 18 kap. 2 §. Lag (2023:775).

Tillhandahållande av handlingar inför föreningsstämman

23 § Styrelsen ska hålla årsredovisningen och 
revisionsberättelsen och i förekommande fall 
koncernredovisningen och koncernrevisionsberättelsen, eller 
kopior av dessa handlingar, tillgängliga för medlemmar och 
innehavare av förlagsandelar under minst två veckor närmast 
före årsstämman. Handlingarna ska hållas tillgängliga hos 
föreningen på den ort där styrelsen har sitt säte.

Kopior av handlingarna ska genast och utan kostnad för 
mottagaren skickas med post till de personer enligt första 
stycket som begär det och som uppger sin adress. I vilka fall 
handlingar får skickas med elektroniska hjälpmedel anges i 1 
kap. 16 §.

Handlingarna ska läggas fram på stämman.

24 § Om föreningsstämman ska ta ställning till ett förslag 
om ändring av stadgarna, ska det fullständiga förslaget 
hållas tillgängligt hos föreningen för medlemmarna från 
tidpunkten för kallelsen fram till föreningsstämman.

En kopia av förslaget ska genast och utan kostnad för 
mottagaren skickas med post till de medlemmar som begär det 
och som uppger sin adress. I vilka fall handlingar får 
skickas med elektroniska hjälpmedel anges i 1 kap. 16 §.

Fel i kallelse 

25 § Om en bestämmelse i denna lag eller stadgarna som rör 
kallelsen till en föreningsstämma eller tillhandahållande av 
handlingar inte har följts i något ärende, får 
föreningsstämman inte besluta i ärendet utan samtycke av alla 
medlemmar som berörs av felet. Föreningsstämman får dock även 
utan sådant samtycke avgöra ett ärende som inte har tagits 
upp i kallelsen, om ärendet enligt lag eller stadgarna ska 
tas upp vid föreningsstämman eller om det omedelbart 
föranleds av ett annat ärende som ska avgöras. Den får också 
besluta att en extra föreningsstämma ska sammankallas för att 
behandla ärendet.

Föreningsstämmans öppnande

26 § Föreningsstämman öppnas av styrelsens ordförande 
eller av den som styrelsen har utsett. Om det i stadgarna har 
bestämts vem som ska öppna föreningsstämman eller vara dess 
ordförande, öppnas dock föreningsstämman av honom eller 
henne.
Röstlängd

27 § Vid föreningsstämman ska det upprättas en förteckning 
över närvarande medlemmar, ombud och biträden, om det behövs 
(röstlängd). En medlem som har poströstat ska anses som 
närvarande. I röstlängden ska det lämnas uppgifter om det 
antal röster som medlemmarna har, om medlemmarna har olika 
antal röster.

Röstlängden ska upprättas av föreningsstämmans ordförande, om 
han eller hon har valts av föreningsstämman utan omröstning. 
I annat fall ska röstlängden upprättas av den som har öppnat 
föreningsstämman. Röstlängden ska godkännas av 
föreningsstämman. Den gäller till dess att föreningsstämman 
beslutar att ändra den.

Om föreningsstämman skjuts upp till en senare dag än närmast 
följande vardag, ska en ny röstlängd upprättas om det 
behövs.
Hur föreningsstämmans ordförande utses

28 § Ordföranden vid föreningsstämman ska utses av 
föreningsstämman, om inte något annat har bestämts i 
stadgarna.

Styrelsens och den verkställande direktörens 
upplysningsplikt

Vilka upplysningar som ska lämnas

29 § Om någon medlem begär det och styrelsen anser att det 
kan göras utan väsentlig skada för föreningen, ska styrelsen 
och den verkställande direktören vid föreningsstämman lämna 
upplysningar om

1. förhållanden som kan inverka på bedömningen av ett ärende 
på stämman, och

2. förhållanden som kan inverka på bedömningen av föreningens 
ekonomiska situation.

I en förening som ingår i en koncern avser upplysningsplikten 
även föreningens förhållande till andra koncernföretag. Om 
föreningen är en moderförening, avser upplysningsplikten 
också koncernredovisningen och sådana förhållanden i fråga om 
dotterföretag som avses i första stycket.

30 § Om en upplysning som har begärts enligt 29 § kan 
lämnas endast med stöd av uppgifter som inte är tillgängliga 
vid föreningsstämman, ska upplysningen inom två veckor efter 
stämman hållas tillgänglig i skriftlig form hos föreningen 
för medlemmarna och skickas till varje medlem som har begärt 
upplysningen.

Upplysningar som kan medföra väsentlig skada för föreningen

31 § Om styrelsen bedömer att en upplysning som har 
begärts enligt 29 § inte kan lämnas till medlemmarna utan 
väsentlig skada för föreningen, ska den medlem som har begärt 
upplysningen omedelbart underrättas om det.

Om medlemmen begär det inom två veckor från det att han eller 
hon underrättades enligt första stycket, ska styrelsen lämna 
upplysningen till föreningens revisor. Upplysningen ska 
lämnas till revisorn inom två veckor efter medlemmens 
begäran.

32 § Om den begärda upplysningen har lämnats till 
föreningens revisor, ska denne inom två veckor därefter lämna 
ett skriftligt yttrande till styrelsen. Av yttrandet ska det 
framgå om den begärda upplysningen enligt revisorns mening 
borde ha lett till någon ändring i revisionsberättelsen eller 
i förekommande fall koncernrevisionsberättelsen eller på 
något annat sätt ger anledning till erinran. Om så är fallet, 
ska ändringen eller erinran anges i yttrandet.

Styrelsen ska hålla revisorns yttrande tillgängligt hos 
föreningen för medlemmarna och skicka en kopia av det till 
varje medlem som har begärt upplysningen.

Majoritetskrav vid stämmobeslut

Majoritetskrav vid andra beslut än val 

33 § Föreningsstämmans beslut utgörs av den mening som har 
fått mer än hälften av de avgivna rösterna. Vid lika röstetal 
har ordföranden utslagsröst.

Första stycket gäller inte om något annat följer av denna lag 
eller har bestämts i stadgarna. I de fall som avses i 35 och 
36 §§ i detta kapitel och i 16 kap. 15 §, 17 kap. 2 § och 18 
kap. 2 § får det i stadgarna dock endast tas in längre gående 
villkor än de som anges i nämnda bestämmelser.

Majoritetskrav vid val

34 § Vid val anses den som har fått flest röster vara 
vald. Vid lika röstetal avgörs valet genom lottning, om inte 
föreningsstämman före valet har beslutat något annat.

Första stycket gäller inte om något annat har bestämts i 
stadgarna.

Majoritetskrav vid ändring av stadgarna

35 § Ett beslut om ändring av stadgarna är giltigt om 
minst två tredjedelar av de röstande har röstat för det, om 
inte något annat följer av 36 §.

36 § Ett beslut om ändring av stadgarna som innebär att en 
medlems skyldighet att betala insatser eller avgifter till 
föreningen ökas eller att medlemmens rätt till vinst 
inskränks är giltigt om minst tre fjärdedelar av de röstande 
har röstat för det.

Ett beslut om ändring av stadgarna är giltigt om samtliga 
röstande på föreningsstämman har röstat för det, om beslutet 
innebär att 

1. en medlems rätt till föreningens tillgångar vid dess 
upplösning inskränks, 

2. en medlems rätt att få ut ett belopp enligt 10 kap. 
inskränks och denna ändring ska gälla även för dem som var 
medlemmar i föreningen när frågan avgjordes, eller 

3. en medlems rätt att gå ur föreningen försämras och denna 
ändring ska gälla även för dem som var medlemmar i föreningen 
när frågan avgjordes.

Ett beslut om att i stadgarna ta in sådana bestämmelser som 
avses i 10 kap. 11 § andra stycket är giltigt om samtliga 
röstberättigade i föreningen har röstat för det.
Lag (2018:1160).

Jäv

37 § En medlem får inte själv eller genom ombud rösta i en 
fråga om

1. en talan mot medlemmen,

2. medlemmens befrielse från skadeståndsansvar eller någon 
annan skyldighet gentemot föreningen, eller

3. en talan eller befrielse som avses i 1 eller 2 och som 
gäller någon annan, om medlemmen har ett väsentligt intresse 
i frågan som kan strida mot föreningens intresse.

Bestämmelserna om medlem i första stycket tillämpas också på 
ett ombud för en medlem.

Generell inskränkning i föreningsstämmans beslutanderätt

38 § Föreningsstämman får inte fatta ett beslut som är 
ägnat att ge en otillbörlig fördel åt en medlem eller någon 
annan till nackdel för föreningen eller någon annan medlem.

Stämmoprotokoll

39 § Ordföranden ska se till att det förs ett protokoll 
vid föreningsstämman.

I protokollet ska det antecknas vilka beslut som 
föreningsstämman har fattat. Om ett beslut har fattats genom 
omröstning, ska det antecknas i protokollet hur omröstningen 
har utfallit. Har en röstlängd upprättats, ska denna tas in i 
eller läggas som en bilaga till protokollet.

Protokollet ska undertecknas av protokollföraren. Det ska 
justeras av ordföranden, om denne inte har fört protokollet, 
och av minst en justeringsman som har utsetts av 
föreningsstämman.

39 a § Vid ett beslut av föreningsstämman att godkänna en 
fusionsplan som avser en gränsöverskridande fusion ska 
föreningen i protokollet eller i en bilaga till protokollet 
anteckna vilka medlemmar som har röstat mot förslaget att 
godkänna planen. Lag (2022:1648).

40 § Senast tre veckor efter stämman ska protokollet 
hållas tillgängligt hos föreningen för medlemmarna och 
innehavare av förlagsandelar.

Protokollet ska förvaras på ett betryggande sätt.

Fullmäktige

Fullmäktiges uppgifter 

41 § I stadgarna får det bestämmas att medlemmarnas 
beslutanderätt i alla eller vissa angelägenheter ska utövas 
av särskilt utsedda representanter (fullmäktige).

Om fullmäktige ska förekomma, ska stadgarna innehålla 
uppgifter om 

1. i vilken utsträckning fullmäktige utövar medlemmarnas 
beslutanderätt, och 

2. hur fullmäktige ska utses.

Fullmäktigemöte

42 § Det som sägs i denna lag om föreningsstämma gäller, 
om inte något annat anges, även ett möte där medlemmarnas 
beslutanderätt utövas av fullmäktige (fullmäktigemöte).

Om medlemmarnas rätt utövas av fullmäktige, gäller det som 
sägs tidigare i detta kapitel om medlemmarna i fråga om 
fullmäktige. En fullmäktig får dock inte delta i ett 
fullmäktigemöte genom ombud. Han eller hon får inte heller 
anlita biträde vid ett sådant möte, om inte något annat har 
bestämts i stadgarna eller beslutas vid mötet. 

Vid ett fullmäktigemöte ska ett beslut enligt 8 § om rätt för 
den som inte är fullmäktig att närvara eller på annat sätt 
följa förhandlingarna fattas med tillämpning av 33 § första 
stycket.

Fullmäktiges mandattid

43 § I stadgarna ska tiden för en fullmäktigs uppdrag 
anges. Tiden för uppdraget får inte vara längre än tre år.

Vem som får utses till fullmäktig 

44 § Endast den som är medlem i föreningen eller den som 
enligt 7 kap. 7 § ändå kan väljas till styrelseledamot får 
utses till fullmäktig, om inte något annat har bestämts i 
stadgarna.

Suppleanter för fullmäktige 

45 § För fullmäktige får det utses en eller flera 
suppleanter. Bestämmelserna i 43 och 44 §§ gäller i 
tillämpliga delar även för en suppleant.

Medlemmars rättigheter om fullmäktige har utsetts 

46 § Medlemmar som inte är fullmäktige har inte rätt att 
delta i ett fullmäktigemöte och ska inte heller kallas till 
ett sådant möte, om det inte har bestämts något annat i 
stadgarna. Även om fullmäktige har utsetts, har medlemmarna 
dock rätt att

1. få ärenden behandlade på ett fullmäktigemöte enligt 15 §, 

2. ta del av handlingar inför ett fullmäktigemöte enligt 23 
och 24 §§, och 

3. ta del av protokollet från ett fullmäktigemöte enligt 40 § 
första stycket. 

När det gäller beslut av fullmäktige i frågor som avses i 36 
§ i detta kapitel eller 16 kap. 27 § ska medlemmarna 
underrättas om beslutet. Underrättelsen ska skickas med post, 
om inte något annat har bestämts i stadgarna.

Talan mot föreningsstämmobeslut

47 § Om ett beslut av föreningsstämman inte har kommit 
till i behörig ordning eller på något annat sätt strider mot 
denna lag, tillämplig lag om årsredovisning eller stadgarna, 
får en föreningsmedlem, en innehavare av förlagsandelar, 
styrelsen, en styrelseledamot eller den verkställande 
direktören föra talan mot föreningen vid allmän domstol om 
att beslutet ska upphävas eller ändras.

48 § En talan enligt 47 § ska väckas inom tre månader från 
dagen för beslutet. Om talan inte väcks inom denna tid, är 
rätten att föra talan förlorad.

Talan får väckas senare än enligt första stycket, när

1. beslutet är sådant att det inte kan fattas ens med alla 
medlemmars samtycke,

2. samtycke till beslutet krävs av alla eller vissa medlemmar 
och något sådant samtycke inte har getts, eller

3. kallelse till föreningsstämman inte har skett eller de 
bestämmelser om kallelse som gäller för föreningen i 
väsentliga delar inte har följts.

I fråga om ett beslut att godkänna en fusionsplan som avser 
en gränsöverskridande fusion gäller, utöver det som sägs i 
första stycket, att talan inte får väckas efter det att 
Bolagsverket eller allmän domstol genom ett beslut som har 
fått laga kraft har lämnat tillstånd till att verkställa 
fusionsplanen enligt 16 kap. 22 eller 23 §. Andra stycket ska 
inte tillämpas i fråga om en sådan fusion.

49 § Om föreningsstämmans beslut upphävs eller ändras 
genom en dom, gäller domen även för de medlemmar och 
innehavare av förlagsandelar som inte har fört talan.

Domstolen får ändra föreningsstämmans beslut endast om det 
kan fastställas vilket innehåll beslutet rätteligen borde ha 
haft.

Styrelsens talan mot föreningen

50 § Om styrelsen vill väcka en talan mot föreningen, ska 
styrelsen sammankalla en föreningsstämma för val av en 
ställföreträdare som ska föra föreningens talan i tvisten. 
Stämningen ska delges den valda ställföreträdaren.

Skiljeförfarande

51 § En bestämmelse i stadgarna om att en tvist mellan 
föreningen och styrelsen, en styrelseledamot, den 
verkställande direktören, en likvidator, en medlem, en 
röstberättigad som inte är medlem eller en innehavare av 
förlagsandelar ska avgöras av en eller flera skiljemän, har 
samma verkan som ett skiljeavtal.

Om styrelsen begär ett skiljeförfarande mot föreningen, ska 
50 § tillämpas. Är det fråga om en talan av styrelsen mot 
föreningsstämmans beslut, är rätten till talan inte förlorad 
enligt 48 §, om styrelsen inom den tid som anges där har 
kallat till föreningsstämma enligt 50 §.

7 kap. Föreningens ledning

Styrelse

1 § En ekonomisk förening ska ha en styrelse med tre eller 
flera ledamöter.

Av 3 kap. 1 § framgår att antalet styrelseledamöter eller 
lägsta och högsta antalet styrelseledamöter ska anges i 
stadgarna.

2 § Bestämmelser om arbetstagarrepresentanter i styrelsen 
finns i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de 
privatanställda och i lagen (2008:9) om arbetstagares 
medverkan vid gränsöverskridande fusioner, delningar och 
ombildningar. Om inte något annat följer av dessa lagar eller 
denna lag, ska arbetstagarrepresentanter jämställas med 
styrelseledamöter när denna lag tillämpas.

När antalet styrelseledamöter och styrelsesuppleanter anges i 
stadgarna, ska arbetstagarrepresentanter som utses enligt 
lagen om styrelserepresentation för de privatanställda inte 
räknas med. Det som anges i stadgarna om tiden för 
styrelseledamöters och styrelsesuppleanters uppdrag ska inte 
gälla för sådana arbetstagarrepresentanter. Lag (2022:1648).

Styrelsesuppleanter

3 § För styrelseledamöterna får det utses en eller flera 
suppleanter. Av 3 kap. 1 § framgår att antalet suppleanter 
eller lägsta och högsta antalet suppleanter ska anges i 
stadgarna.

Bestämmelserna i denna lag om styrelseledamöter gäller i 
tillämpliga delar även suppleanter.

Styrelsens uppgifter

4 § Styrelsen ska

1. ansvara för föreningens organisation och förvaltningen av 
föreningens angelägenheter, 

2. fortlöpande bedöma föreningens och, om föreningen är en 
moderförening, koncernens ekonomiska situation, och

3. se till att föreningens organisation är utformad så att 
bokföringen, medelsförvaltningen och föreningens ekonomiska 
förhållanden i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. 

Om vissa uppgifter delegeras till en eller flera av 
styrelsens ledamöter eller till andra, ska styrelsen handla 
med omsorg och fortlöpande kontrollera om delegationen kan 
upprätthållas.

5 § Styrelsen ska meddela skriftliga instruktioner för när 
och hur sådana uppgifter som behövs för styrelsens bedömning 
enligt 4 § första stycket 2 ska samlas in och rapporteras 
till styrelsen. Några instruktioner behöver dock inte 
meddelas om de med hänsyn till föreningens begränsade storlek 
och verksamhet skulle sakna betydelse för rapporteringen till 
styrelsen.

Hur styrelsen utses

6 § Styrelsen väljs av föreningsstämman. I stadgarna får 
det bestämmas att en eller flera styrelseledamöter ska utses 
på något annat sätt. Styrelsen eller en styrelseledamot får 
dock inte ges rätt att utse styrelseledamöter.

Vem som kan vara styrelseledamot 

7 § Styrelseledamöterna ska vara medlemmar i föreningen, 
om inte stadgarna tillåter något annat. Den som enligt lag är 
ställföreträdare för en medlem eller, om en juridisk person 
är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska 
personen eller delägare i denna, får dock vara 
styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om 
stadgarna saknar en bestämmelse om det.

Första stycket gäller inte sådana arbetstagarrepresentanter 
som avses i 2 §. 

Bosättningskrav för styrelseledamöterna

8 § Minst hälften av styrelseledamöterna ska vara bosatta 
inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Bolagsverket får 
i ett enskilt fall besluta om undantag från 
bosättningskravet, om det finns särskilda skäl för det. 

Hinder mot att vara styrelseledamot

9 § En juridisk person får inte vara styrelseledamot.

10 § Den som är underårig eller i konkurs eller har 
förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken får inte vara 
styrelseledamot. Att detsamma gäller den som har 
näringsförbud framgår av 11 § lagen (2014:836) om 
näringsförbud.

11 § Den som inte avser att ta del i styrelsens verksamhet 
enligt denna lag får inte utses till styrelseledamot utan 
godtagbara skäl.

En styrelseledamots mandattid

12 § En styrelseledamots uppdrag gäller för den tid som 
har bestämts i stadgarna. Mandattiden får inte omfatta mer än 
fyra räkenskapsår och ska bestämmas så att uppdraget upphör 
vid slutet av den ordinarie föreningsstämma där det hålls 
styrelseval.

När en ändring i styrelsens sammansättning får verkan

13 § Ändringar i styrelsens sammansättning har verkan 
först från den tidpunkt då anmälan om registrering enligt 
44 § kom in till Bolagsverket eller från den senare tidpunkt 
som anges i det beslut som anmälan grundar sig på.

En styrelseledamots förtida avgång

14 § Ett uppdrag som styrelseledamot upphör i förtid om 
styrelseledamoten eller den som har utsett honom eller henne 
anmäler att uppdraget ska upphöra. Anmälan om avgången ska 
göras hos styrelsen. Om en styrelseledamot som inte är vald 
av föreningsstämman vill avgå, ska anmälan också göras hos 
den som har utsett honom eller henne.

I fråga om verkan av styrelseledamotens avgång gäller 13 §.

15 § Om en styrelseledamots uppdrag upphör i förtid eller 
om 7 eller 10 § hindrar honom eller henne från att vara 
styrelseledamot och det inte finns någon suppleant som kan gå 
in i hans eller hennes ställe, ska övriga styrelseledamöter 
vidta åtgärder för att en ny styrelseledamot utses för den 
återstående mandattiden. Sådana åtgärder behöver dock inte 
vidtas, om den förra styrelseledamoten var en sådan 
arbetstagarrepresentant som avses i 2 §.

En ny styrelseledamot behöver inte väljas förrän vid nästa 
årsstämma, om det är föreningsstämman som ska välja 
styrelseledamoten och styrelsen är beslutsför med kvarstående 
ledamöter och suppleanter.

Bolagsverkets beslut om ersättare för en styrelseledamot

16 § Om det inte har utsetts en styrelseledamot som enligt 
stadgarna ska utses på något annat sätt än av 
föreningsstämman, ska Bolagsverket efter en ansökan utse en 
ersättare. Ansökan får göras av en styrelseledamot, en 
medlem, en borgenär eller någon annan vars rätt kan vara 
beroende av att det finns någon som kan företräda 
föreningen.

Styrelsens ordförande

17 § En av styrelsens ledamöter ska vara ordförande i 
styrelsen. Ordföranden ska leda styrelsens arbete och bevaka 
att styrelsen fullgör sina uppgifter enligt 4 och 5 §§.

Styrelsen väljer ordförande, om inte något annat har bestämts 
i stadgarna eller beslutats av föreningsstämman. Vid lika 
röstetal avgörs valet genom lottning.

Styrelsens sammanträden

18 § Styrelsens ordförande ska se till att sammanträden 
hålls när det behövs. Styrelsen ska alltid sammankallas om en 
styrelseledamot eller den verkställande direktören begär 
det.

19 § Den verkställande direktören har, även om han eller 
hon inte är styrelseledamot, rätt att närvara och yttra sig 
vid styrelsens sammanträden, om styrelsen inte i ett enskilt 
fall bestämmer något annat.

20 § Om en styrelseledamot inte kan närvara vid ett 
sammanträde och det finns en suppleant som ska delta i hans 
eller hennes ställe, ska denne ges tillfälle till det.

En sådan suppleant för en arbetstagarledamot som har utsetts 
enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de 
privatanställda ska alltid få underlag och ges tillfälle att 
delta i behandlingen av styrelsens ärenden på samma sätt som 
en styrelseledamot.

Styrelsens beslutsförhet

21 § Styrelsen är beslutsför, om mer än hälften av hela 
antalet styrelseledamöter, eller det högre antal som har 
bestämts i stadgarna, är närvarande. Vid bedömningen av om 
styrelsen är beslutsför ska styrelseledamöter som är jäviga 
enligt 23 § anses som frånvarande.

Beslut får inte fattas i ett ärende, om inte samtliga 
styrelseledamöter, för det fall det är möjligt, har

1. fått tillfälle att delta i ärendets behandling, och

2. fått ett tillfredsställande underlag för att avgöra 
ärendet.

Majoritetskrav vid styrelsebeslut

22 § Som styrelsens beslut gäller den mening som mer än 
hälften av de närvarande röstar för vid sammanträdet, om det 
enligt stadgarna inte krävs en särskild röstmajoritet. Vid 
lika röstetal har ordföranden utslagsröst.

Är styrelsen inte fulltalig, ska de som röstar för beslutet 
dock utgöra mer än en tredjedel av hela antalet 
styrelseledamöter, om inte något annat har bestämts i 
stadgarna.

Jäv för en styrelseledamot

23 § En styrelseledamot får inte handlägga en fråga om

1. avtal mellan styrelseledamoten och föreningen,

2. avtal mellan föreningen och tredje man, om 
styrelseledamoten har ett väsentligt intresse i frågan som 
kan strida mot föreningens intresse, eller

3. avtal mellan föreningen och en juridisk person som 
styrelseledamoten ensam eller tillsammans med någon annan får 
företräda.

Första stycket 3 gäller inte om föreningens motpart är ett 
företag i samma koncern eller i en företagsgrupp av 
motsvarande slag.

Med avtal som avses i första stycket jämställs en rättegång 
eller någon annan talan.

Styrelseprotokoll

24 § Vid styrelsens sammanträden ska det föras protokoll. 
I protokollet ska de beslut som styrelsen har fattat 
antecknas.

Protokollet ska undertecknas av den som har varit 
protokollförare. Det ska justeras av ordföranden, om denne 
inte har fört protokollet, och av ytterligare en ledamot som 
styrelsen har utsett.

Styrelseledamöterna och den verkställande direktören har rätt 
att få en avvikande mening antecknad till protokollet.

25 § Styrelsens protokoll ska föras i nummerföljd och 
förvaras på ett betryggande sätt.

Arvode och annan ersättning till styrelseledamöter

26 § Föreningsstämman ska besluta om arvode och annan 
ersättning till var och en av styrelseledamöterna för deras 
styrelseuppdrag.

I stadgarna får det bestämmas att stämman får besluta om en 
samlad ersättning till flera eller samtliga styrelseledamöter 
som därefter fördelas av styrelsen. 

Verkställande direktör

27 § Styrelsen får utse en verkställande direktör.

Vice verkställande direktör

28 § Om föreningen har en verkställande direktör, får 
styrelsen utse en eller flera vice verkställande direktörer. 
Bestämmelserna i denna lag om den verkställande direktören 
ska i tillämpliga delar gälla även en vice verkställande 
direktör.

Om det har utsetts flera vice verkställande direktörer, ska 
styrelsen meddela skriftliga instruktioner om i vilken 
inbördes ordning dessa ska gå in i den verkställande 
direktörens ställe.

Den verkställande direktörens uppgifter

29 § Den verkställande direktören ska sköta den löpande 
förvaltningen enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar.

Den verkställande direktören får dessutom utan styrelsens 
bemyndigande vidta en åtgärd som med hänsyn till omfattningen 
och arten av föreningens verksamhet är av ovanligt slag eller 
av stor betydelse, om styrelsens beslut inte kan avvaktas 
utan väsentlig olägenhet för föreningens verksamhet. I ett 
sådant fall ska styrelsen så snart som möjligt underrättas om 
åtgärden. 

Den verkställande direktören ska vidta de åtgärder som är 
nödvändiga för att föreningens bokföring ska fullgöras i 
överensstämmelse med lag och för att medelsförvaltningen ska 
skötas på ett betryggande sätt.

Bosättningskrav för den verkställande direktören

30 § Den verkställande direktören ska vara bosatt inom 
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Bolagsverket får i 
ett enskilt fall besluta om undantag från bosättningskravet, 
om det finns särskilda skäl för det.

Hinder mot att vara verkställande direktör

31 § Den som är underårig eller i konkurs eller har 
förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken får inte vara 
verkställande direktör. Att detsamma gäller den som har 
näringsförbud framgår av 11 § lagen (2014:836) om 
näringsförbud.

32 § Den som inte avser att utföra en verkställande 
direktörs uppgifter enligt denna lag får inte utses till 
verkställande direktör.

När ett beslut att utse en verkställande direktör får 
verkan
33 § Ett beslut att utse en verkställande direktör 
i föreningen och ett beslut om den verkställande direktörens 
avgång eller entledigande har verkan från den tidpunkt då 
anmälan om registrering enligt 44 § kom in till Bolagsverket 
eller från den senare tidpunkt som anges i beslutet.

Jäv för den verkställande direktören

34 § Den verkställande direktören får inte handlägga en 
fråga om

1. avtal mellan honom eller henne och föreningen,

2. avtal mellan föreningen och tredje man, om den 
verkställande direktören har ett väsentligt intresse i frågan 
som kan strida mot föreningens intresse, eller

3. avtal mellan föreningen och en juridisk person som den 
verkställande direktören ensam eller tillsammans med någon 
annan får företräda.

Första stycket 3 gäller inte om föreningens motpart är ett 
företag i samma koncern eller företagsgrupp av motsvarande 
slag.

Med avtal som avses i första stycket jämställs en rättegång 
eller någon annan talan.

Rätt att företräda föreningen 

Styrelsen som föreningens ställföreträdare

35 § Styrelsen företräder föreningen och tecknar dess 
firma.

Handlingar som enligt denna lag ska undertecknas av styrelsen 
ska skrivas under av minst hälften av hela antalet 
styrelseledamöter.

Den verkställande direktören som föreningens 
ställföreträdare

36 § Den verkställande direktören får alltid företräda 
föreningen och teckna dess firma när det gäller uppgifter som 
han eller hon får sköta enligt 29 §.

En särskild firmatecknare som föreningens ställföreträdare

37 § Styrelsen får bemyndiga en styrelseledamot, den 
verkställande direktören eller någon annan att företräda 
föreningen och teckna dess firma (särskild firmatecknare). 
Styrelsen får när som helst återkalla bemyndigandet.

I stadgarna får det bestämmas att styrelsen inte får lämna 
ett bemyndigande eller att det får lämnas endast på vissa 
villkor.

Krav på en särskild firmatecknare 

38 § Minst en särskild firmatecknare ska vara bosatt inom 
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Bolagsverket får i 
ett enskilt fall besluta om undantag från bosättningskravet, 
om det finns särskilda skäl för det. I övrigt ska 31 och 34 
§§ tillämpas på en firmatecknare som inte är styrelseledamot 
eller verkställande direktör.

När ett bemyndigande att vara särskild firmatecknare får 
verkan

39 § Ett bemyndigande som avses i 37 § eller en 
återkallelse av ett sådant bemyndigande har verkan från den 
tidpunkt då anmälan om registrering enligt 44 § kom in till 
Bolagsverket eller från den senare tidpunkt som anges i 
bemyndigandet eller återkallelsen.

Inskränkningar i firmateckningsrätt

40 § Styrelsen får besluta att rätten att företräda 
föreningen och teckna dess firma får utövas endast av två 
eller flera personer i förening. Någon annan inskränkning i 
en firmatecknares rätt att teckna föreningens firma får inte 
registreras enligt 44 §.

Särskild delgivningsmottagare

41 § Om föreningen inte har någon behörig ställföreträdare 
som är bosatt i Sverige, ska styrelsen bemyndiga en person 
som är bosatt här att för föreningens räkning ta emot 
delgivning (särskild delgivningsmottagare). Ett sådant 
bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig 
eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken.

Generella inskränkningar i en ställföreträdares kompetens

42 § Styrelsen eller någon annan ställföreträdare för 
föreningen får inte rättshandla eller vidta någon annan 
åtgärd som är ägnad att ge en otillbörlig fördel åt en medlem 
eller någon annan till nackdel för föreningen eller någon 
annan medlem.

En ställföreträdare för föreningen får inte heller följa en 
anvisning av föreningsstämman eller något annat 
föreningsorgan, om anvisningen inte gäller därför att den 
strider mot denna lag, tillämplig lag om årsredovisning eller 
stadgarna.

Kompetensöverskridande

43 § Om styrelsen eller en särskild firmatecknare har 
rättshandlat för föreningen i strid med bestämmelserna i 
denna lag om föreningsorganens behörighet, gäller 
rättshandlingen inte mot föreningen. Detsamma är fallet om en 
verkställande direktör genom en rättshandling har överskridit 
sin behörighet enligt 29 § och föreningen visar att motparten 
insåg eller borde ha insett behörighetsöverskridandet.

En rättshandling gäller inte heller mot föreningen om 
styrelsen, en verkställande direktör eller en särskild 
firmatecknare har överskridit sin befogenhet och föreningen 
visar att motparten insåg eller borde ha insett 
befogenhetsöverskridandet. Detta gäller dock inte när 
styrelsen eller en verkställande direktör har överträtt en 
bestämmelse om föremålet för föreningens verksamhet eller 
andra bestämmelser som har meddelats i stadgarna eller av ett 
annat föreningsorgan.

Registrering

44 § Föreningen ska för registrering i föreningsregistret 
anmäla

1. föreningens postadress, 

2. vem som har utsetts till styrelseledamot, 
styrelsesuppleant, styrelsens ordförande, verkställande 
direktör, vice verkställande direktör och särskild 
delgivningsmottagare, och

3. hur föreningens firma tecknas och vem som har 
firmateckningsrätt.

Anmälan ska innehålla uppgifter om postadress för de personer 
som anges i första stycket 2 och 3. Om postadressen avviker 
från personernas hemvist, ska även hemvisten anges. Anmälan 
ska vidare innehålla uppgifter om de angivna personernas 
personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum. Om en 
styrelseledamot eller en styrelsesuppleant har utsetts enligt 
lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de 
privatanställda eller lagen (2008:9) om arbetstagares 
medverkan vid gränsöverskridande fusioner, delningar och 
ombildningar, ska detta anges.

Även den som anmälan gäller har rätt att göra en anmälan 
enligt första stycket. Den som har utsetts till en sådan 
befattning som avses i första stycket 2 har även rätt att 
anmäla företrädarens avgång. Lag (2022:1648).

45 § En anmälan enligt 44 § ska göras första gången när 
föreningen enligt 2 kap. 2 § anmäls för registrering och 
därefter genast när ett förhållande som har anmälts eller ska 
anmälas för registrering har ändrats.

Anmälan om aktieinnehav

46 § En styrelseledamot och en verkställande direktör ska 
till föreningens styrelse anmäla sitt innehav av aktier i ett 
aktiebolag inom samma koncern som föreningen när de 
tillträder sitt uppdrag, om någon sådan anmälan inte har 
gjorts dessförinnan. Förändringar i aktieinnehavet ska 
anmälas inom en månad.

Styrelsen ska så snart som möjligt föra in de anmälda 
uppgifterna i en särskild förteckning. För förteckningen 
gäller 5 kap. 2 och 5–7 §§.

Första och andra styckena gäller inte om styrelseledamoten 
eller den verkställande direktören är anmälningsskyldig 
enligt artikel 19 i Europaparlamentets och rådets förordning 
(EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk 
(marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och 
kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 
2004/72/EG. 

Revisionsutskott

47 § I en ekonomisk förening vars överlåtbara värdepapper 
är upptagna till handel på en reglerad marknad ska styrelsen 
ha ett revisionsutskott. Utskottets ledamöter får inte vara 
anställda av föreningen. Minst en ledamot ska ha 
redovisnings- eller revisionskompetens. Utskottet ska utse en 
av ledamöterna att vara dess ordförande.

Föreningen får besluta att styrelsen inte ska ha något 
revisionsutskott, förutsatt att styrelsen 

1. fullgör de uppgifter som anges i 48 § och de uppgifter som 
revisionsutskottet har enligt Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 537/2014 av den 16 april 2014 om särskilda 
krav avseende lagstadgad revision av företag av allmänt 
intresse och om upphävande av kommissionens beslut 
2005/909/EG, i den ursprungliga lydelsen, och 

2. uppfyller det krav som anges i första stycket tredje 
meningen.

48 § Revisionsutskottet ska, utan att det påverkar 
styrelsens ansvar och uppgifter i övrigt,

1. övervaka föreningens finansiella rapportering och lämna 
rekommendationer och förslag för att säkerställa 
rapporteringens tillförlitlighet,

2. med avseende på den finansiella rapporteringen övervaka 
effektiviteten i föreningens interna kontroll, internrevision 
och riskhantering,

3. hålla sig informerat om revisionen av årsredovisningen och 
koncernredovisningen och om slutsatserna av 
Revisorsinspektionens kvalitetskontroll,

4. informera styrelsen om resultatet av revisionen och på 
vilket sätt revisionen bidrog till den finansiella 
rapporteringens tillförlitlighet och om vilken funktion 
utskottet har haft,

5. granska och övervaka revisorns opartiskhet och 
självständighet och då särskilt uppmärksamma om revisorn 
tillhandahåller föreningen andra tjänster än revision, och

6. biträda vid upprättandet av förslag till föreningsstämmans 
beslut om revisorsval.

Om föreningen har en valberedning som medlemmarna har ett 
betydande inflytande i, får föreningen ge valberedningen i 
uppgift att i stället för revisionsutskottet biträda vid 
upprättandet av förslag till föreningsstämmans beslut om 
revisorsval.

8 kap. Revision

Skyldighet att ha revisor

1 § En ekonomisk förening ska ha minst en revisor.

Revisorssuppleanter

2 § För en revisor får det utses en eller flera 
suppleanter.

Bestämmelserna i denna lag om revisorer gäller i tillämpliga 
delar även suppleanter.

Revisorns uppgifter

3 § Revisorn ska granska föreningens årsredovisning och 
bokföring samt styrelsens och den verkställande direktörens 
förvaltning. Granskningen ska vara så ingående och omfattande 
som god revisionssed kräver. Granskningen ska dessutom 
utföras med professionell skepticism, om revisorn är en 
auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat 
revisionsbolag.

Om föreningen är en moderförening ska revisorn även granska 
koncernredovisningen, om en sådan har upprättats, och 
koncernföretagens inbördes förhållanden. 

4 § Revisorn ska följa föreningsstämmans anvisningar, om 
de inte strider mot lag, stadgarna eller god revisionssed.

5 § Revisorn ska efter varje räkenskapsår lämna en 
revisionsberättelse till föreningsstämman. Bestämmelser om 
berättelsens innehåll och den tidpunkt då den ska lämnas till 
föreningens styrelse finns i 32–39 och 56–58 §§.

Om föreningen är en moderförening som är skyldig att upprätta 
en koncernredovisning, ska revisorn även lämna en 
koncernrevisionsberättelse enligt 41 och 59 §§.

6 § I samband med revisionen ska revisorn till styrelsen 
och den verkställande direktören framföra de erinringar och 
påpekanden som följer av god revisionssed. Bestämmelser om 
erinringar finns i 42 §.

Tillhandahållande av upplysningar

7 § Föreningen ska ge revisorn tillfälle att genomföra 
granskningen i den omfattning som revisorn anser är nödvändig. 
Föreningen ska lämna de upplysningar och den hjälp som 
revisorn begär.

Samma skyldigheter har ett dotterföretag och dess revisor 
gentemot en revisor i moderföreningen. Lag (2020:986).

Hur en revisor utses

8 § En revisor väljs av föreningsstämman. I stadgarna får 
det bestämmas att revisorn ska utses på något annat sätt.

I 9, 10, 29 och 30 §§ finns det bestämmelser om att 
Bolagsverket i vissa fall ska utse en revisor.

Medrevisor på initiativ av någon röstberättigad

9 § Bolagsverket ska, efter ansökan från en eller flera 
röstberättigade, utse en revisor som ska delta i revisionen 
tillsammans med övriga revisorer.

Ansökan får göras av röstberättigade som tillsammans utgör 
minst en tiondel av samtliga röstberättigade i föreningen.

Ansökan får också göras av varje röstberättigad, om 

1. ett förslag att utse en revisor har behandlats på en 
föreningsstämma, och 

2. minst en tiondel av samtliga röstberättigade i föreningen 
eller minst en tredjedel av de röstberättigade som är 
närvarande vid stämman har röstat för förslaget.

Ett förslag enligt andra stycket får framställas av en 
röstberättigad på en föreningsstämma där revisorsval ska 
hållas eller förslaget enligt kallelsen till stämman ska 
behandlas. Lag (2020:986).

9 a § Bolagsverket ska ge föreningens styrelse tillfälle att 
yttra sig innan verket utser en revisor enligt 9 §. Beslutet 
ska avse tiden till och med årsstämman under nästa 
räkenskapsår. Lag (2020:986).

Medrevisor på initiativ av innehavare av förlagsandelar

10 § Innehavare av förlagsandelar som företräder 
förlagsinsatser till ett sammanlagt belopp motsvarande minst 
en tiondel av det totalt inbetalda insatskapitalet får hos 
styrelsen begära att en medrevisor utses. Styrelsen ska 
därefter inom två månader ansöka hos Bolagsverket om att en 
sådan revisor utses. Om styrelsen inte ansöker i rätt tid, 
får ansökan göras av var och en som innehar en förlagsandel i 
föreningen.

Bolagsverket ska ge föreningens styrelse tillfälle att yttra 
sig innan verket utser en revisor. Beslutet ska avse tiden 
till och med årsstämman under nästa räkenskapsår.

Bosättningskrav för en revisor

11 § En revisor som inte är auktoriserad eller godkänd 
revisor ska vara bosatt inom Europeiska ekonomiska 
samarbetsområdet, om inte också en auktoriserad eller godkänd 
revisor deltar i revisionen. Bolagsverket får i ett enskilt 
fall besluta om undantag från bosättningskravet, om det finns 
särskilda skäl för det.

Hinder mot att vara revisor

12 § Den som är underårig eller i konkurs eller har fått 
näringsförbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § 
föräldrabalken får inte vara revisor.

Kompetenskrav

13 § En revisor ska ha den insikt i och erfarenhet av 
redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till 
arten och omfattningen av föreningens verksamhet krävs för 
att fullgöra uppdraget.

14 § Minst en revisor ska vara auktoriserad revisor, om 
föreningen uppfyller minst två av följande villkor:

1. medelantalet anställda i föreningen har under vart och ett 
av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 50, 

2. föreningens redovisade balansomslutning har för vart och 
ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 
40 miljoner kronor,

3. föreningens redovisade nettoomsättning har för vart och 
ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 
80 miljoner kronor.

För en förening som omfattas av första stycket får 
Bolagsverket besluta att det i stället för en auktoriserad 
revisor får utses en viss godkänd revisor. Förutsättningar 
för detta är att den godkända revisorn är revisor i 
föreningen och att det finns särskilda skäl. Vid bedömningen 
av om det finns särskilda skäl ska revisorns kompetens och 
erfarenhet av föreningen beaktas särskilt. Beslutet ska 
tidsbegränsas och får avse högst fem år.

15 § Bestämmelserna i 14 § tillämpas även på en 
moderförening i en koncern, om koncernen uppfyller minst två 
av följande villkor:

1. medelantalet anställda i koncernen har under vart och ett 
av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 50,

2. koncernföretagens redovisade balansomslutning har för vart 
och ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 
40 miljoner kronor,

3. koncernföretagens redovisade nettoomsättning har för vart 
och ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 
80 miljoner kronor.

Vid tillämpningen av första stycket 2 och 3 ska fordringar 
och skulder mellan koncernföretag och internvinster 
elimineras. Detsamma gäller för intäkter och kostnader som 
hänför sig till transaktioner mellan koncernföretag samt för 
förändring av internvinst.

16 § Det ska till revisor alltid utses en auktoriserad 
eller en godkänd revisor, om minst en tiondel av samtliga 
röstberättigade begär det vid den föreningsstämma där en 
revisor ska väljas.

17 § I fråga om andra föreningar än sådana som avses i 14, 
15 och 53 §§ får Bolagsverket besluta att minst en revisor 
ska vara auktoriserad eller godkänd revisor, om det finns 
särskilda skäl för det.

Intill dess att en behörig revisor har blivit utsedd på 
föreskrivet sätt får Bolagsverket, om det finns skäl för det, 
utse en viss auktoriserad eller godkänd revisor att delta i 
revisionen tillsammans med övriga revisorer. 

Bolagsverket ska ge föreningens styrelse tillfälle att yttra 
sig innan verket meddelar ett beslut enligt denna paragraf. 

Avtalsvillkor om revisorsval

18 § Ett avtalsvillkor som har till syfte att 
föreningsstämman ska välja en viss revisor eller en revisor 
som finns med i en viss förteckning eller liknande är 
ogiltigt. Detsamma gäller sådana begränsningar i stadgarna.

Jäv för en revisor

19 § En person får inte vara revisor om han eller hon

1. är ledamot av styrelsen eller verkställande direktör i 
föreningen eller dess dotterföretag eller biträder föreningen 
vid bokföringen eller medelsförvaltningen eller vid 
föreningens kontroll däröver,

2. är anställd hos eller på något annat sätt har en 
underordnad eller beroende ställning till föreningen eller 
någon som avses i 1,

3. är verksam i samma företag som den som yrkesmässigt 
biträder föreningen vid bokföringen eller medelsförvaltningen 
eller vid föreningens kontroll däröver,

4. är gift eller sambo med eller är syskon eller släkting i 
rätt upp- eller nedstigande led till en person som avses i 1,

5. är besvågrad med en person som avses i 1 i rätt upp- eller 
nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres 
syskon, eller 

6. utöver det som normalt sammanhänger med medlemskap i 
föreningen, står i skuld till denna eller något annat företag 
i samma koncern eller har en skyldighet som föreningen eller 
ett sådant företag har ställt säkerhet för.

För andra ekonomiska föreningar än sådana som avses i 14, 15 
eller 53 § gäller, trots första stycket 3, att en person som 
är verksam i samma företag som den som yrkesmässigt biträder 
föreningen vid bokföringen eller vid föreningens kontroll 
däröver får vara revisor, om biträdet avser 

- uppgifter som inte utgör en del av föreningens interna 
kontroll och där utrymmet för bedömningar är begränsat, eller

- avslutandet av den löpande bokföringen.

En person som enligt första eller andra stycket inte får vara 
revisor i en moderförening får inte heller vara revisor i dess 
dotterföretag. Lag (2024:346).

20 § En revisor får vid revisionen inte anlita någon som 
enligt 19 § inte är behörig att vara revisor. Om föreningen 
eller dess moderförening har anställda med uppgift att 
uteslutande eller huvudsakligen sköta den interna revisionen, 
får revisorn dock vid revisionen anlita sådana anställda i 
den utsträckning som det är förenligt med god revisionssed.

Registrerat revisionsbolag 

21 § Ett registrerat revisionsbolag får utses till 
revisor.
Bestämmelser om vem som får vara huvudansvarig för revisionen 
när ett revisionsbolag utses att vara revisor och om 
underrättelseskyldighet om vem som är huvudansvarig finns i 
17 § revisorslagen (2001:883).

Bestämmelserna i 19 och 20 §§ om jäv och i 43 § om närvaro 
vid föreningsstämma ska tillämpas på den huvudansvarige.

Särskilt revisionsorgan

22 § Om det hos en sammanslutning som har till ändamål att 
ha hand om gemensamma uppgifter för föreningar finns ett 
särskilt revisionsorgan, får sammanslutningen, eller om 
revisionsorganet är en juridisk person, revisionsorganet 
utses till revisor.

Sammanslutningen eller revisionsorganet ska utse en för 
uppdraget lämpad person att utföra revisionen. I fråga om den 
personen gäller i tillämpliga delar det som sägs i denna lag 
om revisor.

I de fall som avses i 14 och 15 §§ får Bolagsverket medge att 
en sammanslutning eller ett revisionsorgan utses till 
revisor, om det finns särskilda skäl för det. Detta gäller 
trots att revisionen därmed inte kommer att utföras av en 
auktoriserad revisor.

Revisorer i dotterföretag

23 § I ett dotterföretag bör minst en revisor också vara 
revisor i moderföreningen.

Revisorns mandattid

24 § Uppdraget som revisor gäller till slutet av den 
första årsstämma som hålls efter det räkenskapsår då revisorn 
utsågs. I stadgarna får det bestämmas att uppdraget ska gälla 
för en längre tid. Det får också bestämmas att den som utser 
revisorn får välja mellan alternativa mandattider som anges i 
stadgarna. Uppdraget ska dock upphöra senast vid slutet av 
den årsstämma som hålls under det fjärde räkenskapsåret efter 
det räkenskapsår då revisorn utsågs.

Om revisorn i en förening vars stadgar innehåller alternativa 
mandattider inte utses för en viss tid, ska uppdraget gälla 
för den kortaste av mandattiderna.

I de fall som avses i 28 § får en ny revisor utses för den 
tid som återstår av den tidigare revisorns mandattid.

Revisorns avgång och entledigande i förtid

När revisorns uppdrag upphör i förtid

25 § Ett uppdrag som revisor upphör i förtid, om

1. revisorn anmäler att uppdraget ska upphöra, eller

2. den som har utsett revisorn entledigar denne på saklig 
grund och anmäler att uppdraget ska upphöra.

Anmälan ska göras hos styrelsen. Om en revisor som inte är 
vald på en föreningsstämma vill avgå, ska revisorn även göra 
en anmälan till den som har utsett revisorn.

Anmälan till Bolagsverket

26 § En revisor vars uppdrag upphör i förtid ska genast 
anmäla detta till Bolagsverket för registrering i 
föreningsregistret och överlämna en kopia av anmälan till 
föreningens styrelse.

Revisorn ska i anmälan lämna en redogörelse för det som 
revisorn har funnit vid den granskning som denne har utfört 
under den del av det löpande räkenskapsåret som uppdraget har 
omfattat. För redogörelsen tillämpas det som sägs om 
revisionsberättelse i 36–38 §§.

Underrättelse om varför uppdraget har upphört i förtid

27 § Om en revisors uppdrag upphör i förtid, ska revisorn 
och den som har utsett revisorn underrätta Bolagsverket om 
skälet för detta.

Utseende av en ny revisor

28 § Om en revisors uppdrag upphör i förtid och det inte 
finns någon revisorssuppleant ska styrelsen vidta åtgärder 
för att en ny revisor utses. Detsamma gäller om 11, 12, 13, 
14, 15, 16 eller 53 § eller stadgarna hindrar revisorn från 
att vara revisor i föreningen och det inte finns någon 
suppleant.

Bolagsverkets förordnande av en revisor

När Bolagsverket ska utse en revisor

29 § Efter en ansökan ska Bolagsverket utse en revisor, 
om
1. föreningen saknar en sådan revisor som ska finnas enligt 
14, 15 eller 53 §,

2. föreningens revisor inte uppfyller bosättningskravet i 11 
§ eller är obehörig enligt 12 eller 19 § och det inte finns 
någon behörig revisorssuppleant, eller

3. en bestämmelse i stadgarna om antalet revisorer eller om 
revisorns behörighet inte har följts.

En ansökan enligt första stycket får göras av var och en. 
Styrelsen är skyldig att göra en ansökan om den som enligt 
8 § första stycket har rätt att utse revisor inte snarast 
möjligt utser en ny revisor.

30 § Efter en ansökan från en röstberättigad ska 
Bolagsverket utse en auktoriserad eller godkänd revisor om 
föreningsstämman, trots en begäran enligt 16 §, inte har 
utsett en sådan revisor. Ansökan ska göras inom en månad från 
föreningsstämman.

Bolagsverkets handläggning

31 § Bolagsverket ska ge föreningens styrelse tillfälle 
att yttra sig innan verket beslutar i ett ärende enligt 
29 eller 30 §.

Bolagsverkets förordnande av en revisor ska avse tiden till 
dess en annan revisor har blivit utsedd på föreskrivet 
sätt.

Vid ett förordnande i ett fall som avses i 29 § första 
stycket 2 ska Bolagsverket entlediga den obehöriga 
revisorn.

Revisionsberättelse

Avlämnande av revisionsberättelse

32 § Revisionsberättelsen ska lämnas till föreningens 
styrelse senast tre veckor före årsstämman.

Revisorn ska på årsredovisningen göra en hänvisning till 
revisions-berättelsen.

Revisionsberättelsens inledning och undertecknande

33 § Revisionsberättelsens inledning ska innehålla 
uppgifter om

1. föreningens företagsnamn och organisationsnummer,

2. vilken räkenskapsperiod som revisionsberättelsen avser, 
och

3. revisorns etableringsort eller hemort.

Revisionsberättelsen ska vara undertecknad av revisorn och 
innehålla en uppgift om vilken dag som revisionen 
avslutades. Lag (2018:1692).

Uttalande om årsredovisningen

34 § Revisionsberättelsen ska innehålla ett uttalande om 
huruvida årsredovisningen har upprättats i överensstämmelse 
med tillämplig lag om årsredovisning. I uttalandet ska det 
särskilt anges

1. om årsredovisningen ger en rättvisande bild av föreningens 
resultat och ställning, och

2. om förvaltningsberättelsen är förenlig med 
årsredovisningens övriga delar.

Om det i årsredovisningen inte har lämnats sådana upplysningar 
som ska lämnas enligt tillämplig lag om årsredovisning, ska 
revisorn ange detta och, om det är möjligt, lämna behövliga 
upplysningar i sin berättelse. Lag (2024:359).

Uttalanden om balansräkning, resultaträkning och 
dispositioner av vinst eller förlust

35 § Revisionsberättelsen ska innehålla uttalanden om 
huruvida föreningsstämman bör

1. fastställa balansräkningen och resultaträkningen, och

2. besluta om dispositioner av föreningens vinst eller 
förlust enligt förslaget i förvaltningsberättelsen. 

Om revisorn anser att balansräkningen eller resultaträkningen 
inte bör fastställas, ska revisorn anteckna det på 
årsredovisningen.

Uttalande om ansvarsfrihet

36 § Revisionsberättelsen ska innehålla ett uttalande om 
huruvida styrelseledamöterna och den verkställande direktören 
bör beviljas ansvarsfrihet gentemot föreningen.

Om revisorn vid sin granskning har funnit att en 
styrelseledamot eller den verkställande direktören har 
vidtagit någon åtgärd eller gjort sig skyldig till någon 
försummelse som kan föranleda ersättningsskyldighet, ska det 
anmärkas i berättelsen. Detsamma gäller om revisorn vid 
granskningen har funnit att en styrelseledamot eller den 
verkställande direktören på något annat sätt har handlat i 
strid med denna lag, tillämplig lag om årsredovisning eller 
stadgarna.

Anmärkningar i fråga om vissa skyldigheter för föreningen

37 § I revisionsberättelsen ska revisorn anmärka om denne 
har funnit att föreningen inte har fullgjort sin skyldighet 
att

1. göra skatteavdrag enligt skatteförfarandelagen 
(2011:1244),

2. anmäla sig för registrering enligt 7 kap. 2 § 
skatteförfarandelagen,

3. lämna skattedeklaration enligt 26 kap. 2 § eller 37 kap. 
4 § skatteförfarandelagen, eller

4. i rätt tid betala skatter och avgifter som omfattas av 
skatteförfarandelagen. 

Revisorn ska också anmärka om denne har funnit att föreningen 
inte har fullgjort sina skyldigheter att föra en 
medlemsförteckning och en förteckning över innehavare av 
förlagsandelar enligt 5 respektive 11 kap.

Andra upplysningar

38 § Utöver det som följer av 33–37 §§ får en revisor i 
revisionsberättelsen lämna sådana upplysningar som denne 
anser att medlemmarna bör få kännedom om. Om årsredovisningen 
innehåller uppgifter som har betydelse för upplysningarna, 
ska revisorn hänvisa till uppgifterna.

Anmälan från en tidigare revisor

39 § Om en tidigare revisor har gjort en anmälan enligt 
26 § ska en kopia av den bifogas till revisionsberättelsen.

Underrättelse till Skatteverket

40 § Revisorn ska genast sända en kopia av 
revisionsberättelsen till Skatteverket, om 
revisionsberättelsen innehåller

1. anmärkningar enligt 36 § andra stycket eller 37 § första 
stycket 1–3, eller

2. uttalanden om att

– årsredovisningen inte har upprättats i överensstämmelse med 
tillämplig lag om årsredovisning,

– sådana upplysningar som ska lämnas enligt tillämplig lag om 
årsredovisning inte har lämnats, eller

– styrelseledamöterna eller den verkställande direktören inte 
bör beviljas ansvarsfrihet gentemot föreningen.

Koncernrevisionsberättelse

41 § I fråga om koncernrevisionsberättelsen tillämpas 32 § 
första stycket om tidpunkten för lämnande av 
revisionsberättelsen och 33 § första stycket 2 och 3 och andra 
stycket, 34 §, 35 § första stycket 1 och 38 och 39 §§ om 
revisionsberättelsens innehåll.

Koncernrevisionsberättelsens inledning ska innehålla uppgifter 
om moderföreningens företagsnamn och organisationsnummer.

Revisorn ska på koncernredovisningen göra en hänvisning till 
koncernrevisionsberättelsen. Om revisorn anser att 
koncernbalansräkningen eller koncernresultaträkningen inte bör 
fastställas, ska revisorn anteckna även det på 
koncernredovisningen. Lag (2024:359).

Erinringar

42 § Om revisorn har framfört en erinran till styrelsen 
eller den verkställande direktören, ska den antecknas i ett 
protokoll eller i en annan handling. Handlingen ska lämnas 
till styrelsen. Föreningen ska förvara den på ett betryggande 
sätt.

Styrelsen ska behandla erinran vid ett sammanträde. 
Sammanträdet ska hållas inom fyra veckor från det att erinran 
överlämnades. Om erinran framförs senast i samband med att 
revisionsberättelsen lämnas till föreningen, ska ett 
sammanträde alltid hållas före den föreningsstämma där 
revisionsberättelsen läggs fram.

Revisorns närvaro vid föreningsstämman

43 § Revisorn har rätt att närvara vid föreningsstämman. 
Han eller hon är skyldig att närvara, om det med hänsyn till 
ärendena kan anses nödvändigt.

Revisorns tystnadsplikt

44 § Revisorn får inte till en enskild medlem eller till 
någon utomstående obehörigen lämna upplysningar om sådana 
föreningsangelägenheter som revisorn får kännedom om när 
denne utför sitt uppdrag, om det kan vara till skada för 
föreningen.

Åtgärder vid misstanke om brott

45 § En revisor som är en auktoriserad eller godkänd 
revisor eller ett registrerat revisionsbolag ska vidta de 
åtgärder som anges i 46 och 47 §§, om revisorn finner att det 
kan misstänkas att en styrelseledamot eller en verkställande 
direktör inom ramen för föreningens verksamhet har gjort sig 
skyldig till brott enligt någon av följande bestämmelser:

1. 9 kap. 1, 3 och 9 §§, 10 kap. 1 och 3–5 §§ och 11 kap. 1, 
2, 4 och 5 §§ brottsbalken,

2. 2, 4, 5 och 10 §§ skattebrottslagen (1971:69), och

3. 3–5 §§ och, om brottet inte är ringa, 7 § lagen (2014:307) 
om straff för penningtvättsbrott.

Revisorn ska även vidta de åtgärder som anges i 46 och 47 §§, 
om revisorn finner att det kan misstänkas att någon inom 
ramen för föreningens verksamhet har gjort sig skyldig till 
brott enligt 10 kap. 5 a–5 e §§ brottsbalken.

Om revisorn finner att en misstanke av det slag som avses i 
första eller andra stycket bör föranleda att uppgifter lämnas 
enligt 4 kap. 3 och 6 §§ lagen (2017:630) om åtgärder mot 
penningtvätt och finansiering av terrorism, ska dock åtgärder 
enligt 46 och 47 §§ inte vidtas. 

46 § En revisor som omfattas av 45 § och som bedömer att 
det finns en sådan brottsmisstanke som avses i den paragrafen 
ska så snart som möjligt underrätta styrelsen om sina 
iakttagelser.

Någon underrättelse behöver dock inte lämnas om det kan antas 
att styrelsen inte skulle vidta några skadeförebyggande 
åtgärder med anledning av underrättelsen eller om en 
underrättelse av något annat skäl framstår som meningslös 
eller stridande mot syftet med underrättelseskyldigheten.

47 § Senast fyra veckor efter det att styrelsen har 
underrättats enligt 46 § första stycket ska revisorn i en 
särskild handling till åklagare redogöra för misstanken och 
ange de omständigheter som misstanken grundar sig på.

Första stycket gäller inte om

1. den ekonomiska skadan av det misstänkta brottet har 
ersatts och övriga skadliga verkningar av gärningen har 
avhjälpts,

2. det misstänkta brottet redan har anmälts till 
Polismyndigheten eller åklagare, eller 

3. det misstänkta brottet är obetydligt. 

I de fall som avses i 46 § andra stycket ska revisorn, om 
anmälan om det misstänkta brottet inte redan har lämnats till 
Polismyndigheten eller åklagare, så snart som möjligt lämna 
en sådan handling som anges i första stycket.

48 § När en handling har lämnats enligt 47 § ska revisorn 
genast pröva om revisorn ska avgå från sitt uppdrag.

Revisorns upplysningsplikt gentemot föreningsstämman

49 § Revisorn är skyldig att lämna föreningsstämman de 
upplysningar som stämman begär, i den utsträckning det inte 
skulle vara till väsentlig skada för föreningen.

Revisorns upplysningsplikt gentemot en medrevisor m.fl.

50 § Revisorn är skyldig att lämna en medrevisor, en ny 
revisor, en särskild granskare och, om föreningen är försatt i 
konkurs, konkursförvaltaren de upplysningar som behövs om 
föreningens angelägenheter. 

Revisorn är dessutom skyldig att på begäran lämna upplysningar 
om föreningens angelägenheter till undersökningsledaren under 
en förundersökning i brottmål.

Revisorn i en förening som omfattas av 2 kap. 3 § 
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) är även skyldig 
att på begäran lämna upplysningar om föreningens 
angelägenheter till de förtroendevalda revisorerna i kommunen, 
regionen eller ett sådant kommunalförbund som kommunen eller 
regionen ingår i. Lag (2019:988).

Registrering av en revisor

51 § En förening som enligt 14, 15 eller 53 § eller enligt 
Bolagsverkets beslut ska ha en auktoriserad eller en godkänd 
revisor ska för registrering i föreningsregistret anmäla vem 
som har utsetts till revisor. Även den som har utsetts har 
rätt att göra en anmälan. Någon anmälan behöver inte göras om 
revisorn har utsetts av Bolagsverket.

Anmälan ska innehålla en uppgift om revisorns postadress. 
Även revisorns hemvist ska anges, om postadressen avviker 
från hemvisten. Anmälan ska vidare innehålla en uppgift om 
revisorns personnummer eller, om ett sådant saknas, 
födelsedatum.

Om revisorn är ett registrerat revisionsbolag, ska anmälan 
även innehålla uppgifter om bolagets organisationsnummer 
eller något annat registreringsnummer och om vem som är 
huvudansvarig för revisionen. De uppgifter som anges i andra 
stycket ska lämnas om den huvudansvariga revisorn.

52 § En anmälan enligt 51 § ska göras så snart en revisor 
har utsetts och därefter genast när ett förhållande som har 
anmälts eller ska anmälas för registrering har ändrats.

Särskilda bestämmelser för föreningar vars överlåtbara 
värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad

Skyldighet att ha en auktoriserad revisor

53 § Revisorn i en förening vars överlåtbara värdepapper 
är upptagna till handel på en reglerad marknad ska vara en 
auktoriserad revisor.

Revisorns uppdragstid

54 § Uppdraget som revisor för en förening vars 
överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en 
reglerad marknad får gälla högst sju år i följd.

Första stycket gäller inte om revisorn är ett registrerat 
revisionsbolag. För ett sådant uppdrag finns det bestämmelser 
i artikel 17.1 andra stycket i Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 537/2014 av den 16 april 2014 om särskilda 
krav avseende lagstadgad revision av företag av allmänt 
intresse och om upphävande av kommissionens beslut 
2005/909/EG (EU:s revisorsförordning) om att uppdraget får 
gälla högst tio år i följd. Uppdraget får dock gälla högst

1. tjugo år i följd, under de förutsättningar som anges i 
artikel 17.4 a och 17.5 i EU:s revisorsförordning, i den 
ursprungliga lydelsen, eller

2. tjugofyra år i följd, under de förutsättningar som anges i 
artikel 17.4 b och 17.5 i EU:s revisorsförordning, i den 
ursprungliga lydelsen.

Domstols entledigande av revisorn

55 § En revisor som har utsetts av föreningsstämman i en 
förening vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel 
på en reglerad marknad får entledigas av tingsrätten på den 
ort där styrelsen har sitt säte, om revisorn är olämplig för 
uppdraget.

En ansökan om att tingsrätten ska besluta om entledigande får 
göras av

1. röstberättigade som representerar minst fem procent av 
rösterna i föreningen,

2. styrelsen, och

3. Finansinspektionen.

Revisionsberättelsen

56 § I inledningen av revisionsberättelsen för en förening 
vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad 
marknad ska det finnas en uppgift om vilket eller vilka 
normsystem för redovisning som föreningen har tillämpat. I 
revisionsberättelsen för en sådan förening ska det även anges 
vilket eller vilka normsystem för revision som revisorn har 
tillämpat.

57 § I förekommande fall ska det i revisionsberättelsen 
för en förening vars överlåtbara värdepapper är upptagna till 
handel på en reglerad marknad även anges

1. om revisorn i en fråga som behandlas i 
revisionsberättelsen har en mening som avviker från 
styrelsens eller någon annan revisors,

2. om revisionens inriktning eller omfattning är begränsad, 
och

3. om revisorn anser sig sakna tillräckligt underlag för att 
göra något uttalande enligt 34–37 §§.

Om det finns väsentliga osäkerhetsfaktorer när det gäller 
händelser eller förhållanden som kan medföra betydande tvivel 
om föreningens förmåga att fortsätta sin verksamhet, ska 
revisionsberättelsen innehålla ett uttalande i frågan.

Utöver det som följer av andra stycket och 36 § får 
revisionsberättelsen inte innehålla någon försäkran om 
föreningens framtida lönsamhet eller om hur effektivt och 
ändamålsenligt styrelsen eller den verkställande direktören 
har drivit eller kommer att driva verksamheten.

57 a § Revisionsberättelsen för en förening som ska 
offentliggöra sin årsredovisning enligt 16 kap. 4 § lagen 
(2007:528) om värdepappersmarknaden ska innehålla ett 
uttalande om huruvida redovisningen har upprättats i 
överensstämmelse med 16 kap. 4 a § i den lagen.
Lag (2020:1106).

58 § Om en ekonomisk förening vars överlåtbara värdepapper 
är upptagna till handel på en reglerad marknad har fler än en 
revisor, ska dessa lämna en gemensam revisionsberättelse. Det 
som sägs i 32 § andra stycket om hänvisning till 
revisionsberättelsen gäller då samtliga revisorer. Vid 
oenighet om huruvida årsredovisningen har upprättats i 
överensstämmelse med tillämplig lag om årsredovisning, ska 
varje revisor göra ett sådant uttalande som avses i 34 § och 
ange skälen för oenigheten.

Koncernrevision

59 § Bestämmelserna i 56–58 §§ tillämpas även på 
koncernrevisionsberättelsen för en sådan förening som avses i 
de paragraferna.

60 § I samband med en koncernrevision avseende en 
ekonomisk förening vars överlåtbara värdepapper är upptagna 
till handel på en reglerad marknad ska revisorn bedöma och 
utvärdera det revisionsarbete som har utförts av revisorerna 
i de övriga koncernföretagen. Revisorn ska se till att 
revisorn kan få tillgång till dokumentation av det 
revisionsarbete som är relevant för koncernrevisionen.

Om revisorn är förhindrad att göra den bedömning och 
utvärdering som avses i första stycket, ska revisorn utföra 
kompletterande revisionsarbete avseende dotterföretagen eller 
vidta andra lämpliga åtgärder. Revisorn ska också underrätta 
Revisorsinspektionen om hindret.

Bestämmelser om revision i EU:s revisorsförordning

61 § Bestämmelser om revision av ekonomiska föreningar 
vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en 
reglerad marknad finns även i EU:s revisorsförordning.

9 kap. Särskild granskning

Särskild granskning efter begäran från en röstberättigad

1 § Bolagsverket ska, efter ansökan från en eller flera 
röstberättigade, utse en särskild granskare. Granskaren ska 
utföra en särskild granskning som får avse

1. föreningens eller ett dotterföretags förvaltning och 
räkenskaper under en viss förfluten tid, och

2. vissa åtgärder eller förhållanden i föreningen eller ett 
dotterföretag.

Granskningen får som längst omfatta tiden fram till den 
tidpunkt då ansökan kom in till Bolagsverket.

En granskning av förhållanden i ett dotterföretag får enbart 
omfatta förhållanden som har betydelse för moderföreningen.
Lag (2020:986).

2 § En ansökan enligt 1 § får göras av röstberättigade som 
tillsammans utgör minst en tiondel av samtliga röstberättigade 
i föreningen.

Ansökan får också göras av varje röstberättigad, om 

1. ett förslag att utse en särskild granskare har behandlats 
på en föreningsstämma, och 

2. minst en tiondel av samtliga röstberättigade i föreningen 
eller minst en tredjedel av de röstberättigade som är 
närvarande på stämman har röstat för förslaget.

Ett förslag enligt andra stycket får framställas av en 
röstberättigad på en ordinarie föreningsstämma eller på en 
föreningsstämma där ärendet enligt kallelsen till stämman ska 
behandlas. Lag (2020:986).

2 a § I en ansökan till Bolagsverket om särskild granskning 
ska det anges vad som ska granskas och vilken tidsperiod som 
granskningen ska avse. Detsamma gäller ett förslag på en 
föreningsstämma om särskild granskning. 

Bolagsverket ska ge föreningens styrelse tillfälle att yttra 
sig innan en särskild granskare utses. Lag (2020:986).

Särskild granskning efter begäran från innehavare av 
förlagsandelar

3 § Innehavare av förlagsandelar som företräder 
förlagsinsatser till ett sammanlagt belopp om minst en tiondel 
av det totalt inbetalda insatskapitalet får hos styrelsen 
begära att särskild granskning anordnas. Styrelsen ska 
därefter inom två månader ansöka hos Bolagsverket om att en 
eller flera särskilda granskare utses. Om styrelsen inte gör 
det, får en ansökan göras av var och en som innehar en 
förlagsandel i föreningen.

Bestämmelserna om den särskilda granskningens omfattning i 1 § 
och om innehållet i en ansökan och styrelsens möjlighet att 
yttra sig i 2 a § gäller även vid särskild granskning enligt 
denna paragraf. Lag (2020:986).

Den särskilda granskaren och hans eller hennes arbete

4 § Den som utses till särskild granskare ska vara oberoende i 
förhållande till medlemmarna, röstberättigade som inte är 
medlemmar, innehavare av förlagsandelar och föreningen samt i 
övrigt lämplig för uppdraget.

Vidare ska följande bestämmelser i 8 kap. tillämpas på en 
särskild granskare:

- 7 § om tillhandahållande av upplysningar,

- 11 § om bosättningskrav,

- 12 § om hinder mot att vara revisor,

- 19 och 20 §§ om jäv,

- 21 och 22 §§ om registrerat revisionsbolag och särskilt 
revisionsorgan,

- 43 § om närvaro vid föreningsstämma, och

- 49 och 50 §§ om upplysningsplikt.
Lag (2020:986).

Den särskilda granskarens tystnadsplikt

5 § Den särskilda granskaren får inte obehörigen lämna 
upplysningar till en enskild medlem eller till någon 
utomstående om sådana angelägenheter för föreningen eller ett 
dotterföretag som den särskilda granskaren får kännedom om när 
han eller hon fullgör sitt uppdrag, om det kan vara till skada 
för föreningen eller dotterföretaget. Lag (2020:986).

Den särskilda granskarens yttrande

6 § Den särskilda granskaren ska lämna ett yttrande över sin 
granskning. Yttrandet ska tillhandahållas medlemmarna och 
röstberättigade som inte är medlemmar på de sätt som anges i 
6 kap. 23 § första och andra styckena och läggas fram på en 
föreningsstämma. Den som inte längre är medlem har samma rätt 
att ta del av yttrandet som en medlem, om han eller hon 

1. var medlem vid tidpunkten för den föreningsstämma där 
frågan om att utse en särskild granskare behandlades, eller

2. ansökte hos Bolagsverket om att utse en särskild granskare.

Yttrandet ska på samma sätt tillhandahållas innehavare av 
förlagsandelar och tidigare sådana innehavare, om den 
särskilda granskaren har utsetts på begäran av innehavare av 
förlagsandelar. Lag (2020:986).

Den särskilda granskarens ersättning

7 § Föreningen ska svara för ersättningen till den särskilda 
granskaren. Om den särskilda granskaren begär det ska 
föreningen ställa säkerhet för ersättningen.
Lag (2020:986).

8 § Om någon del av den särskilda granskningen har varit 
uppenbart obehövlig och en röstberättigad eller innehavare av 
förlagsandelar som har ansökt hos Bolagsverket om att en 
särskild granskare ska utses har insett eller borde ha insett 
detta, ska han eller hon ersätta föreningen för dess kostnader 
i den delen. Om flera personer är ersättningsskyldiga svarar 
de solidariskt med varandra för kostnaderna. 

Om den särskilda granskaren bedömer att det finns en 
ersättningsskyldighet för någon eller några personer, ska den 
särskilda granskaren uttala sig om detta i sitt yttrande.
Lag (2020:986). 

10 kap. Medlemsinsatser

Vad en medlemsinsats och en andel är

1 § Med en medlemsinsats avses i denna lag

1. den insats som en medlem enligt stadgarna är skyldig att 
delta med i föreningen (obligatorisk insats),

2. en insats som en medlem har skjutit till utöver de 
obligatoriska insatserna (överinsats), eller

3. en insats till följd av en insatsemission 
(emissionsinsats).

Med en andel avses de ekonomiska rättigheter som medlemmen 
har mot föreningen och som grundas på hans eller hennes 
medlemsinsatser.

Skyldighet att delta med en medlemsinsats

2 § Varje medlem ska vara skyldig att delta med en 
obligatorisk insats.

Ökning av insatskapitalet genom insatsemission

3 § I stadgarna får det bestämmas att ett belopp ska kunna 
tillgodoföras medlemmarna som emissionsinsats genom ett 
särskilt beslut om insatsemission. I stadgarna ska det i så 
fall också anges vilka villkor som ska gälla för en 
insatsemission. Det sagda gäller under förutsättning att 
beloppet kan bli föremål för värdeöverföring enligt 12 kap. 
3 och 4 §§.

Ett beslut om insatsemission fattas av föreningsstämman.

Förslag till beslut om insatsemission

Förslag till beslut

4 § Styrelsen ska upprätta ett förslag till stämmobeslut 
om insatsemission enligt 5–7 §§.

5 § I förslaget ska anges

1. det sammanlagda belopp som ska tillgodoföras medlemmarna 
som emissionsinsatser, och

2. grunderna för fördelningen av beloppet bland 
medlemmarna.
Om stadgarna innehåller bestämmelser om att en 
medlem som går ur föreningen inte ska ha rätt att få ut hela 
emissionsinsatsen, ska också det anges i förslaget.

6 § Om förslaget om insatsemission ska behandlas på en 
annan föreningsstämma än en årsstämma, ska det i förslaget 
anges hur stor del av det disponibla beloppet enligt 12 kap. 
3 § som finns kvar efter det senast fattade beslutet om 
värdeöverföring.

7 § I ett fall som avses i 6 § ska följande handlingar 
bifogas förslaget:

1. en kopia av den årsredovisning som innehåller de senast 
fastställda balans- och resultaträkningarna,

2. en kopia av revisionsberättelsen för det år som 
årsredovisningen avser,

3. en redogörelse, undertecknad av styrelsen, för händelser 
av väsentlig betydelse för föreningens ekonomiska ställning 
som har inträffat efter det att årsredovisningen lämnades med 
uppgift om värdeöverföringar som har beslutats under samma 
tid och om förändringar i föreningens bundna egna kapital som 
har skett efter balansdagen, och

4. ett yttrande över den redogörelse som avses i 3, 
undertecknat av föreningens revisor, med ett uttalande om 
huruvida föreningsstämman bör besluta i enlighet med 
förslaget.

Tillhandahållande av förslag till beslut 

8 § Styrelsen ska hålla förslaget tillgängligt hos 
föreningen för medlemmar, röstberättigade som inte är 
medlemmar och innehavare av förlagsandelar under minst två 
veckor närmast före den föreningsstämma där frågan om 
insatsemission ska prövas. I förekommande fall ska de 
handlingar som avses i 7 § hållas tillgängliga tillsammans 
med förslaget.

Kopior av handlingarna ska genast och utan kostnad för 
mottagaren skickas med post till de personer enligt första 
stycket som begär det och som uppger sin adress. I vilka fall 
handlingar får skickas med elektroniska hjälpmedel anges i 
1 kap. 16 §.

Handlingarna ska läggas fram på föreningsstämman.

Kallelsens innehåll

9 § I kallelsen till den föreningsstämma som ska pröva 
förslaget om insatsemission ska förslagets huvudsakliga 
innehåll anges.

Innehållet i föreningsstämmans beslut

10 § Beslutet om insatsemission ska innehålla de uppgifter 
som framgår av 5 §.

Återbetalning av medlemsinsatser när ett medlemskap upphör

Storlek på belopp som återbetalas

11 § En medlem som har gått ur föreningen har rätt att sex 
månader efter det att medlemskapet upphörde få ut sina 
medlemsinsatser. Detta gäller inte om medlemmens andel 
förvärvas av någon annan enligt 4 kap. 4 eller 5 §.

En förening som kännetecknas av att medlemmarna är anställda 
av föreningen eller på något liknande sätt deltar med en egen 
arbetsinsats i föreningens verksamhet får i stadgarna 
bestämma att en medlem som har gått ur föreningen har rätt 
att tillsammans med sina medlemsinsatser enligt första 
stycket få ut ett belopp som överstiger medlemsinsatserna.

Det belopp som betalas ut enligt första eller andra stycket 
får inte överstiga den del av föreningens eget kapital som 
avser medlemmen i förhållande till övriga medlemmar. I det 
sammanhanget ska föreningens eget kapital beräknas enligt den 
senast fastställda balansräkningen vid den tidpunkt då 
medlemskapet upphör. Vid beräkningen ska reservfonden, 
uppskrivningsfonden, kapitalandelsfonden, fonden för 
utvecklingsutgifter och förlagsinsatserna inte räknas med.
Lag (2018:1160).

12 § Om föreningen går i likvidation inom sex månader från 
det att ett medlemskap upphörde eller föreningen inom samma 
tid försätts i konkurs, ska den utträdda medlemmens rätt att 
få ut belopp enligt 11 § bedömas enligt grunderna för 
reglerna om skifte av föreningens tillgångar.

Begränsningar i stadgarna av rätten till återbetalning 

13 § Medlemmars rätt enligt 11 och 12 §§ får begränsas i 
stadgarna. Detta gäller dock inte i de fall som avses i 
3 kap. 7 § och 16 kap. 27 §.

Avsättning till reservfonden

14 § Belopp som en medlem inte får tillbaka av sina 
medlemsinsatser enligt 11 eller 12 § när han eller hon går ur 
föreningen ska avsättas till reservfonden.

Skyldighet att efter föreningens konkurs betala tillbaka 
utbetalt belopp

15 § Om föreningen försätts i konkurs på grund av en 
ansökan som görs inom ett år från det att ett medlemskap 
upphörde, är den utträdda medlemmen skyldig att betala 
tillbaka det som han eller hon har fått ut enligt 11 § i den 
utsträckning som det behövs för att föreningens skulder ska 
kunna betalas.

Återbetalning av medlemsinsatser utan samband med att ett 
medlemskap upphör

16 § En medlem har rätt att efter uppsägning av en 
överinsats få tillbaka denna utan att gå ur föreningen. Om 
stadgarna inte tillåter att det förekommer överinsatser, får 
återbetalning göras även efter uppsägning från föreningen.

På en återbetalning enligt första stycket ska följande 
bestämmelser tillämpas:

– 4 kap. 7 § tredje stycket om sättet för uppsägning, 

– 11 § första stycket om en tidsfrist om sex månader,

– 11 § tredje stycket och 12 § om hur stort belopp som får 
återbetalas,

– 13 § om begränsande stadgebestämmelser, 

– 15 § om skyldigheten att efter föreningens konkurs betala 
tillbaka utbetalt belopp.

Sexmånadersfristerna i 11 § första stycket och 12 § ska vid 
en uppsägning enligt första stycket räknas från det 
räkenskapsårsskifte som infaller närmast efter en månad från 
uppsägningen eller den längre tid, högst sex månader från 
uppsägningen, som har bestämts i stadgarna. Lag (2018:1160).

17 § Om föreningsstämman har beslutat om minskning av de 
obligatoriska insatsernas storlek, tillämpas 16 § också vid 
återbetalning av den del av en tidigare inbetald 
medlemsinsats som medlemmen inte längre är skyldig att delta 
med. Vid återbetalning av detta slag krävs dock inte någon 
uppsägning.

I 3 kap. 6 § anges när ett beslut om minskning av de 
obligatoriska insatserna tidigast får verkställas.

Återbäringsskyldighet vid olaglig återbetalning

18 § Om en återbetalning som avses i 11, 16 eller 17 § har 
gjorts i strid med detta kapitel eller 3 kap. 6 §, ska 
mottagaren återlämna det som han eller hon har tagit emot.

På värdet av den egendom som ska återlämnas ska mottagaren 
betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från det att 
återbetalningen gjordes till dess att ränta ska betalas 
enligt 6 § räntelagen till följd av 3 eller 4 § i den 
lagen.

Bristtäckningsansvar vid olaglig återbetalning

19 § Om det uppstår en brist vid återbäring enligt 18 §, 
är de personer som har medverkat till föreningens beslut om 
återbetalning ansvariga för bristen. Detsamma gäller de som 
har medverkat till verkställandet av beslutet eller till 
upprättandet eller fastställandet av en oriktig balansräkning 
som har legat till grund för beslutet om återbetalning.

För ansvar enligt första stycket krävs, när det gäller en 
styrelseledamot, en verkställande direktör, en revisor och en 
särskild granskare, uppsåt eller oaktsamhet. När det gäller 
medlemmar och andra krävs uppsåt eller grov oaktsamhet.

Vid tillämpningen av denna paragraf ska 21 kap. 4 och 5 §§ 
också tillämpas.

Överlåtelse av del av en andel

20 § Den del av en medlems andel som avser överinsatser 
eller emissionsinsatser får överlåtas utan samband med en 
överlåtelse av medlemmens hela andel i föreningen. Den del 
som avser emissionsinsatser får överlåtas endast till en 
annan medlem.

Rätten till överlåtelse får begränsas i stadgarna. I 
stadgarna får det också bestämmas att sådana överlåtelser 
endast får göras på ett visst sätt.

Överlåtelsen får rättsverkan mot föreningen när styrelsen 
underrättas om den, om inte något annat har bestämts i 
stadgarna.

11 kap. Förlagsinsatser

Vad en förlagsinsats är

1 § I stadgarna får det bestämmas att kapital får skjutas 
till föreningen genom en särskild insats (förlagsinsats). I 
stadgarna ska i så fall det som ska gälla för förlagsinsatsen 
anges.

En förlagsinsats ger rätt till en särskild andel i föreningen 
med begränsade rättigheter i föreningen (förlagsandel). 

Vem som får skjuta till förlagsinsatser

2 § Förlagsinsatser får skjutas till även av andra än 
medlemmar, om inte föreningen bestämmer något annat i 
stadgarna.

I stadgarna får det också tas in begränsningar i fråga om vem 
som har rätt att genom överlåtelse förvärva förlagsandelar. 
Ett förvärv av en förlagsandel i strid med sådana 
stadgebestämmelser är ogiltigt. 

För redan gjorda förlagsinsatser får det inte införas 
strängare begränsningar än de som gällde när insatsen 
gjordes.
Förlagsandelsinnehavares rätt vid föreningens upplösning

3 § Om föreningen upplöses och det vid upplösningen finns 
ett överskott, har innehavarna av förlagsandelar rätt att så 
långt överskottet räcker få sina förlagsinsatser inlösta 
innan något betalas ut för andra ändamål. Inlösenbeloppet ska 
motsvara insatsernas storlek. Om det finns flera 
förlagsinsatser och om inte överskottet räcker till full 
betalning av samtliga, ska överskottet fördelas på insatserna 
i förhållande till deras storlek.

Inlösen av förlagsinsatser

När förlagsinsatser kan lösas in

4 § En innehavare av en förlagsandel har rätt att få 
förlagsinsatsen inlöst tidigast fem år från tillskottet. 
Föreningen har efter samma tid rätt att lösa in 
förlagsinsatsen.

En förutsättning för inlösen på begäran av en innehavare av 
en förlagsandel är att uppsägning av insatsen görs minst två 
år i förväg. För föreningen gäller en uppsägningstid på sex 
månader.

I stadgarna får det bestämmas att förlagsinsatser får lösas 
in vid en viss tidpunkt utan föregående uppsägning, dock 
tidigast fem år från tillskottet. En sådan bestämmelse får 
dock inte avse förlagsinsatser som vid stadgeändringen redan 
hade skjutits till.

Lösenbeloppets storlek

5 § Lösenbeloppet enligt 4 § ska utgöra insatsens storlek 
enligt förlagsandelsbeviset. Om en förlagsandel har 
registrerats hos en svensk värdepapperscentral enligt lagen 
(1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring av 
finansiella instrument, ska lösenbeloppet i stället utgöra 
insatsens storlek enligt registreringen.

Det belopp som betalas ut får inte överstiga den del av 
föreningens eget kapital som avser andelen i förhållande till 
övriga förlagsinsatser. I det sammanhanget ska föreningens 
eget kapital beräknas enligt den senast fastställda 
balansräkningen. Vid beräkningen ska reservfonden, 
uppskrivningsfonden, kapitalandelsfonden och fonden för 
utvecklingsutgifter inte räknas med. 

6 § Belopp som en innehavare av en förlagsandel inte får 
ut vid inlösen av en förlagsinsats ska avsättas till 
reservfonden.

Återbäringsskyldighet och bristtäckningsansvar

7 § Vid inlösen av en förlagsinsats i strid med detta 
kapitel ska bestämmelserna om återbäringsskyldighet och 
bristtäckningsansvar i 10 kap. 18 respektive 19 § 
tillämpas.
Skyldighet att efter föreningens konkurs betala 
tillbaka utbetalt belopp

8 § Om föreningen försätts i konkurs på grund av en 
ansökan som görs inom ett år efter inlösen av en 
förlagsinsats, ska 10 kap. 15 § tillämpas på det utbetalda 
beloppet. Detta gäller dock inte förlagsinsatser som hade 
kunnat lösas in utan föregående uppsägning.

Förteckning över förlagsinsatser

Skyldighet att föra förteckningen 

9 § Styrelsen ska föra en förteckning över samtliga 
förlagsinsatser. Förteckningen ska ha till ändamål att ge 
föreningen, medlemmarna och andra upplysningar om de 
förlagsinsatser som har skjutits till.

Innehållet i förteckningen

10 § Förteckningen över förlagsinsatser ska innehålla 
uppgifter om

1. storleken på varje insats,

2. den tidpunkt då insatsen gjordes, och

3. den rätt till utdelning som insatsen medför.

Tillämpning av vissa bestämmelser om medlemsförteckningen

11 § I fråga om förteckningen över förlagsinsatser ska 
följande bestämmelser i 5 kap. tillämpas:

– 2 § om förteckningens form,

– 5 § om förteckningens offentlighet,

– 6 § om arkivering av förteckningen, 

– 7 § om personuppgiftsansvar.

Förlagsandelsbevis

12 § För varje förlagsinsats ska föreningen utfärda ett 
förlagsandelsbevis. Beviset ska ställas till viss man, till 
innehavaren eller till viss man eller order och innehålla 
uppgifter om

1. föreningens företagsnamn,

2. nummer eller annan beteckning för beviset,

3. insatsens storlek,

4. den rätt till utdelning som insatsen medför,

5. sättet för inlösen och utbetalning av utdelning,

6. stadgebestämmelser som avses i 2 § andra stycket första 
meningen, och

7. den ogiltighet som följer av 2 § andra stycket andra 
meningen.

Förlagsandelsbeviset ska undertecknas av föreningen. 
Styrelseledamöters eller firmatecknares namnteckning får 
återges genom tryckning eller på liknande sätt. Bestämmelsen 
i 1 kap. 15 § ska inte tillämpas.

Av 4 kap. 5 § lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och 
kontoföring av finansiella instrument framgår att 
förlagsandelsbevis inte får utfärdas för förlagsandelar som 
har registrerats enligt den lagen. Lag (2018:1692).

13 § I fråga om förlagsandelsbevis gäller lagen (1936:81) 
om skuldebrev, om inte något annat följer av denna lag.

Vid tillämpningen av lagen om skuldebrev gäller följande. Ett 
förlagsandelsbevis som har ställts till viss man ska 
likställas med ett enkelt skuldebrev. Ett förlagsandelsbevis 
som har ställts till innehavaren eller till viss man eller 
order ska likställas med ett löpande skuldebrev. Den som 
innehar ett förlagsandelsbevis som har ställts till viss man 
eller order och som enligt föreningens påskrift på beviset är 
ägare till förlagsandelen ska likställas med den som enligt 
13 § andra stycket lagen om skuldebrev förmodas ha rätt att 
göra ett skuldebrev gällande. En påskrift på 
förlagsandelsbeviset ska göras endast om innehavaren styrker 
sitt förvärv av den förlagsandel som beviset avser.

Registrering av förlagsandelar

14 § I stadgarna får det bestämmas att föreningen får 
registrera förlagsandelar hos en värdepapperscentral enligt 
lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring av 
finansiella instrument i stället för att utfärda 
förlagsandelsbevis. Detta gäller dock inte förlagsandelar som 
omfattas av förvärvsbegränsningar enligt 2 § andra stycket 
första meningen.

Ett beslut som innebär att en förlagsandel inte längre ska 
vara registrerad hos en värdepapperscentral blir giltigt 
endast om den som har panträtt i förlagsandelen skriftligen 
har samtyckt till beslutet.

12 kap. Värdeöverföring från föreningen

Vad en värdeöverföring är

1 § Med värdeöverföring avses i denna lag

1. vinstutdelning, 

2. gottgörelse,

3. minskning av reservfonden för återbetalning till 
medlemmarna, och

4. någon annan affärshändelse som medför att föreningens 
förmögenhet minskar och som inte har rent affärsmässig 
karaktär för föreningen eller är en naturlig del i 
föreningens ekonomiska relation med medlemmarna.

Tillåtna former för värdeöverföring

2 § En värdeöverföring från föreningen får göras endast 
enligt bestämmelserna i denna lag om

1. vinstutdelning,

2. gottgörelse,

3. minskning av reservfonden för återbetalning till 
medlemmarna, och

4. gåva som avses i 6 §.

Begränsningar av utrymmet för värdeöverföring

3 § En värdeöverföring av annat slag än gottgörelse får 
genomföras endast om det efter överföringen finns full 
täckning för föreningens bundna egna kapital. Beräkningen ska 
grunda sig på den senast fastställda balansräkningen med 
beaktande av ändringar i det bundna egna kapitalet som har 
inträffat efter balansdagen.

4 § Föreningen får genomföra en värdeöverföring till 
medlemmar eller andra endast om den framstår som försvarlig 
med hänsyn till

1. de krav som verksamhetens art, omfattning och risker 
ställer på storleken av det egna kapitalet, och

2. föreningens konsolideringsbehov, likviditet och ställning 
i övrigt.

Om föreningen är en moderförening, ska vid tillämpningen av 
första stycket hänsyn tas även till de krav som 
koncernverksamhetens art, omfattning och risker ställer på 
koncernens egna kapital och till koncernens 
konsolideringsbehov, likviditet och ställning i övrigt.

Värdeöverföring under löpande räkenskapsår

5 § Under tiden från och med den årsstämma där 
resultaträkningen och balansräkningen för ett räkenskapsår 
har fastställts fram till nästa årsstämma, får 
värdeöverföringar av annat slag än gottgörelse genomföras med 
ett sammanlagt belopp som uppgår till högst det belopp som 
vid den första årsstämman var tillgängligt för 
värdeöverföring enligt 3 §. Vid beräkningen av utrymmet för 
värdeöverföring ska ändringar i det bundna egna kapitalet som 
har inträffat efter den senaste årsstämman beaktas.

Gåva till allmännyttigt ändamål

6 § Föreningsstämman eller, om saken är av ringa betydelse 
med hänsyn till föreningens ställning, styrelsen får besluta 
om en gåva till ett allmännyttigt eller därmed jämförligt 
ändamål under förutsättning att det med hänsyn till 
ändamålets art, föreningens ställning och omständigheterna i 
övrigt får anses skäligt och att gåvan inte strider mot 3 
eller 4 §.

Återbäringsskyldighet vid olaglig värdeöverföring

7 § Om en värdeöverföring som avses i 1 § första stycket 
1–3 eller 6 § har gjorts i strid med detta kapitel eller 
13–15 kap., ska mottagaren återlämna det som han eller hon 
har tagit emot, om föreningen visar att han eller hon insåg 
eller borde ha insett att värdeöverföringen stod i strid med 
denna lag. Om en värdeöverföring enligt 1 § första stycket 4, 
som inte avser en gåva enligt 6 §, har gjorts i strid med 
detta kapitel, är mottagaren återbäringsskyldig om föreningen 
visar att han eller hon insåg eller borde ha insett att 
transaktionen innefattade en värdeöverföring från 
föreningen.

På värdet av den egendom som ska återlämnas ska det betalas 
ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från det att 
värdeöverföringen gjordes till dess att ränta ska betalas 
enligt 6 § räntelagen till följd av 3 eller 4 § i den 
lagen.

Bristtäckningsansvar vid olaglig värdeöverföring

8 § Om det uppstår en brist vid återbäring enligt 7 §, är 
de personer som har medverkat till beslutet om 
värdeöverföringen ansvariga för bristen. Detsamma gäller de 
som har medverkat till verkställandet av beslutet eller till 
upprättandet eller fastställandet av en oriktig balansräkning 
som har legat till grund för beslutet om värdeöverföring.

För ansvar enligt första stycket krävs, när det gäller en 
styrelseledamot, en verkställande direktör, en revisor och en 
särskild granskare, uppsåt eller oaktsamhet. När det gäller 
medlemmar och andra krävs uppsåt eller grov oaktsamhet. För 
en brist som uppstår vid återbäringen ansvarar även den som 
har tagit emot egendom från en person som avses i 7 § första 
stycket med vetskap om att den härrör från en olaglig 
värdeöverföring. 

Vid tillämpningen av denna paragraf ska 21 kap. 4 och 5 §§ 
tillämpas.

13 kap. Vinstutdelning

Vem som kan få del av föreningens vinst

1 § Vinstutdelning får lämnas till

1. medlemmar, 

2. innehavare av förlagsandelar, och 

3. medlemmar som har gått ur föreningen i förhållande till 
deras innestående medlemsinsatser.

Vinstutdelning får lämnas till andra än de som nämns i första 
stycket, om utdelningen beräknas i förhållande till 
omfattningen som de har deltagit i föreningens verksamhet. 

Rätt till vinstutdelning när ett medlemskap upphör

2 § En medlem som har gått ur föreningen har rätt att på 
samma sätt som övriga medlemmar få ut det som avser honom 
eller henne av beslutad vinstutdelning.

En medlems rätt enligt första stycket får begränsas i 
stadgarna. Detta gäller dock inte i de fall som avses i 
3 kap. 7 § och 16 kap. 27 §.

Beslutsordning

3 § Ett beslut om vinstutdelning fattas av 
föreningsstämman.

Stämman får inte besluta om vinstutdelning med ett större 
belopp än det som styrelsen har föreslagit eller godkänt om 
det inte finns en sådan skyldighet enligt stadgarna.

Förslag till beslut om vinstutdelning

4 § Styrelsen ska upprätta ett förslag till stämmobeslut 
om vinstutdelning enligt 5–8 §§.

5 § I förslaget om vinstutdelning ska följande anges:

1. vem som ska ha rätt till utdelning,

2. hur rätten till utdelning ska beräknas,

3. den tidpunkt då utdelningen ska betalas eller, i 
förekommande fall, ett bemyndigande för styrelsen att 
fastställa betalningsdag, och

4. uppgift om arten av den egendom som ska delas ut, om 
utdelningen ska avse något annat än pengar.

6 § Till förslaget om vinstutdelning ska ett motiverat 
yttrande från styrelsen om huruvida vinstutdelningen är 
försvarlig med hänsyn till 12 kap. 4 § bifogas. Om tillgångar 
eller skulder har värderats till verkligt värde enligt 4 kap. 
14 a § årsredovisningslagen (1995:1554), ska det i yttrandet 
också anges hur stor del av det egna kapitalet som beror på 
att en sådan värdering har tillämpats.

7 § Om förslaget om vinstutdelning ska behandlas på en 
annan föreningsstämma än en årsstämma, ska det i förslaget 
anges hur stor del av det disponibla beloppet enligt 12 kap. 
3 § som finns kvar efter det senast fattade beslutet om 
värdeöverföring.

8 § I de fall som avses i 7 § ska följande handlingar 
bifogas förslaget om vinstutdelning:

1. en kopia av den årsredovisning som innehåller de senast 
fastställda balans- och resultaträkningarna, 

2. en kopia av revisionsberättelsen för det år som 
årsredovisningen avser,

3. en redogörelse, undertecknad av styrelsen, för händelser 
av väsentlig betydelse för föreningens ställning som har 
inträffat efter det att årsredovisningen lämnades, med 
uppgifter om värdeöverföringar som har beslutats under samma 
tid och om förändringar i föreningens bundna egna kapital som 
har skett efter balansdagen, och

4. ett yttrande över den redogörelse som avses i 3, 
undertecknat av föreningens revisor, med ett uttalande om 
huruvida föreningsstämman bör besluta i enlighet med 
förslaget.

Tillhandahållande av förslag till beslut om vinstutdelning

9 § Styrelsen ska hålla förslaget om vinstutdelning, 
tillsammans med ett sådant yttrande som avses i 6 §, 
tillgängligt hos föreningen för medlemmar, röstberättigade 
som inte är medlemmar och innehavare av förlagsandelar under 
minst två veckor närmast före den föreningsstämma där frågan 
om vinstutdelning ska prövas. I förekommande fall ska även de 
handlingar som avses i 8 § hållas tillgängliga tillsammans 
med förslaget.

Kopior av handlingarna ska genast och utan kostnad för 
mottagaren skickas med post till de personer enligt första 
stycket som begär det och som uppger sin adress. I vilka fall 
handlingar får skickas med elektroniska hjälpmedel anges i 1 
kap. 16 §.

Handlingarna ska läggas fram på föreningsstämman.

Kallelsens innehåll

10 § I kallelsen till den föreningsstämma som ska pröva 
förslaget om vinstutdelning ska det huvudsakliga innehållet i 
förslaget anges.

Innehållet i föreningsstämmans beslut om vinstutdelning

11 § Beslutet om vinstutdelning ska innehålla de uppgifter 
som framgår av 5 §.

14 kap. Gottgörelse 

Vad gottgörelse är

1 § Med gottgörelse avses i denna lag efterlikvid, 
återbäring eller liknande som lämnas till föreningens 
medlemmar eller till någon annan och som grundas på 
verksamhetens resultat utan att ha räknats in i det 
redovisade årsresultatet.

Beslutsordning

2 § Ett beslut om gottgörelse fattas av föreningsstämman 
eller, efter stämmans bemyndigande, av styrelsen. I stadgarna 
får det bestämmas att styrelsen får besluta om gottgörelse 
även utan stämmans bemyndigande.

Stämman får inte besluta om gottgörelse med ett större belopp 
än det som styrelsen har föreslagit eller godkänt om det inte 
finns en sådan skyldighet enligt stadgarna.

Förslag till beslut om gottgörelse

3 § Styrelsen ska upprätta ett förslag till beslut, om det 
är föreningsstämman som ska pröva en fråga om gottgörelse. 
Vid upprättandet av förslaget ska 13 kap. 5, 6 och 8 §§ 
tillämpas. Förslaget ska tillhandahållas medlemmarna och 
röstberättigade som inte är medlemmar på de sätt som anges i 
13 kap. 9 §. I fråga om kallelsen till den stämma som ska 
pröva förslaget ska 13 kap. 10 § tillämpas. Stämmans beslut 
om gottgörelse ska innehålla de uppgifter som anges i 13 kap. 
5 §.

Motiverat yttrande

4 § Styrelsen ska upprätta ett sådant motiverat yttrande 
som anges i 13 kap. 6 §, om det är styrelsen som beslutar om 
gottgörelse.

15 kap. Minskning av reservfonden

Minskningsändamål

1 § Reservfonden får minskas för

1. täckning av förlust, om det inte finns fritt eget kapital 
som motsvarar förlusten, eller

2. återbetalning till medlemmarna eller något annat ändamål, 
om Bolagsverket eller, i tvistiga fall, allmän domstol ger 
tillstånd till minskningen enligt 3–7 §§.

Beslutsordning

2 § Ett beslut om minskning av reservfonden fattas av 
föreningsstämman.

Tillstånd från Bolagsverket eller allmän domstol

Underrättelse till föreningens kända borgenärer

3 § Föreningen ska skriftligen underrätta sina kända 
borgenärer om minskningsbeslutet, om tillstånd krävs enligt 1 
§ 2. Underrättelserna ska innehålla uppgifter om att 
föreningen avser att ansöka om tillstånd att verkställa 
minskningsbeslutet och om borgenärernas rätt enligt 6 § att 
motsätta sig att beslutet verkställs.

Borgenärerna behöver inte underrättas om en revisor i ett 
skriftligt, undertecknat yttrande uttalar att denne inte har 
funnit att minskningen medför någon fara för borgenärerna. 
Någon underrättelse behöver inte heller skickas till 
borgenärer vars anspråk avser en fordran på lön, pension 
eller annan ersättning som omfattas av lönegaranti enligt 
lönegarantilagen (1992:497).

En revisor som avses i andra stycket ska vara en auktoriserad 
eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. 
Revisorn ska utses av föreningsstämman, om inte något annat 
framgår av stadgarna. Om föreningen redan har en auktoriserad 
eller godkänd revisor, ska denne utföra granskningen. För 
revisorn gäller 8 kap. 7, 43, 49 och 50 §§.

Ansökan om tillstånd

4 § Föreningen ska, i sådana fall som avses i 1 § 2, 
ansöka om tillstånd att verkställa minskningsbeslutet. 
Ansökan ska göras hos Bolagsverket. Den ska lämnas in inom 
två månader från minskningsbeslutet.

Till ansökan ska ett intyg från föreningens styrelse eller 
verkställande direktör om att föreningens kända borgenärer 
har underrättats enligt 3 § första stycket bifogas. Om det 
finns ett sådant yttrande som avses i 3 § andra stycket, ska 
i stället yttrandet bifogas ansökan. Om föreningen inte har 
bifogat ett sådant intyg eller ett sådant yttrande, ska 
Bolagsverket förelägga föreningen att avhjälpa bristen. 
Ansökan ska avvisas om föreningen inte gör det.

Kallelse på föreningens borgenärer

5 § Bolagsverket ska kalla föreningens borgenärer, om 
verket finner att det inte finns något hinder mot en ansökan 
enligt 4 §. Verket ska dock inte kalla borgenärer vars 
anspråk avser en fordran på lön, pension eller annan 
ersättning som omfattas av lönegaranti enligt 
lönegarantilagen (1992:497).

Kallelsen ska innehålla ett föreläggande för den som vill 
motsätta sig ansökan att senast en viss dag anmäla detta 
skriftligen. Föreläggandet ska innehålla en upplysning om att 
borgenären annars anses ha medgett ansökan.

Bolagsverket ska skyndsamt kungöra kallelsen i Post- och 
Inrikes Tidningar. 

När Bolagsverket ska lämna tillstånd till minskning av 
reservfonden

6 § Bolagsverket ska ge föreningen tillstånd att 
verkställa minskningsbeslutet, om inte någon av de borgenärer 
som har blivit kallade enligt 5 § motsätter sig ansökan inom 
den förelagda tiden. Motsätter sig någon borgenär ansökan, 
ska verket överlämna ärendet till tingsrätten på den ort där 
föreningens styrelse har sitt säte.

När allmän domstol ska lämna tillstånd till minskning av 
reservfonden

7 § Om ett ärende om tillstånd att få verkställa 
minskningsbeslutet har överlämnats till domstol, ska 
tillstånd lämnas om det visas att de borgenärer som har 
motsatt sig ansökan har fått full betalning eller har 
betryggande säkerhet för sina fordringar. I annat fall ska 
ansökan avslås.

16 kap. Fusion

Fusion mellan ekonomiska föreningar

Vad en fusion är

1 § Två eller flera ekonomiska föreningar kan gå samman 
genom att samtliga tillgångar och skulder i en eller flera av 
föreningarna övertas av en annan förening (fusion). Vid 
fusionen upplöses den eller de överlåtande föreningarna utan 
likvidation och medlemmarna i denna eller dessa föreningar 
blir medlemmar i den övertagande föreningen.

En fusion kan göras 

1. mellan den övertagande föreningen på den ena sidan och en 
eller flera överlåtande föreningar på den andra sidan 
(absorption), eller

2. mellan två eller flera överlåtande föreningar genom att de 
bildar en ny, övertagande förening (kombination). 

Deltagande föreningars redovisningsvaluta

2 § En fusion får göras endast om den eller de överlåtande 
föreningarna och den övertagande föreningen har samma 
redovisningsvaluta.

Fusion när en överlåtande förening har gått i likvidation 

3 § En fusion får göras även om en överlåtande förening 
har gått i likvidation, under förutsättning att skifte av 
föreningens tillgångar inte har påbörjats.

Om en överlåtande förening har gått i likvidation, ska 
likvidatorerna lämna slutredovisning över sin förvaltning när 
en fusionsplan har upprättats enligt 5–7 §§. När 
fusionsplanen har blivit gällande i föreningen ska 
slutredovisningen läggas fram på en föreningsstämma. För 
slutredovisningen och granskningen av den gäller i övrigt 17 
kap. 37 respektive 38 §.

Likvidationen ska anses avslutad när en anmälan om fusionen 
har registrerats enligt 24 § eller ett tillstånd att 
verkställa en fusionsplan har registrerats enligt 29 §.

Särskilda rättighetshavares ställning

4 § Innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter i 
en överlåtande förening ska i den övertagande föreningen få 
minst motsvarande rättigheter som i den överlåtande 
föreningen. Detta gäller dock inte om innehavarna enligt 
fusionsplanen har rätt att få sina värdepapper inlösta av den 
övertagande föreningen.

Upprättande av en fusionsplan

5 § Styrelserna för den eller de överlåtande föreningarna 
och, vid absorption, den övertagande föreningen ska upprätta 
en gemensam, daterad fusionsplan. Planen ska undertecknas av 
styrelsen i var och en av föreningarna.

6 § I fusionsplanen ska det för varje förening anges

1. företagsnamn, organisationsnummer och den ort där 
styrelsen ska ha sitt säte,

2. den planerade tidpunkten för föreningens upplösning, när 
det gäller en överlåtande förening,

3. de särskilda förmåner som medlemmar i någon av 
föreningarna i förekommande fall ska ha, och 

4. vilka rättigheter i den övertagande föreningen som 
innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter i en 
överlåtande förening ska ha eller vilka åtgärder som i övrigt 
ska vidtas till förmån för de nämnda innehavarna.

I fusionsplanen ska det även lämnas en redogörelse för de 
omständigheter som kan vara av vikt vid bedömningen av 
fusionens lämplighet för föreningarna. Om medlemmar i någon 
av föreningarna ska ha särskilda förmåner i samband med 
fusionen, ska det framgå av redogörelsen hur förmånerna har 
bestämts. Lag (2018:1692).

7 § Vid kombination ska, i fråga om den övertagande 
föreningen, fusionsplanen även innehålla

1. stadgar, och

2. fullständigt namn, personnummer eller, om sådant saknas, 
födelsedatum samt postadress för styrelseledamöterna, 
revisorn eller revisorerna och i förekommande fall 
styrelsesuppleanter och revisorssuppleanter.

Kompletterande information till fusionsplanen 

8 § Till fusionsplanen ska det bifogas en kopia av 
föreningarnas årsredovisningar för de senaste tre 
räkenskapsåren.

Om fusionsplanen har upprättats senare än sex månader efter 
utgången av det senaste räkenskapsår som årsredovisning och 
revisionsberättelse har lämnats för, ska det vidare bifogas 
en översiktlig redogörelse för verksamheten och 
resultatutvecklingen och för investeringar och förändringar i 
likviditet och finansiering sedan föregående räkenskapsårs 
utgång. I redogörelsen ska det också lämnas beloppsuppgifter 
om nettoomsättningen och resultatet före 
bokslutsdispositioner och skatt under rapportperioden. En 
ungefärlig beloppsuppgift får lämnas om resultatet, om det 
finns särskilda skäl för det. Uppgifterna ska avse tiden från 
utgången av nämnda räkenskapsår till en dag som infaller 
tidigast tre månader innan fusionsplanen upprättas.

Det ska i redogörelsen enligt andra stycket även lämnas 
motsvarande uppgifter för samma rapportperiod under det 
närmast föregående räkenskapsåret, om det inte finns något 
särskilt som hindrar det. Begrepp och termer ska så långt som 
möjligt stämma överens med dem som har använts i den senast 
framlagda årsredovisningen eller i förekommande fall 
koncernredovisningen.

Revisorsgranskning av fusionsplanen

9 § Revisorerna i var och en av föreningarna ska yttra sig 
över

1. den redogörelse som avses i 6 § andra stycket, och 

2. de uppgifter som avses i 8 § andra stycket. 

Vid absorption ska det i yttrandena även göras ett uttalande 
om huruvida revisorerna har funnit att fusionen medför fara 
för att borgenärerna i den övertagande föreningen inte ska få 
sina fordringar betalda. Yttrandena får begränsas till dessa 
omständigheter, om samtliga medlemmar i de föreningar som 
deltar i fusionen har samtyckt till det. 

Revisorernas yttranden ska bifogas fusionsplanen.

10 § En revisor som avses i 9 § ska vara en auktoriserad 
eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. 
Revisorn ska utses av föreningsstämman, om inte något annat 
framgår av stadgarna. Om föreningen redan har en auktoriserad 
eller godkänd revisor ska denne utföra granskningen.

I fråga om en revisor som har utsetts att utföra granskning 
enligt 9 § ska 8 kap. 43, 49 och 50 §§ tillämpas. 

11 § Styrelsen, den verkställande direktören och revisorn 
i en förening som ska delta i fusionen ska ge varje revisor 
som utför granskning enligt 9 § tillfälle att genomföra 
granskningen i den omfattning som denne anser vara nödvändig. 
De ska också lämna de upplysningar och den hjälp som begärs. 
Samma skyldigheter har en revisor som utför granskning enligt 
9 § mot övriga sådana revisorer.

Registrering av fusionsplanen

12 § Inom en månad från det att fusionsplanen upprättades 
ska den övertagande föreningen eller, vid kombination, den 
äldsta av de överlåtande föreningarna lämna planen med 
bifogade handlingar till Bolagsverket för registrering i 
föreningsregistret. En uppgift om registreringen ska enligt 
19 kap. 5 § kungöras. Om planen inte kungörs i sin helhet, 
ska det i kungörelsen lämnas en uppgift om var den hålls 
tillgänglig.

Första stycket gäller inte vid en fusion där alla medlemmar i 
samtliga deltagande föreningar har undertecknat 
fusionsplanen.
Föreningsstämmornas godkännande av fusionsplanen 

13 § Fusionsplanen ska läggas fram för godkännande av 
föreningsstämman i samtliga överlåtande föreningar. 
Fusionsplanen ska även läggas fram för godkännande av stämman 
i den övertagande föreningen, om minst fem procent av de 
röstberättigade i den föreningen begär det. En sådan begäran 
ska göras inom två veckor från det att en uppgift om att 
fusionsplanen har registrerats har kungjorts enligt 19 kap. 
5 §.

En stämma som avses i första stycket får hållas tidigast en 
månad efter det att uppgiften om registreringen av 
fusionsplanen har kungjorts.

Denna paragraf gäller inte vid en fusion där alla medlemmar i 
samtliga deltagande föreningar har undertecknat 
fusionsplanen.

Ändringar i stadgarna

13 a § Om fusionen medför att det behövs ändringar i 
stadgarna, ska dessa beslutas senast vid den föreningsstämma 
där fusionsplanen godkänns.

Om fusionsplanen inte ska läggas fram för att godkännas på 
stämman, ska ändringarna i stadgarna beslutas före styrelsens 
beslut att ansöka om tillstånd att verkställa fusionsplanen.
Lag (2022:1648).

Tillhandahållande av fusionsplanen 

14 § Om en fråga om godkännande av en fusionsplan ska läggas 
fram på en föreningsstämma enligt 13 §, ska kallelsen till 
stämman innehålla information om det huvudsakliga innehållet i 
fusionsplanen.

Styrelsen ska hålla fusionsplanen med bifogade handlingar 
tillgänglig för medlemmar, röstberättigade som inte är 
medlemmar och innehavare av förlagsandelar under minst en 
månad före den stämma där frågan om godkännande av 
fusionsplanen ska behandlas. Handlingarna ska hållas 
tillgängliga hos föreningen på den ort där styrelsen har sitt 
säte.

Kopior av handlingarna ska genast och utan kostnad för 
mottagaren skickas med post till de personer enligt andra 
stycket som begär det och som uppger sin adress. I vilka fall 
handlingar får skickas med elektroniska hjälpmedel anges i 
1 kap. 16 §. Lag (2022:1648).

Föreningsstämmans prövning

15 § Ett föreningsstämmobeslut om att godkänna 
fusionsplanen är giltigt om minst två tredjedelar av de 
röstande har röstat för det. Av 6 kap. 33 § andra stycket 
framgår att det i stadgarna får tas in längre gående villkor 
för att beslutet ska vara giltigt.

16 § Frågan om fusion faller om någon av de stämmor som 
ska godkänna fusionsplanen inte godkänner planen i sin 
helhet.
Underrättelse till kända borgenärer

17 § När fusionsplanen har blivit gällande i samtliga 
föreningar som deltar i fusionen, ska var och en av dem 
skriftligen underrätta sina kända borgenärer om beslutet. 
Underrättelserna ska innehålla en uppgift om att föreningen 
avser att ansöka om tillstånd att verkställa fusionsplanen 
och en uppgift om borgenärernas rätt att motsätta sig att 
fusionsplanen verkställs.

Borgenärerna i den övertagande föreningen behöver inte 
underrättas, om revisorerna i yttrandet över fusionsplanen 
enligt 9 § har uttalat att de inte har funnit att fusionen 
medför någon fara för dessa borgenärer. Någon underrättelse 
behöver inte heller skickas till borgenärer vars anspråk 
avser en fordran på lön, pension eller någon annan ersättning 
som omfattas av lönegaranti enligt lönegarantilagen 
(1992:497).

Ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen

18 § Den övertagande föreningen eller, vid kombination, den 
äldsta av de överlåtande föreningarna ska ansöka om tillstånd 
att verkställa fusionsplanen. Ansökan ska göras hos 
Bolagsverket. Den ska lämnas in inom en månad efter det att 
fusionsplanen har blivit gällande i samtliga föreningar och, 
om fusionsplanen har registrerats enligt 12 §, senast två år 
efter det att en uppgift om att planen har registrerats har 
kungjorts. Följande handlingar ska bifogas ansökan:

1. en kopia av fusionsplanen med de handlingar som är bifogade 
den,

2. intyg från föreningarnas styrelser eller verkställande 
direktörer om att föreningarnas kända borgenärer har 
underrättats enligt 17 § och, i de fall fusionsplanen enligt 
12 § andra stycket inte behöver ges in för registrering, att 
samtliga medlemmar har undertecknat fusionsplanen, och

3. en kopia av protokollen från de föreningsstämmor som avses 
i 13 §.

Om sökanden inte har bifogat handlingarna ska Bolagsverket 
förelägga sökanden att avhjälpa bristen. Ansökan ska avvisas 
om sökanden inte gör det.

Bolagsverket får förelägga sökanden att lämna de ytterligare 
uppgifter som verket behöver för sin prövning. Lag (2022:1648).

19 § Bolagsverket ska avslå en ansökan enligt 18 §, om

1. fusionsplanen inte har godkänts i behörig ordning eller 
till sitt innehåll strider mot lag eller annan författning 
eller mot stadgarna, 

2. fusionen har förbjudits enligt konkurrenslagen (2008:579) 
eller rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 
2004 om kontroll av företagskoncentrationer, eller 

3. en prövning av fusionen pågår enligt konkurrenslagen eller 
den nämnda förordningen.

Bolagsverket får förklara tillståndsfrågan vilande under 
högst sex månader, om ansökan inte kan beviljas på grund av 
att prövning pågår enligt första stycket 3 och prövningen kan 
antas bli avslutad inom kort tid.

20 § Har upphävts genom lag (2022:1648).

Kallelse på föreningarnas borgenärer

21 § Bolagsverket ska kalla föreningarnas borgenärer, om 
verket finner att det inte finns något hinder mot en ansökan 
enligt 18 §. Verket ska dock inte kalla borgenärerna i den 
övertagande föreningen, om revisorerna i yttrandet över 
fusionsplanen enligt 9 § har uttalat att de inte har funnit 
att fusionen medför någon fara för dessa borgenärer. Verket 
ska inte heller kalla borgenärer vars anspråk avser en 
fordran på lön, pension eller någon annan ersättning som 
omfattas av lönegaranti enligt lönegarantilagen (1992:497).

Kallelsen ska innehålla ett föreläggande för den som vill 
motsätta sig ansökan att senast en viss dag anmäla detta 
skriftligen. Föreläggandet ska innehålla en upplysning om att 
borgenären annars anses ha medgett ansökan.

Bolagsverket ska så snart som möjligt kungöra kallelsen i 
Post- och Inrikes Tidningar. Verket ska vidare skicka en 
särskild underrättelse om kallelsen till Skatteverket.

När Bolagsverket ska lämna tillstånd att verkställa 
fusionsplanen

22 § Om inte någon av de borgenärer som har kallats enligt 
21 § motsätter sig ansökan inom utsatt tid, ska Bolagsverket 
ge föreningarna tillstånd att verkställa fusionsplanen. 
Motsätter sig någon borgenär ansökan, ska verket överlämna 
ärendet till tingsrätten på den ort där styrelsen i den 
övertagande föreningen ska ha sitt säte.

När allmän domstol ska lämna tillstånd att verkställa 
fusionsplanen

23 § Om ett ärende om tillstånd till att verkställa 
fusionsplanen har överlämnats till domstol enligt 22 §, ska 
tillstånd lämnas om det visas att de borgenärer som har 
motsatt sig ansökan har fått full betalning eller har 
betryggande säkerhet för sina fordringar. I annat fall ska 
ansökan avslås.

Registrering av fusionen

24 § Styrelsen för den övertagande föreningen ska anmäla 
fusionen för registrering i föreningsregistret. Vid 
kombination ska styrelsen för registrering även anmäla vilka 
som har utsetts till styrelseledamöter och i förekommande fall 
styrelsesuppleanter i den övertagande föreningen.

Anmälan ska göras senast två månader från Bolagsverkets 
tillstånd att verkställa fusionsplanen eller, när tillstånd 
lämnas av allmän domstol, från det att domstolens beslut har 
fått laga kraft. 

Bestämmelserna i 45 § andra stycket ska tillämpas om 

1. någon av de föreningar som deltar i fusionen, eller något 
annat företag som genom fusion har gått upp i någon av dessa 
föreningar tidigare har deltagit i en gränsöverskridande 
fusion,

2. den gränsöverskridande fusionen har registrerats inom fyra 
år före anmälan för registrering enligt första stycket, och

3. någon av föreningarna fortfarande omfattas av ett system 
för arbetstagares medverkan enligt lagen (2008:9) om 
arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner, 
delningar och ombildningar. Lag (2022:1648).

Fusionens rättsverkningar

25 § En registrering av en anmälan om fusion innebär att

1. en överlåtande förenings tillgångar och skulder, med 
undantag för skadeståndsanspråk enligt 21 kap. 1–3 §§ som har 
samband med fusionen, övergår till den övertagande 
föreningen,
2. den eller de överlåtande föreningarna upplöses,

3. den övertagande föreningen anses bildad, om det är fråga 
om kombination, och 

4. medlemmarna i den eller de överlåtande föreningarna blir 
medlemmar i den övertagande föreningen.

Trots första stycket kan en tiondel av samtliga 
röstberättigade i en överlåtande förening begära hos 
styrelsen att en föreningsstämma sammankallas för att 
behandla frågan om huruvida en talan ska väckas enligt 
21 kap. 6 §. I så fall ska 6 kap. 16 § tillämpas.

Om stämman beslutar att väcka talan enligt andra stycket, ska 
den samtidigt besluta att föreningen ska gå i likvidation. 
Vid genomförandet av likvidationen ska 17 kap. tillämpas. 
Likvidatorerna behöver dock inte ansöka om kallelse på okända 
borgenärer. 

När frågan om fusion faller

26 § Bolagsverket ska förklara att frågan om fusion har 
fallit, om

1. en ansökan enligt 18 § om tillstånd att verkställa 
fusionsplanen inte har gjorts inom föreskriven tid eller en 
sådan ansökan har avslagits genom ett beslut som har fått 
laga kraft,

2. en anmälan enligt 24 § inte har gjorts inom föreskriven 
tid, eller 

3. Bolagsverket genom ett beslut som har fått laga kraft har 
avskrivit ett ärende om registrering enligt 24 § eller har 
vägrat registrering. 

En medlems rätt att säga upp sitt medlemskap

27 § Om en medlem i en överlåtande förening inte har 
samtyckt till fusionen, får medlemmen säga upp sitt 
medlemskap inom en månad från föreningsstämmans beslut om 
godkännande av fusionsplanen eller, om beslutet fattades av 
fullmäktige, från det att medlemmen underrättades om 
beslutet.
Medlemmen får, oavsett det som är bestämt i stadgarna, gå ur 
föreningen vid utgången av det räkenskapsår som slutar 
närmast efter en månad efter uppsägningen. Vid utträdet har 
medlemmen de rättigheter som en medlem som har gått ur 
föreningen har enligt 10 kap. 11 § och 13 kap. 2 §.

Fusion mellan en ekonomisk förening och ett helägt 
dotteraktiebolag

Tillämpliga bestämmelser

28 § Om en ekonomisk förening äger samtliga aktier i ett 
dotteraktiebolag, kan föreningens och bolagets styrelser 
besluta att bolaget ska gå upp i föreningen genom fusion. En 
sådan fusion får dock inte göras om dotteraktiebolaget är ett 
aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning.

I fråga om fusionen gäller

– 2 § om redovisningsvaluta,

– 3 § om fusion när en överlåtande förening har gått i 
likvidation,

– 4 § om särskilda rättighetshavares ställning,

– 5–7 §§ om upprättande av en fusionsplan,

– 9–11 §§ om revisorsgranskning,

– 12 § om registrering av fusionsplanen,

– 13 § om när fusionsplanen ska läggas fram för godkännande 
av föreningsstämman,

– 14 § om tillhandahållande av fusionsplanen,

– 15 och 16 §§ om föreningsstämmans prövning,

– 17 § om underrättelse till kända borgenärer,

– 18–20 §§ om ansökan om tillstånd att verkställa 
fusionsplanen,

– 21 § om kallelse på föreningarnas borgenärer,

– 22 § om när Bolagsverket ska lämna tillstånd att verkställa 
fusionsplanen,

– 23 § om när allmän domstol ska lämna tillstånd att 
verkställa fusionsplanen, 

– 26 § 1 om när frågan om fusion faller.

Vid tillämpningen av de paragrafer som anges i andra stycket 
ska det som sägs om en överlåtande förening i stället avse 
dotteraktiebolaget. Det som sägs i 3 § om 17 kap. 37 och 38 
§§ ska i stället avse 25 kap. 40 § aktiebolagslagen 
(2005:551).

Registrering av tillstånd att verkställa fusionsplanen

29 § Ett tillstånd att verkställa fusionsplanen ska 
registreras i föreningsregistret. Genom registreringen 
upplöses dotteraktiebolaget samtidigt som dess tillgångar och 
skulder övergår till föreningen.

Gränsöverskridande fusion mellan föreningar 

Vad en gränsöverskridande fusion innebär

30 § En svensk ekonomisk förening får delta i en fusion med en 
motsvarande juridisk person (utländsk förening) med hemvist i 
en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
(gränsöverskridande fusion). En juridisk person ska anses ha 
en sådan hemvist om den har bildats enligt lagstiftningen i en 
stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och har sitt 
säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom 
detta område. Lag (2022:1648).

Bestämmelser som ska tillämpas vid en gränsöverskridande 
fusion

30 a § Följande allmänna bestämmelser i detta kapitel gäller 
även för en gränsöverskridande fusion:

- 1 § om vad en fusion innebär, 

- 3 § om fusion när en överlåtande förening har gått i 
likvidation, 

- 4 § om särskilda rättighetshavares ställning, och

- 30 b § om särskilda begränsningar i rätten att delta i en 
gränsöverskridande fusion.

För en gränsöverskridande fusion gäller vidare följande 
bestämmelser om förfarandet:

- 31 och 32 §§ om fusionsplan, 

- 33-33 b §§ om styrelseredogörelse, 

- 8 § om kompletterande information, 

- 10, 11 och 34-36 §§ om revisorsgranskning, varvid det som 
sägs i 10 och 11 §§ om 9 § i stället ska avse 34 §, 

- 36 a § om meddelande om att synpunkter får lämnas,

- 12 § första stycket och 37 och 38 §§ om registrering av 
fusionsplanen, 

- 39 § om tillhandahållande av fusionsplanen, 

- 39 a § om synpunkter som har lämnats med anledning av ett 
meddelande enligt 36 a §, 

- 13 § om när fusionsplanen ska läggas fram för att godkännas 
av föreningsstämman, 

- 13 a § om ändringar i stadgarna,

- 15 och 16 §§ om föreningsstämmans prövning, 

- 40 § om villkorat beslut om godkännande av fusionsplanen, 

- 17 § om underrättelse till föreningens kända borgenärer,

- 18, 19 och 41 §§ om ansökan om tillstånd att verkställa 
fusionsplanen, 

- 21 och 41 c §§ om kallelse på föreningarnas borgenärer, 

- 22 och 41 a §§ om när Bolagsverket ska lämna tillstånd att 
verkställa fusionsplanen, 

- 41 d och 41 e §§ om när allmän domstol ska lämna tillstånd 
att verkställa fusionsplanen, 

- 41 b § om förordnande av oberoende sakkunnig, 

- 42 § om utfärdande av fusionsintyg, 

- 43-45 §§ om registrering, 

- 25 och 47 §§ om fusionens rättsverkningar, 

- 26 § om när frågan om fusion faller, varvid det som sägs om 
24 § i stället ska avse 44 §, och

- 27 § om en medlems rätt att säga upp sitt medlemskap.
Lag (2022:1648).

Särskilda begränsningar i rätten att delta i en 
gränsöverskridande fusion

30 b § En ekonomisk förening får inte delta i en 
gränsöverskridande fusion, om den

1. är i konkurs,

2. genomgår företagsrekonstruktion, eller

3. är i likvidation på grund av ett beslut enligt 17 kap. 11 
eller 16 §. Lag (2022:1648).

Fusionsplan 

31 § Vid en gränsöverskridande fusion ska styrelsen i en 
svensk förening som deltar i fusionen, tillsammans med 
motsvarande organ i de utländska föreningar som deltar i 
fusionen, upprätta en fusionsplan. Styrelsen ska underteckna 
fusionsplanen.

32 § En fusionsplan enligt 31 § ska innehålla uppgifter om

1. de fusionerande föreningarnas form, företagsnamn och säte,

2. utbytesförhållandena mellan andelar och förekommande 
värdepapper i överlåtande respektive övertagande förening och 
eventuell kontantersättning,

3. de villkor som ska gälla för tilldelning av andelar och 
förekommande värdepapper i den övertagande föreningen,

4. den gränsöverskridande fusionens sannolika följder för 
sysselsättningen, 

5. från vilken tidpunkt och på vilka villkor som andelar och 
förekommande värdepapper medför rätt till utdelning i den 
övertagande föreningen, 

6. från vilken tidpunkt som de fusionerande föreningarnas 
transaktioner bokföringsmässigt ska anses ingå i den 
övertagande föreningen, 

7. vilka rättigheter i den övertagande föreningen som 
innehavare av särskilda rättigheter i den överlåtande 
föreningen ska ha eller vilka åtgärder som i övrigt ska vidtas 
till förmån för innehavarna,

8. arvode och andra särskilda förmåner som med anledning av 
fusionen ska lämnas till en styrelseledamot, verkställande 
direktör eller motsvarande befattningshavare,

9. stadgarna för den övertagande föreningen,

10. värdet av de tillgångar och skulder som ska överföras till 
den övertagande föreningen och de överväganden som har gjorts 
vid värderingen,

11. datum för de räkenskaper som har legat till grund för att 
fastställa villkoren för fusionen, och

12. rätten till uppsägning av medlemskap enligt 27 §.

Fusionsplanen ska också innehålla uppgifter om

1. de säkerheter som föreningarnas borgenärer erbjuds, i de 
fall de erbjuds sådana säkerheter, och

2. hur arbetstagarna deltar i den process som leder fram till 
beslut om formerna för arbetstagarnas medverkan i den 
övertagande föreningen, om en sådan process ska genomföras.

Vid kombination ska fusionsplanen också innehålla uppgifter om 
den övertagande föreningens form, företagsnamn och säte samt 
om vilken handling som utgör stiftelseurkund eller motsvarande 
handling avseende den övertagande föreningen. Lag (2022:1648).

Styrelsernas redogörelser 

33 § Styrelsen i var och en av de föreningar som deltar i 
fusionen ska upprätta en redogörelse för de omständigheter som 
kan vara av vikt vid bedömningen av om fusionen är lämplig för 
föreningarna. I redogörelsen ska det ingå en beskrivning av 
fusionens konsekvenser för föreningens framtida verksamhet och 
för dess borgenärer.

I redogörelsen ska det även ingå ett avsnitt med information 
för medlemmarna enligt 33 a § och ett avsnitt med information 
för arbetstagarna enligt 33 b §.

I stället för att upprätta en enda redogörelse får styrelsen 
upprätta två separata redogörelser för medlemmarna respektive 
arbetstagarna. Styrelsen behöver inte upprätta någon 
redogörelse alls om det följer av 33 a § andra stycket och 
33 b § andra stycket att det varken behöver upprättas ett 
avsnitt för medlemmarna eller ett avsnitt för arbetstagarna.

Om styrelsen i god tid får ett yttrande från arbetstagarnas 
företrädare eller, om sådana företrädare inte finns, från 
arbetstagarna själva, ska detta yttrande bifogas redogörelsen. 
Styrelsen ska informera medlemmarna om yttrandet oavsett om 
det upprättas en redogörelse eller inte. Lag (2022:1648).

33 a § I avsnittet med information för medlemmarna enligt 33 § 
andra stycket ska styrelsen beskriva

1. utbytesförhållandena mellan andelar och förekommande 
värdepapper i överlåtande respektive övertagande förening samt 
den metod som har använts för att bestämma 
utbytesförhållandena,

2. fusionens konsekvenser för medlemmarna, och

3. hur medlemmarna ska gå till väga för att utöva sin rätt 
till uppsägning av medlemskapet enligt 27 §.

Något avsnitt med information för medlemmarna krävs inte om 
samtliga medlemmar i föreningen samtycker till att något 
sådant avsnitt inte ska upprättas. Lag (2022:1648).

33 b § I avsnittet med information för arbetstagarna enligt 
33 § andra stycket ska styrelsen beskriva

1. fusionens konsekvenser för anställningsförhållandena och 
eventuella åtgärder som vidtas till skydd för dessa 
förhållanden,

2. väsentliga ändringar av anställningsvillkoren eller av 
platserna för föreningens verksamhet, och

3. de förhållanden som anges i 1 och 2 i fråga om eventuella 
dotterföretag.

Något avsnitt med information för arbetstagarna krävs inte om 
samtliga arbetstagare ingår i föreningens styrelse.
Lag (2022:1648).

Revisorsgranskning

34 § För var och en av de föreningar som deltar i en 
gränsöverskridande fusion ska fusionsplanen och styrelsens 
redogörelse granskas av en eller flera revisorer. 
Granskningen ska vara så omfattande och ingående som god 
revisionssed kräver. För varje förening ska revisorn eller 
revisorerna upprätta ett yttrande över granskningen. Av 
yttrandena ska det framgå huruvida sådana villkor som avses i 
32 § första stycket 2 och 3 har bestämts på ett sakligt och 
korrekt sätt. Det ska i det sammanhanget anges vilken eller 
vilka metoder som har använts vid värderingen av 
föreningarnas tillgångar och skulder, resultatet av de 
tillämpade värderingsmetoderna och deras lämplighet samt 
vilken vikt som de har ansetts ha vid den samlade bedömningen 
av värdet på var och en av föreningarna. Särskilda 
svårigheter att uppskatta värdet av egendomen ska anmärkas.

Revisorernas yttranden ska bifogas till fusionsplanen. 

35 § Bestämmelserna om revisorsgranskning i 10, 11 och 
34 §§ ska inte tillämpas, om

1. samtliga medlemmar i de föreningar som deltar i den 
gränsöverskridande fusionen har samtyckt till det, eller 

2. Bolagsverket eller en utländsk behörig myndighet i en stat 
där någon av de deltagande föreningarna har sin hemvist, 
efter en gemensam begäran från de fusionerande föreningarna, 
har utsett eller godkänt en eller flera oberoende sakkunniga 
att för samtliga föreningars räkning granska fusionsplanen 
och upprätta en gemensam skriftlig rapport för alla 
föreningar. 

Det som sägs i 11 § om en revisors rätt till upplysningar och 
biträde gäller även för den som utses att utföra granskning 
enligt denna paragraf. 

Vid fusion genom absorption ska det till fusionsplanen 
bifogas ett yttrande från en eller flera sådana revisorer som 
anges i 10 § med ett sådant innehåll som avses i 9 § andra 
stycket. Ett sådant yttrande ska vid tillämpningen av 17 och 
21 §§ anses som ett revisorsyttrande enligt 34 §. 

36 § Den som Bolagsverket utser att utföra granskning 
enligt 35 § första stycket ska vara en auktoriserad eller 
godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. I fråga 
om granskningen och innehållet i den rapport som upprättas 
ska 10 § andra stycket och 34 § tillämpas.

Meddelande om att synpunkter får lämnas

36 a § Till fusionsplanen ska det bifogas ett meddelande med 
information till de fusionerande föreningarnas medlemmar, 
borgenärer och arbetstagarföreträdare eller, om sådana 
företrädare inte finns, arbetstagarna själva om att de får 
lämna synpunkter på planen till de fusionerande föreningarna. 
I meddelandet ska det anges att synpunkterna får lämnas senast 
på den femte arbetsdagen före dagen för den föreningsstämma 
som i respektive förening ska ta ställning till fusionsplanen.

Om fusionsplanen inte ska läggas fram för att godkännas på 
föreningsstämman i en förening, ska det i stället anges att 
synpunkterna får lämnas till föreningen senast fem arbetsdagar 
före styrelsens beslut att ansöka om tillstånd att verkställa 
fusionsplanen. Lag (2022:1648).

Registrering av fusionsplanen

37 § Vid en gränsöverskridande fusion ska skyldigheten enligt 
12 § att lämna in fusionsplanen med bifogade handlingar för 
registrering fullgöras av den svenska förening som deltar i 
fusionen. Om flera svenska föreningar deltar, ska skyldigheten 
fullgöras av den svenska förening som är övertagande förening 
eller, om den övertagande föreningen inte är en svensk 
förening, av den äldsta av de överlåtande svenska 
föreningarna.

Om fusionsplanen eller de handlingar som är bifogade planen är 
skrivna på något annat språk än svenska, ska den som lämnar in 
planen även ge in en översättning till svenska. Översättningen 
ska vara gjord av en översättare som är auktoriserad eller har 
motsvarande utländska behörighet. Bolagsverket får medge att 
någon översättning inte lämnas in. Lag (2022:1648).

38 § I anmälan om registrering enligt 37 § ska det lämnas 
uppgifter om

1. form, företagsnamn och säte för var och en av de 
fusionerande föreningarna, 

2. de register där föreningarna är registrerade och de nummer 
som används för identifiering i registren,

3. hur borgenärer och i förekommande fall medlemmar ska göra 
för att utöva sina rättigheter samt de adresser där de 
kostnadsfritt kan få fullständig information om detta, och

4. föreningarnas adresser. 

När registreringen kungörs enligt 19 kap. 5 §, ska kungörelsen 
innehålla de uppgifter som avses i första stycket 1-3.

I 31 kap. 25 a § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 
finns det bestämmelser om sekretess för uppgifter i ett 
yttrande som en revisor eller oberoende sakkunnig har 
upprättat enligt 34 eller 35 §. Lag (2022:1648).

Tillhandahållande av fusionsplanen

39 § Vid en gränsöverskridande fusion ska styrelsen i en 
förening som deltar i fusionen hålla fusionsplanen med 
bifogade handlingar och styrelsens redogörelse enligt 33 § 
tillgängliga för medlemmar, röstberättigade som inte är 
medlemmar, innehavare av förlagsandelar och arbetstagarnas 
företrädare eller, om sådana företrädare inte finns, för 
arbetstagarna själva. Handlingarna ska hållas tillgängliga på 
föreningens webbplats eller med något annat likvärdigt 
elektroniskt hjälpmedel under minst sex veckor före den 
föreningsstämma där frågan om godkännande av fusionsplanen ska 
behandlas.

Om fusionsplanen inte ska läggas fram för att godkännas av 
föreningsstämman i den övertagande föreningen, gäller i 
stället att handlingarna ska hållas tillgängliga under minst 
sex veckor före styrelsens beslut att ansöka om tillstånd att 
verkställa fusionsplanen.

Kopior av handlingarna ska genast och utan kostnad för 
mottagaren skickas med post till de medlemmar, röstberättigade 
som inte är medlemmar och innehavare av förlagsandelar som 
begär det och som uppger sin adress. I vilka fall handlingar 
får skickas med elektroniska hjälpmedel anges i 1 kap. 16 §.
Lag (2022:1648).

39 a § De synpunkter som har lämnats med anledning av 
meddelandet enligt 36 a § ska läggas fram på en sådan 
föreningsstämma som avses i 13 §. Lag (2022:1648).

Villkorat beslut om godkännande av fusionsplanen

40 § Föreningsstämman i en förening som deltar i en 
gränsöverskridande fusion får villkora beslutet att godkänna 
fusionsplanen med att en senare stämma godkänner de former 
som beslutas för arbetstagarnas medverkan i den övertagande 
föreningen.

Ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen

41 § Vid en gränsöverskridande fusion ska ansökan enligt 18 § 
göras av den svenska förening som deltar i fusionen. Om flera 
svenska föreningar deltar, ska ansökan göras av den svenska 
förening som är övertagande förening eller, om den övertagande 
föreningen inte är en svensk förening, av den äldsta av de 
överlåtande svenska föreningarna.

Till ansökan ska, utöver det som anges i 18 §, följande 
handlingar bifogas: 

1. en kopia av styrelsens redogörelse med eventuella yttranden 
från arbetstagarna eller deras företrädare,

2. i förekommande fall, den rapport som en oberoende sakkunnig 
enligt 35 § första stycket har upprättat, 

3. en kopia av handlingar med synpunkter som föreningens 
intressenter har lämnat med anledning av ett meddelande enligt 
36 a §, och

4. en handling med information om att det har inletts ett 
förfarande enligt lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan 
vid gränsöverskridande fusioner, delningar och ombildningar, 
under förutsättning att den lagen är tillämplig.
Lag (2022:1648).

41 a § Vid Bolagsverkets handläggning av en ansökan om 
tillstånd att verkställa en fusionsplan som avser en 
gränsöverskridande fusion gäller, utöver det som anges i 19, 
21 och 41 b-41 d §§, att Bolagsverket ska avslå ansökan om

1. det enligt 30 b § första stycket finns hinder mot att en 
eller flera av de svenska föreningarna deltar i en 
gränsöverskridande fusion, 

2. fusionen genomförs för otillbörliga eller bedrägliga 
ändamål som leder till att unionsrätten eller nationell rätt 
undgås eller kringgås eller som syftar till detta, eller för 
brottsliga ändamål, eller

3. fusionen förutsätter ett förfarande enligt lagen (2008:9) 
om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner, 
delningar och ombildningar men något sådant förfarande inte 
har inletts. Lag (2022:1648).

41 b § Om det vid handläggningen av en ansökan enligt 41 § 
uppkommer en fråga som kräver särskild fackkunskap får 
Bolagsverket förordna en lämplig person som sakkunnig. Den 
sakkunniga ska vara oberoende av de fusionerande föreningarna 
och får inte ha någon intressekonflikt med någon av dem. Den 
sakkunniga ska utföra sitt arbete opartiskt och objektivt.

Sökanden ska ersätta Bolagsverket för dess kostnader för den 
sakkunniga. Bolagsverket ska fatta beslut om det belopp som 
sökanden ska betala. Av beslutet ska det framgå när beloppet 
ska betalas och vad kostnaderna avser.

Om ett belopp som har beslutats inte betalas i rätt tid, ska 
fordran lämnas för indrivning. Bestämmelser om indrivning 
finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar 
m.m. Lag (2022:1648).

41 c § Den dag som avses i 21 § andra stycket ska vid en 
gränsöverskridande fusion bestämmas till en dag som infaller 
tidigast tre månader efter registreringen enligt 12 § av 
fusionsplanen. Lag (2022:1648).

41 d § Om ett ärende om tillstånd att verkställa en 
fusionsplan enligt 22 § ska överlämnas till domstol och den 
övertagande föreningens styrelse ska ha sitt säte i en annan 
stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet än Sverige, 
ska ärendet överlämnas till tingsrätten i den ort där 
styrelsen i den svenska förening som har gjort ansökan har 
sitt säte Lag (2022:1648).

41 e § Om Bolagsverket med stöd av 22 eller 41 d § har 
överlämnat ett ärende om tillstånd att verkställa en 
fusionsplan som avser en gränsöverskridande fusion till 
domstol, ska domstolen avslå ansökan, om

1. en borgenär som har motsatt sig ansökan presenterar 
trovärdiga uppgifter om att fusionen medför fara för att hans 
eller hennes fordran inte ska bli betald och om att ingen 
betryggande säkerhet har lämnats för fordran, och 

2. föreningen inte visar att det inte finns någon fara för att 
fordran inte ska bli betald eller att betryggande säkerhet har 
lämnats.

Om ansökan inte ska avslås, ska domstolen lämna tillstånd att 
verkställa fusionsplanen. Lag (2022:1648).

Utfärdande av fusionsintyg

42 § Vid en gränsöverskridande fusion ska Bolagsverket, när 
verket har gett tillstånd att verkställa fusionsplanen enligt 
22 § eller när en domstol, genom ett beslut som har fått laga 
kraft, har gett tillstånd att verkställa fusionsplanen enligt 
41 e §, för varje svensk förening som deltar i fusionen 
utfärda ett intyg om att den del av förfarandet som regleras 
av svensk lag har genomförts på föreskrivet sätt 
(fusionsintyg). Ett fusionsintyg får dock inte utfärdas om det 
har väckts talan mot föreningsstämmans beslut att godkänna 
fusionsplanen och målet inte har avgjorts slutligt.

Ett fusionsintyg ska utfärdas inom tre månader från dagen för 
ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen. Om det på 
grund av ärendets komplexitet eller annars finns särskilda 
skäl för en längre handläggningstid får tremånadersfristen 
överskridas. Om tremånadersfristen inte kan hållas, ska 
sökanden underrättas om skälen för detta.

Fusionsintyget ska tillhandahållas behöriga myndigheter i 
övriga berörda medlemsstater. Lag (2022:1648).

Registrering av en fusion när den övertagande föreningen ska 
ha sin hemvist i en annan stat än Sverige

43 § Om den övertagande föreningen har sin hemvist i en annan 
stat än Sverige, ska en svensk förening som deltar i fusionen 
inför registreringen av fusionen lämna in en kopia av 
fusionsplanen till den behöriga myndigheten i den staten. 
Detsamma gäller om föreningen vid kombination ska ha sin 
hemvist i en annan stat än Sverige. Handlingen ska lämnas in 
inom sex månader från den dag då fusionsintyget utfärdades.

Efter underrättelse från den behöriga utländska myndigheten om 
att fusionen har genomförts, ska Bolagsverket i 
föreningsregistret föra in en uppgift om att den eller de 
svenska överlåtande föreningar som har deltagit i fusionen har 
upplösts. Lag (2022:1648).

Registrering av en fusion när den övertagande föreningen ska 
ha sin hemvist i Sverige

44 § Om den övertagande föreningen har eller, vid kombination, 
ska ha sin hemvist i Sverige, ska Bolagsverket registrera den 
gränsöverskridande fusionen i föreningsregistret. Anmälan för 
registrering ska göras av styrelsen i den övertagande 
föreningen inom sex månader från den dag då fusionsintyget 
utfärdades. Vid kombination ska styrelsen även för 
registrering anmäla vilka som har utsetts till 
styrelseledamöter och i förekommande fall styrelsesuppleanter 
i den övertagande föreningen. Lag (2022:1648).

45 § Bolagsverket får registrera fusionen enligt 44 § endast 
om

1. verket har utfärdat ett fusionsintyg för varje svensk 
förening som deltar i fusionen,

2. verket har fått del av ett fusionsintyg för varje utländsk 
förening som deltar i fusionen,

3. de utländska föreningar som deltar i fusionen har gett in 
en kopia av fusionsplanen, och

4. det inte heller finns något hinder mot registrering av 
fusionen.

Om lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid 
gränsöverskridande fusioner, delningar och ombildningar är 
tillämplig, får fusionen registreras endast

1. om ett avtal har träffats eller ett beslut har fattats om 
medverkan enligt den lagen eller om förhandlingsperioden har 
löpt ut utan att ett sådant avtal har träffats eller ett 
sådant beslut har fattats, och

2. om den övertagande föreningens stadgar inte strider mot det 
system för medverkan som ska gälla enligt lagen.
Lag (2022:1648).

46 § Bolagsverket ska så snart som möjligt underrätta 
behöriga myndigheter i den eller de stater där den eller de 
överlåtande föreningarna har sin hemvist om registreringen.

En fusions rättsverkningar

47 § Vid en gränsöverskridande fusion uppkommer de 
rättsverkningar som avses i 25 § vid den tidpunkt som har 
fastställts i den stat där den övertagande föreningen har sin 
hemvist. Om den övertagande föreningen har sin hemvist i 
Sverige, uppkommer rättsverkningarna vid registreringen av 
fusionen i föreningsregistret enligt 44 §.

Utöver 25 § första stycket gäller att de fusionerande 
föreningarnas rättigheter och skyldigheter som härrör ur 
anställningsavtal eller anställningsförhållanden, och som 
finns vid den tidpunkt då den gränsöverskridande fusionen får 
verkan, övergår till den övertagande föreningen. 
Lag (2022:1648).

48 § Har upphävts genom lag (2022:1648).

Gränsöverskridande fusion mellan en förening och 
ett helägt dotterbolag

49 § Om en svensk ekonomisk förening äger samtliga aktier 
i en utländsk juridisk person som motsvarar ett svenskt 
aktiebolag och har sin hemvist inom Europeiska ekonomiska 
samarbetsområdet, får den utländska juridiska personen gå upp 
i föreningen genom fusion.

50 § Om en utländsk förening som har sin hemvist inom 
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet äger samtliga aktier i 
ett svenskt aktiebolag får bolaget gå upp i den utländska 
föreningen genom fusion. En sådan fusion får dock inte 
genomföras om bolaget är ett aktiebolag med särskild 
vinstutdelningsbegränsning.

51 § Vid en fusion enligt 49 eller 50 § ska de bestämmelser 
som anges i 30 § tillämpas, dock med följande avvikelser.

1. Fusionsplanen behöver inte innehålla sådana uppgifter som 
avses i 32 § första stycket 2, 3, 5 och 12.

2. Bestämmelserna om revisorsgranskning i 10, 11 och 34-36 §§ 
och om föreningsstämmans prövning av fusionsplanen i 13 § 
första stycket ska inte tillämpas.

3. Styrelsen i den överlåtande föreningen behöver inte 
upprätta någon redogörelse enligt 33 §.

4. I fråga om arten av fusionens rättsverkningar gäller 29 § i 
stället för 25 § första stycket 1-4.

Det som sägs om en överlåtande förening i detta kapitel ska 
vid tillämpningen på en fusion enligt 49 eller 50 § gälla 
bolaget. Lag (2022:1648).

17 kap. Likvidation

Frivillig likvidation

Föreningsstämmans beslut om likvidation

1 § Föreningsstämman får besluta att föreningen ska gå i 
likvidation.

Majoritetskrav vid beslut om likvidation 

2 § Ett beslut av föreningsstämman om likvidation är 
giltigt om minst två tredjedelar av de röstande har röstat 
för det.

Av 6 kap. 33 § andra stycket framgår att det i stadgarna får 
tas in längre gående villkor för att ett beslut om 
likvidation ska vara giltigt.

När det finns grund för tvångslikvidation enligt 11 eller 
16 § är ett beslut om likvidation dock alltid giltigt om 
majoritetskravet i 6 kap. 33 § första stycket är uppfyllt.

Styrelsens skyldighet att låta stämman pröva frågan om 
likvidation

3 § Styrelsen ska genast för föreningsstämmans prövning 
lägga fram frågan om huruvida föreningen ska gå i 
likvidation, om

1. det på grund av inträffade förluster eller av någon annan 
orsak finns skäl att anta att föreningens ställning 
fortlöpande kommer att försämras så att föreningens skulder 
och avsättningar inte kommer att täckas av tillgångarna,

2. det finns betydande osäkerhet om föreningens ekonomiska 
möjligheter att fortsätta sin verksamhet i andra fall än som 
avses i 1, eller

3. antalet medlemmar i föreningen under mer än en månad har 
varit mindre än tre.

Förslag till beslut i frågan om likvidation

4 § Om föreningsstämman ska pröva en fråga om likvidation 
ska styrelsen eller, om förslaget väcks av någon annan, 
förslagsställaren upprätta ett förslag till beslut.

I förslaget till beslut ska det finnas uppgifter om skälen 
för att föreningen ska gå i likvidation eller inte, och vilka 
alternativ till likvidation som finns. För det fall förslaget 
innebär att föreningen ska gå i likvidation, ska det även 
innehålla uppgifter om

1. från vilken dag som beslutet om likvidation bör gälla,

2. den beräknade tidpunkten för skiftet,

3. skifteslikvidens beräknade storlek, och

4. styrelsens eller förslagsställarens eventuella förslag 
till likvidator.

Om det är styrelsen som väcker frågan om likvidation i ett 
fall som avses i 3 § 1 eller 2, ska det till förslaget även 
bifogas en redogörelse som belyser föreningens ekonomiska 
framtidsutsikter och som är undertecknad av styrelsen. Till 
förslaget ska det även bifogas ett yttrande över styrelsens 
redogörelse som är undertecknat av föreningens revisor. 

5 § Om en fråga om likvidation i ett fall som avses i 3 § 
1 eller 2 ska behandlas på en annan föreningsstämma än en 
årsstämma, ska det till förslaget till stämman även bifogas

1. en kopia av den årsredovisning som innehåller de senast 
fastställda balans- och resultaträkningarna, med en 
anteckning om föreningsstämmans beslut om föreningens vinst 
eller förlust, och 

2. en kopia av revisionsberättelsen för det år som 
årsredovisningen avser. 

Om det är styrelsen som väcker frågan, ska det dessutom 
bifogas en redogörelse för händelser av väsentlig betydelse 
för föreningens ställning som har inträffat efter det att 
årsredovisningen lämnades. Redogörelsen ska vara undertecknad 
av styrelsen. Vidare ska det bifogas ett yttrande över 
styrelsens redogörelse som är undertecknat av föreningens 
revisor. 

Kallelsens innehåll

6 § I kallelsen till den föreningsstämma som ska pröva 
frågan om likvidation ska förslagets huvudsakliga innehåll 
anges.

Tillhandahållande av förslag till beslut

7 § Styrelsen ska från tidpunkten för kallelsen och fram 
till föreningsstämman hålla ett förslag till beslut i frågan 
om likvidation tillgängligt hos föreningen för medlemmar, 
röstberättigade som inte är medlemmar och innehavare av 
förlagsandelar. I förekommande fall ska de handlingar som 
avses i 4 och 5 §§ hållas tillgängliga tillsammans med 
förslaget.

En kopia av förslaget med bifogade handlingar ska genast och 
utan kostnad för mottagaren skickas med post till de personer 
enligt första stycket som begär det och som uppger sin 
adress. I vilka fall handlingar får skickas med elektroniska 
hjälpmedel anges i 1 kap. 16 §.

Handlingarna ska läggas fram på stämman. 

Innehållet i föreningsstämmans beslut

8 § Ett beslut om likvidation ska innehålla en uppgift om 
att likvida-tionsbeslutet ska gälla omedelbart eller en 
uppgift om den senare dag som beslutet ska gälla från. 
Beslutet ska även innehålla stämmans eventuella förslag till 
likvidator.

Registrering av ett beslut om likvidation 

9 § Föreningsstämman ska se till att ett beslut om 
likvidation genast anmäls för registrering i 
föreningsregistret.

Den tidpunkt då ett beslut om likvidation börjar gälla

10 § Föreningsstämmans beslut om likvidation gäller 
omedelbart eller från och med den senare dag som stämman 
bestämmer. När det finns grund för tvångslikvidation enligt 
11 eller 16 § gäller beslutet alltid omedelbart.

Tvångslikvidation 

Bolagsverkets beslut om tvångslikvidation 

11 § Bolagsverket ska besluta att en förening ska gå i 
likvidation, om

1. föreningen inte på föreskrivet sätt har lämnat in en 
anmälan till Bolagsverket om en sådan behörig styrelse, 
särskild delgivningsmottagare eller revisor som ska finnas 
enligt denna lag, eller

2. föreningen inte enligt 8 kap. 3 eller 16 § 
årsredovisningslagen (1995:1554) har kommit in med 
årsredovisning och revisionsberättelse och i förekommande fall 
koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse till 
Bolagsverket inom elva månader från det att räkenskapsåret 
gick ut.

Ett beslut om likvidation ska dock inte meddelas om 
likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning 
hos Bolagsverket.

En fråga om likvidation enligt första stycket ska prövas av 
Bolagsverket självmant eller på ansökan av styrelsen, en 
styrelseledamot, en verkställande direktör, en medlem, en 
innehavare av förlagsandelar, en borgenär eller, i ett sådant 
fall som avses i första stycket 1, någon annan vars rätt är 
beroende av att det finns någon som kan företräda föreningen.
Lag (2024:1118).

Handläggningen hos Bolagsverket

12 § I ett ärende enligt 11 § ska Bolagsverket förelägga 
föreningen och de medlemmar, innehavare av förlagsandelar och 
borgenärer som vill yttra sig i ärendet att lämna in ett 
skriftligt yttrande eller efterfrågade handlingar till verket 
inom en viss tid (likvidationsföreläggande).

Föreläggandet ska delges föreningen om det kan göras på något 
annat sätt än enligt 38 och 47–51 §§ delgivningslagen 
(2010:1932). Bolagsverket ska kungöra föreläggandet i Post- 
och Inrikes Tidningar minst en månad före utgången av den 
utsatta tiden.

När Bolagsverkets beslut om tvångslikvidation börjar gälla 

13 § Bolagsverkets beslut om tvångslikvidation gäller 
omedelbart. Det ska registreras i föreningsregistret.

Avgift för kostnaderna i likvidationsförfarandet 

14 § Om Bolagsverket självmant meddelar ett 
likvidationsföreläggande som grundar sig på 11 § första 
stycket 1, ska verket besluta att föreningen ska betala en 
särskild avgift för kostnaderna i likvidationsförfarandet.

Ett sådant avgiftsbeslut får fattas endast om Bolagsverket 
senast sex veckor innan likvidationsföreläggandet meddelades 
har skickat en påminnelse till föreningens senast anmälda 
postadress om den brist som föreläggandet avser. Påminnelsen 
ska innehålla en upplysning om att föreningen kan bli skyldig 
att betala en avgift om bristen inte avhjälps. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare 
föreskrifter om avgiftens storlek. 

15 § Ett avgiftsbeslut enligt 14 § ska upphävas, om det i 
likvidationsärendet kommer fram att det inte fanns grund för 
tvångslikvidation när likvidationsföreläggandet meddelades.

En förening ska befrias från en avgift enligt 14 §, om den 
underlåtenhet som har föranlett avgiften framstår som 
ursäktlig med hänsyn till omständigheter som föreningen inte 
har kunnat råda över. Föreningen ska också befrias från 
avgiften om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut 
den. Bestämmelserna om befrielse från avgift ska beaktas även 
om något yrkande om detta inte har framställts.

Om en avgift inte har betalats trots en uppmaning om det, ska 
avgiften lämnas för indrivning. Regeringen får meddela 
föreskrifter om att indrivning inte behöver begäras för 
obetydliga belopp. Bestämmelser om indrivning finns i lagen 
(1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid 
indrivning får avgiftsbeslutet verkställas enligt 
utsökningsbalken. 

Allmän domstols beslut om tvångslikvidation 

16 § Allmän domstol ska besluta att en förening ska gå i 
likvidation, om

1. föreningen enligt stadgarna är skyldig att gå i 
likvidation, 

2. föreningens verksamhet drivs på ett sätt som uppenbarligen 
inte motsvarar de förutsättningar under vilka föreningen har 
registrerats,

3. föreningen är en sådan förening som avses i 1 kap. 5 § och 
föreningens tillgångar enligt balansräkningen för det närmast 
föregående räkenskapsåret till övervägande del består av 
något annat än andelar i den eller de andra ekonomiska 
föreningarna, eller

4. antalet medlemmar i föreningen under mer än sex månader 
har varit mindre än tre.

Ett beslut om likvidation ska dock inte meddelas, om det 
under ärendets handläggning vid tingsrätten visas att 
likvidationsgrunden har upphört.

17 § En fråga om likvidation ska prövas av domstolen 
efter
1. en anmälan av Bolagsverket i de fall som avses i 16 § 
första stycket 1–3,

2. en ansökan av styrelsen, en styrelseledamot, en 
verkställande direktör, en medlem eller en innehavare av 
förlagsandelar i de fall som avses i 16 § första stycket 1 
eller 4, eller

3. en ansökan av föreningens revisor i de fall som avses i 
16 § första stycket 4.

I de fall som avses i 16 § första stycket 4 är styrelsen 
skyldig att inom två veckor från utgången av 
sexmånadersfristen ansöka om likvidation.

Handläggningen hos allmän domstol

18 § I ett ärende enligt 16 § ska domstolen förelägga 
föreningen och de medlemmar, innehavare av förlagsandelar och 
borgenärer som vill yttra sig i ärendet att lämna in ett 
skriftligt yttrande till domstolen inom en viss tid.

Föreläggandet ska delges föreningen, om det kan göras på 
något annat sätt än enligt 38 och 47–51 §§ delgivningslagen 
(2010:1932). Domstolen ska kungöra föreläggandet i Post- och 
Inrikes Tidningar minst en månad före utgången av den utsatta 
tiden.

När allmän domstols beslut om tvångslikvidation börjar gälla 

19 § Allmän domstols beslut om tvångslikvidation gäller 
omedelbart. Det ska registreras i föreningsregistret.

Personligt betalningsansvar för föreningens företrädare

20 § Om styrelsen inte ansöker om likvidation inom den tid 
som anges i 17 § andra stycket, ansvarar styrelseledamöterna 
solidariskt för de skyldigheter som uppkommer för föreningen 
under den tid som underlåtenheten består.

Den som med vetskap om styrelsens underlåtenhet handlar för 
föreningens räkning ansvarar solidariskt med styrelsens 
ledamöter för de skyldigheter som därigenom uppkommer för 
föreningen. 

Ansvaret enligt första och andra styckena gäller inte för den 
som visar att han eller hon inte har varit försumlig. 

Personligt betalningsansvar för föreningens medlemmar

21 § En medlem som vet om att föreningen är skyldig att gå 
i likvidation enligt 16 § första stycket 4 men trots det 
deltar i ett beslut att fortsätta föreningens verksamhet, 
ansvarar solidariskt med dem som enligt 20 § ansvarar för 
skyldigheter som uppkommer för föreningen.

Ansvarsperiodens slut

22 § Ansvaret enligt 20 och 21 §§ omfattar inte 
skyldigheter som uppkommer sedan

1. antalet medlemmar i föreningen åter är minst tre,

2. en ansökan har gjorts enligt 17 § första stycket 2, i de 
fall som avses i 16 § första stycket 4, eller 17 § första 
stycket 3, eller

3. föreningsstämman, Bolagsverket eller en domstol har 
beslutat om likvidation.

Beslut att utse eller entlediga en likvidator

Beslut att utse en likvidator

23 § Bolagsverket ska utse en eller flera likvidatorer 
när
1. verket beslutar om likvidation,

2. verket efter en anmälan enligt 9 § har registrerat ett 
beslut om likvidation, eller

3. det i något annat fall för en förening i likvidation inte 
finns en behörig likvidator som har anmälts till registret.

En domstol ska utse en eller flera likvidatorer när den 
beslutar om likvidation.

Ett beslut att utse en likvidator ska registreras i 
föreningsregistret.

Kvalifikationskrav för en likvidator

24 § Den som utses till likvidator ska vara lämplig för 
uppdraget. Den som har ingått i föreningens ledning får utses 
till likvidator endast om det finns särskilda skäl för det.

Bestämmelserna om styrelseledamöter i 7 kap. 9–11 §§ ska 
tillämpas även på likvidatorer.

Beslut att entlediga en likvidator

25 § Om en likvidator begär att få avgå och visar skäl för 
det, ska likvidatorn entledigas. En likvidator ska också 
entledigas om han eller hon inte är lämplig eller av någon 
annan orsak bör skiljas från uppdraget.

En likvidator ska entledigas av allmän domstol eller, om 
likvidatorn har utsetts av Bolagsverket och själv begär att 
bli entledigad, av Bolagsverket. En ansökan om att domstol 
ska besluta om entledigande får göras av Bolagsverket, 
likvidatorn, en medlem, en innehavare av förlagsandelar eller 
någon annan vars rätt är beroende av likvidationen.

Den som entledigar en likvidator ska genast utse en ny. Detta 
gäller dock inte om det finns någon annan likvidator och det 
inte är nödvändigt att utse en ny likvidator i den 
entledigades ställe.

Genomförande av en likvidation

Likvidatorns ställning

26 § Likvidatorn går in i styrelsens och den verkställande 
direktörens ställe och har i uppdrag att genomföra 
likvidationen. Bestämmelserna om styrelsens och 
styrelseledamöternas uppgifter och ansvar i denna lag och i 
tillämplig lag om årsredovisning gäller även likvidatorn, om 
något annat inte följer av detta kapitel.

Om föreningsstämman har beslutat att föreningen ska gå i 
likvidation företräds föreningen av styrelsen och i 
förekommande fall den verkställande direktören till dess att 
en likvidator har utsetts.

Revision och särskild granskning under likvidationen

27 § Ett uppdrag att vara revisor eller särskild granskare 
upphör inte när en förening går i likvidation. Under 
likvidationen ska 8 och 9 kap. tillämpas.

Revisorn ska i revisionsberättelsen uttala sig om huruvida 
likvidationen fördröjs i onödan.

Föreningsstämmans ställning under likvidationen

28 § Bestämmelserna i denna lag om föreningsstämman gäller 
även under en likvidation, om inte något annat följer av 
detta kapitel eller av ändamålet med likvidationen.

Redovisning för tiden innan en likvidator utses

29 § När en förening har gått i likvidation och en 
likvidator har utsetts, ska styrelsen och den verkställande 
direktören genast redovisa sin förvaltning av föreningens 
angelägenheter under den tid för vilken någon årsredovisning 
och koncernredovisning inte förut har lagts fram på en 
föreningsstämma. Redovisningen ska upprättas enligt 
tillämplig lag om årsredovisning och granskas av föreningens 
revisor enligt 8 kap. Redovisningen och revisionsberättelsen 
ska läggas fram på en föreningsstämma så snart som möjligt. 
Bestämmelserna i 6 kap. 10 § 3 och 23 § om stämmans 
behandling av frågan om ansvarsfrihet och om att handlingarna 
ska tillhandahållas inför stämman ska tillämpas.

Om den tid som redovisningen ska avse omfattar även 
föregående räkenskapsår, ska det upprättas en särskild 
redovisning för det året och, om föreningen är en 
moderförening som är skyldig att upprätta koncernredovisning, 
en särskild koncernredovisning.

Kallelse på okända borgenärer

30 § Likvidatorn ska genast efter tillträdet ansöka om 
kallelse på föreningens okända borgenärer enligt lagen 
(1981:131) om kallelse på okända borgenärer.

Avveckling av verksamheten

31 § Likvidatorn ska så snart som möjligt och i den 
utsträckning som det behövs för likvidationen omvandla 
föreningens egendom till pengar, genom försäljning på 
offentlig auktion eller på något annat lämpligt sätt, och 
betala föreningens skulder. Likvidatorn får fortsätta 
föreningens verksamhet om det behövs för en ändamålsenlig 
avveckling eller för att de anställda ska få skälig tid att 
skaffa nya anställningar. 

Obestånd

32 § Om föreningen är på obestånd, ska likvidatorn ansöka 
om att föreningen försätts i konkurs.

Redovisning under likvidationen

33 § Likvidatorn ska för varje räkenskapsår upprätta en 
årsredovisning, som ska läggas fram på årsstämman. I fråga om 
stämman och redovisningen tillämpas inte

– 6 kap. 10 § 1 och 2 i denna lag,

– 2 kap. 1 § andra stycket, 5 kap. 20, 37–44 och 48 §§ och 
6 kap. 5 § årsredovisningslagen (1995:1554), och

– 2 kap. 1 §, 5 kap. 2 § 4 och 6 kap. 3 § lagen (1995:1559) 
om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag.

I balansräkningen får det egna kapitalet tas upp i en post. 
Balansräkningen ska dock innehålla en uppgift om 
insatskapitalet, i förekommande fall fördelat på 
medlemsinsatser och förlagsinsatser.

En tillgång får inte tas upp till ett högre värde än den 
beräknas inbringa efter avdrag för försäljningskostnaderna. 
Om en tillgång kan beräknas inbringa ett väsentligt högre 
belopp än det värde som har tagits upp i balansräkningen 
eller om det för en skuld eller en likvidationskostnad kan 
beräknas gå åt ett belopp som väsentligt avviker från den 
redovisade skulden eller avsättningen, ska det beräknade 
beloppet anges vid tillgångs-, skuld- eller 
avsättningsposten.

34 § Bestämmelserna om koncernredovisning och om 
delårsrapport i tillämplig lag om årsredovisning ska inte 
tillämpas på en förening som har gått i likvidation.

Skifte

35 § Likvidatorn ska skifta föreningens återstående 
tillgångar när den anmälningstid som framgår av kallelsen på 
okända borgenärer har löpt ut och alla kända skulder 
betalats. Om det råder tvist om en skuld eller om en skuld 
inte har förfallit till betalning eller av någon annan orsak 
inte kan betalas, ska pengar sättas av till betalning av 
skulden. Resterande tillgångar ska därefter skiftas.

Talan mot skifte

36 § En medlem eller en innehavare av förlagsandelar som 
är missnöjd med skiftet får väcka talan mot föreningen inom 
tre månader efter det att slutredovisning enligt 37 § lades 
fram på en föreningsstämma.

Om skiftet ändras till följd av en talan enligt första 
stycket, ska den som har tagit emot för mycket återlämna den 
överskjutande delen. På värdet av den egendom som ska 
återlämnas ska det betalas ränta enligt 5 § räntelagen 
(1975:635) från det att egendomen lämnades ut till dess att 
ränta ska betalas enligt 6 § räntelagen, till följd av 3 
eller 4 § i den lagen. Om det uppstår en brist vid 
återbäringen är de personer som har medverkat till skiftet 
ansvariga för bristen enligt 12 kap. 8 § i denna lag.

Slutredovisning

37 § När ett uppdrag som likvidator har fullgjorts, ska 
likvidatorn så snart som möjligt lämna en slutredovisning för 
förvaltningen genom en förvaltningsberättelse som avser 
likvidationen i sin helhet. Berättelsen ska även innehålla en 
redogörelse för skiftet. Tillsammans med berättelsen ska 
likvidatorn lämna redovisningshandlingar för hela 
likvidationstiden.

Berättelsen och redovisningshandlingarna ska lämnas till 
föreningens revisor. Revisorn ska inom en månad därefter 
lämna en revisionsberättelse över slutredovisningen och 
förvaltningen under likvidationen.

38 § När revisionsberättelsen har lämnats till likvidatorn 
ska likvidatorn genast kalla medlemmarna till en 
föreningsstämma för granskning av slutredovisningen. 
Slutredovisningen med bifogade redovisningshandlingar ska 
tillhandahållas medlemmar och innehavare av förlagsandelar 
enligt 6 kap. 23 § första och andra styckena och läggas fram 
på stämman.

Stämman ska fatta beslut angående ansvarsfrihet för 
likvidatorn. I fråga om beslutet tillämpas 6 kap. 10 § 3 och 
13 § andra stycket.

Föreningens upplösning

39 § När likvidatorn har lagt fram slutredovisningen är 
föreningen upplöst. Likvidatorn ska genast anmäla detta för 
registrering i föreningsregistret. Kopior av de handlingar 
som anges i 38 § första stycket ska bifogas anmälan.

Skadeståndstalan

40 § Trots att föreningen är upplöst enligt 39 § får en 
tiondel av de röstberättigade i föreningen begära hos 
likvidatorn att en föreningsstämma hålls för behandling av en 
fråga om huruvida en talan om skadestånd till föreningen ska 
väckas enligt 21 kap. I så fall ska 6 kap. 18 § andra stycket 
tillämpas.

Preskription av rätt till andel i tillgångarna

41 § En medlem eller en innehavare av förlagsandelar som 
inte inom fem år efter det att slutredovisningen lades fram 
på en föreningsstämma anmäler sig för att få ut det som han 
eller hon har fått vid skiftet, förlorar sin andel i de 
skiftade tillgångarna. Med tillämpning av 42 § ska 
kvarvarande tillgångar då skiftas mellan föreningens övriga 
medlemmar och innehavare av förlagsandelar. Om tillgångarna 
är av obetydligt värde, får Bolagsverket på anmälan av 
likvidatorn besluta att de ska tillfalla Allmänna 
arvsfonden.

Fortsatt likvidation

42 § Likvidationen ska fortsätta om det efter föreningens 
upplösning enligt 39 §

1. visar sig att föreningen har tillgångar,

2. väcks talan mot föreningen, eller 

3. av något annat skäl uppkommer behov av en 
likvidationsåtgärd. 

Likvidatorn ska genast anmäla den fortsatta likvidationen för 
registrering i föreningsregistret. Kallelsen till den första 
föreningsstämman efter återupptagandet ska göras enligt 
stadgarna. Dessutom ska en skriftlig kallelse skickas till 
varje medlem vars postadress är införd i medlemsförteckningen 
eller på något annat sätt är känd för föreningen.

Om de tillgångar som avses i första stycket 1 är av 
obetydligt värde, får Bolagsverket på anmälan av likvidatorn 
besluta att de i stället ska tillfalla Allmänna arvsfonden. 

Upphörande av likvidation

43 § Om föreningen har gått i likvidation på grund av 
föreningsstämmans beslut eller, i ett sådant fall som avses i 
18 kap. 14 § första stycket, på grund av allmän domstols 
beslut, får stämman sedan föreningens revisor har yttrat sig 
besluta att likvidationen ska upphöra och att föreningens 
verksamhet ska återupptas. Ett sådant beslut får dock inte 
fattas, om

1. det finns grund för tvångslikvidation enligt 11 eller 
16 §, eller

2. utskiftning har genomförts.

Om föreningsstämman beslutar att likvidationen ska upphöra, 
ska den samtidigt välja en styrelse.

Likvidatorn ska se till att beslutet om att likvidationen ska 
upphöra och valet av styrelse genast anmäls för registrering 
i föreningsregistret. Beslutet får inte verkställas förrän 
det har registrerats.

44 § Om ett likvidationsbeslut har upphävts genom en dom 
eller ett domstolsbeslut som har fått laga kraft, ska 
likvidatorn genast anmäla detta för registrering i 
föreningsregistret. Om det upphävda likvidationsbeslutet är 
ett sådant som avses i detta kapitel, ska likvidatorn även 
kalla till en föreningsstämma för val av en styrelse.

45 § När en likvidation har upphört enligt 43 eller 44 §, 
ska 37 § tillämpas. Kopior av de handlingar som anges i 38 § 
första stycket ska lämnas in till Bolagsverket.

Särskilda bestämmelser om föreningar som kan bli föremål för 
resolution

46 § Om styrelsen i en förening som omfattas av lagen 
(2015:1016) om resolution bedömer att frågan om likvidation 
bör läggas fram för föreningsstämmans prövning, ska den 
underrätta Riksgäldskontoret och Finansinspektionen om 
detta.

Om föreningen är försatt i resolution eller om 
Riksgäldskontoret inom sju dagar från det att myndigheten tog 
emot en sådan underrättelse meddelar styrelsen att föreningen 
ska försättas i resolution, får någon kallelse till stämman 
inte utfärdas. Lag (2018:1401).

47 § Om ett ärende enligt 11 eller 16 § avser en förening 
som omfattas av lagen (2015:1016) om resolution, ska 
Bolagsverket eller domstolen underrätta Riksgäldskontoret och 
Finansinspektionen om att ärendet har inletts.

Bolagsverket eller domstolen får inte besluta om likvidation 
om Riksgäldskontoret inom sju dagar från det att myndigheten 
tog emot en sådan underrättelse har meddelat att föreningen 
är försatt eller ska försättas i resolution.
Lag (2018:1401).

18 kap. Upplösning utan föregående likvidation

Upplösning genom förenklad avveckling 

Bolagsverkets beslut om förenklad avveckling

1 § Bolagsverket får efter ansökan från en förening 
besluta att föreningen ska upplösas genom förenklad 
avveckling.

Ansökan om förenklad avveckling 

2 § Föreningen får ansöka om förenklad avveckling om 
föreningsstämman har fattat beslut om det. Stämmans beslut är 
giltigt endast om samtliga medlemmar har röstat för det och 
om samtliga styrelseledamöter och i förekommande fall den 
verkställande direktören vid stämman samtycker till det.

Av 6 kap. 33 § andra stycket framgår att det i stadgarna får 
tas in längre gående villkor för att ett beslut om förenklad 
avveckling ska vara giltigt.

I kallelsen till den stämma som ska ta ställning till om en 
ansökan om förenklad avveckling bör göras ska ett förslag 
till beslut och de huvudsakliga skälen för förslaget anges. 
Av kallelsen ska även de rättsverkningar av en avveckling som 
anges i 7 § första stycket 2 och 3 framgå.

3 § Föreningen ska inom en månad från föreningsstämmans 
beslut ansöka hos Bolagsverket om förenklad avveckling.

Ansökan ska vara undertecknad av samtliga styrelseledamöter 
och i förekommande fall den verkställande direktören. 
Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare 
föreskrifter om ansökans innehåll. 

Bolagsverkets handläggning 

4 § Om en ansökan om förenklad avveckling lämnas in efter den 
tid som anges i 3 § första stycket, ska den avvisas. 
Bolagsverket ska därutöver vid sin handläggning av en ansökan 
tillämpa 19 kap. 3 § första och tredje styckena. Det som sägs 
om anmälan och avskrivning ska då i stället avse ansökan 
respektive avvisning.

Om det inte finns skäl att avvisa ansökan och det inte heller 
finns skäl att avslå den enligt 5 §, ska Bolagsverket så snart 
som möjligt kungöra den i Post- och Inrikes Tidningar.

Bolagsverket får bevilja en ansökan om förenklad avveckling 
tidigast två månader efter kungörelsen. Lag (2024:1118).

Avslag på en ansökan

5 § Bolagsverket ska avslå en ansökan om förenklad 
avveckling om

1. föreningen enligt stadgarna är skyldig att gå i 
likvidation,

2. föreningen vid föreningsstämmans beslut hade färre än tre 
medlemmar eller saknade en behörig styrelse,

3. föreningen äger fast egendom eller har en tomträtt, 
eller
4. det kan antas att föreningen har skulder eller att 
sådana kommer att uppkomma.

Registrering av ett beslut om förenklad avveckling 

6 § Ett beslut om förenklad avveckling ska genast 
registreras i föreningsregistret.

Rättsverkningar av ett beslut om förenklad avveckling

7 § När ett beslut om förenklad avveckling har fått laga 
kraft ska föreningen tas bort ur föreningsregistret. Dessutom 
uppkommer följande rättsverkningar:

1. föreningen upplöses, 

2. medlemmarna, styrelseledamöterna och den verkställande 
direktören i föreningen vid tidpunkten för föreningsstämmans 
beslut enligt 2 § blir solidariskt ansvariga för föreningens 
skyldigheter i den utsträckning som följer av andra stycket, 
och

3. medlemmarna vid den tidpunkt som anges i 2 blir i 
föreningens ställe parter i de avtal som föreningen har 
slutit med tredje man.

En medlem som inte var styrelseledamot eller verkställande 
direktör vid den tidpunkt som avses i första stycket 2 och 
som inte heller efter denna tidpunkt har varit 
styrelseledamot eller verkställande direktör, ansvarar för 
föreningens skyldigheter endast i förhållande till sin del i 
föreningens samlade medlemsinsatser. Vid beräkningen av 
föreningens samlade medlemsinsatser ska också obetalda 
insatser som har förfallit till betalning beaktas.

Föreningens tillgångar ska fördelas enligt denna lag och 
stadgarna.

Upplösning till följd av föreningens passivitet

8 § Om någon registreringsanmälan som avser en förening 
inte har kommit in till Bolagsverket under de tio senaste 
åren, ska Bolagsverket undersöka om föreningen har upphört 
med sin verksamhet. Detta ska göras genom att ett brev 
skickas till den adress som finns registrerad i 
föreningsregistret och genom en kungörelse i Post- och 
Inrikes Tidningar.

Bolagsverket ska så snart som möjligt ta bort föreningen ur 
föreningsregistret, om det två månader efter kungörandet inte 
framgår att föreningen fortfarande bedriver verksamheten 
eller avser att återuppta den. Genom borttagandet upplöses 
föreningen.

9 § Om det uppkommer ett behov av en likvidationsåtgärd 
efter det att föreningen har tagits bort ur 
föreningsregistret enligt 8 §, ska allmän domstol på ansökan 
av den som berörs besluta om likvidation. Ett sådant beslut 
gäller omedelbart.

Kallelsen till den första föreningsstämman efter beslutet ska 
göras enligt stadgarna. Därutöver ska skriftliga kallelser 
skickas till varje medlem vars postadress är införd i 
medlemsförteckningen eller på något annat sätt är känd för 
föreningen.

Upplösning efter konkurs

10 § Om en förening är försatt i konkurs och denna 
avslutas utan överskott, är föreningen upplöst när konkursen 
avslutas.

Särskilda bestämmelser vid konkurs och företagsrekonstruktion

Registrering av beslut om konkurs och företagsrekonstruktion

11 § Ett beslut om konkurs eller företagsrekonstruktion ska 
registreras i föreningsregistret.

Företrädare för föreningen i dess egenskap av konkursgäldenär 

12 § Under en konkurs företräds föreningen som 
konkursgäldenär av den styrelse och den verkställande 
direktör eller de likvidatorer som fanns vid konkursens 
början. Bestämmelserna i denna lag om avgång, entledigande 
och nytillsättning gäller dock även under konkursen.

Beslut om likvidation 

13 § Om en konkurs har avslutats utan överskott, ska 
allmän domstol efter ansökan av den som berörs besluta om 
likvidation, om

1. det visar sig att föreningen har tillgångar som inte 
omfattas av konkursen,

2. en talan väcks mot föreningen, eller 

3. det av något annat skäl uppkommer behov av en 
likvidationsåtgärd.

Ett beslut enligt första stycket gäller omedelbart.

Kallelsen till den första föreningsstämman efter beslutet ska 
göras enligt stadgarna. Därutöver ska skriftliga kallelser 
skickas till varje medlem vars postadress är införd i 
medlemsförteckningen eller på något annat sätt är känd för 
föreningen.

14 § Om en konkurs avslutas med överskott eller läggs ner 
efter en frivillig uppgörelse, eller om egendomen i 
konkursboet återställs till föreningen till följd av att ett 
ackord har fastställts, ska allmän domstol i samband med att 
konkursen avslutas besluta att föreningen ska gå i 
likvidation. Ett sådant beslut gäller omedelbart.

Om föreningen var i likvidation när den försattes i konkurs, 
ska likvidationen fortsätta enligt 17 kap. 42 §.

15 § I artikel 48.2 i Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) 2015/848 av den 20 maj 2015 om 
insolvensförfaranden finns en särskild bestämmelse om när en 
juridisk person eller ett företag ska anses upplöst.

19 kap. Registrering

Föreningsregister

1 § Bolagsverket ska föra ett föreningsregister för 
registrering enligt denna lag eller annan författning.

Registreringsspråk

2 § En registrering i föreningsregistret ska göras på 
svenska. Registreringen ska dessutom göras på något annat 
officiellt språk inom Europeiska unionen eller på norska 
eller isländska, om den förening som registreringen avser 
begär det.

Den som begär att en registrering ska göras på något annat 
språk än svenska ska, om inte Bolagsverket i ett enskilt fall 
beslutar något annat, lämna in en översättning till det 
språket av de uppgifter eller handlingar som ska registreras. 
Översättningen ska vara gjord av en översättare som är 
auktoriserad eller har motsvarande utländsk behörighet.

Handläggning av registreringsärenden

3 § Om den som har gjort en registreringsanmälan inte har 
följt det som gäller om anmälan, ska Bolagsverket förelägga 
anmälaren att yttra sig i frågan eller att göra rättelse inom 
viss tid. Detsamma gäller om verket finner att ett beslut som 
anmäls för registrering eller en handling som bifogas en 
anmälan

1. inte har tillkommit i behörig ordning,

2. till sitt innehåll strider mot lag eller annan författning 
eller mot stadgarna, eller

3. i något viktigare hänseende har en otydlig eller 
vilseledande formulering.

Om det behövs för att säkerställa anmälarens eller den 
anmäldes identitet eller behörighet att företräda föreningen, 
får Bolagsverket förelägga anmälaren eller den anmälde att 
inställa sig personligen. Bolagsverket får besluta att 
inställelsen ska ske genom ljud- och bildöverföring.

Anmälan ska skrivas av om ett föreläggande enligt första eller 
andra stycket inte följs. En upplysning om detta ska finnas 
med i föreläggandet.

Bolagsverket ska vägra registrering, om det finns hinder mot 
registrering även efter det att anmälaren har haft tillfälle 
att yttra sig över hindret. Verket får dock förelägga 
anmälaren att yttra sig på nytt innan beslut fattas i ärendet, 
om det finns skäl för det. Lag (2024:1118).

4 § Trots 3 § får Bolagsverket registrera ett beslut av 
föreningsstämman, om det enligt 6 kap. 48 § första eller 
tredje stycket inte längre är möjligt att föra talan mot 
beslutet.

Kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar

5 § Bolagsverket ska genast kungöra det som registreras i 
föreningsregistret i Post- och Inrikes Tidningar. Beslut om 
konkurs eller företagsrekonstruktion ska dock inte kungöras 
enligt denna lag.

En kungörelse som avser en ändring i ett förhållande som 
tidigare har förts in i registret ska endast ange ändringens 
art.

En kungörelse ska göras på samma språk som registreringen i 
föreningsregistret.

Verkan av registrering och kungörelse

6 § Det som enligt denna lag eller annan författning har 
förts in i för-eningsregistret ska anses ha kommit till 
tredje mans kännedom, om det har kungjorts i Post- och 
Inrikes Tidningar enligt 5 §. Detta gäller dock inte för 
rättshandlingar eller andra åtgärder som har vidtagits före 
den sextonde dagen efter kungörandet, om tredje man visar att 
det var omöjligt för honom eller henne att känna till det som 
har kungjorts.

I fråga om rättshandlingar och andra åtgärder som har 
vidtagits före en kungörelse, får föreningen inte åberopa ett 
förhållande som har eller borde ha förts in i registret mot 
någon annan än den som föreningen visar har känt till 
förhållandet.

7 § Föreningen får inte åberopa innehållet i en kungörelse 
mot tredje man, om det som har kungjorts i Post- och Inrikes 
Tidningar inte stämmer överens med det som har förts in i 
föreningsregistret. Tredje man får dock åberopa kungörelsens 
innehåll mot föreningen, om föreningen inte visar att tredje 
mannen kände till det som har förts in i 
föreningsregistret.

Om en uppgift har förts in i föreningsregistret och kungjorts
i Post- och Inrikes Tidningar både på svenska och i 
översättning till ett främmande språk och översättningen 
avviker från den svenska språkversionen, får föreningen inte 
åberopa översättningen mot tredje man. Tredje man får dock 
åberopa översättningen mot föreningen, om föreningen inte 
visar att tredje mannen kände till den svenska 
språkversionen.

8 § Om en anmälan om vem som har utsetts till 
styrelseledamot eller verkställande direktör har förts in i 
föreningsregistret och kungjorts i Post- och Inrikes 
Tidningar enligt 5 §, får föreningen inte mot tredje man 
åberopa fel eller brister vid beslutet att utse den 
registrerade personen. Detta gäller dock inte, om föreningen 
visar att tredje mannen kände till felet eller bristen.

Avregistrering av en ställföreträdare eller revisor

9 § Om en styrelseledamot, verkställande direktör, särskild 
firmatecknare, någon annan ställföreträdare för föreningen 
eller en revisor har försatts i konkurs, fått förvaltare 
enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken, fått näringsförbud eller 
avregistrerats från folkbokföringen enligt 19 eller 22 § 
folkbokföringslagen (1991:481), ska Bolagsverket stryka 
ställföreträdaren eller revisorn ur föreningsregistret. 
Detsamma gäller om auktorisationen eller godkännandet för en 
revisor har upphört att gälla eller om revisorn har fått ett 
tidsbegränsat förbud att utöva revisionsverksamhet eller att 
underteckna revisionsberättelser.

Avregistreringen ska göras omedelbart

1. vid beslut om konkurs,

2. vid beslut om tillfälligt näringsförbud,

3. vid avregistrering från folkbokföringen, eller

4. om det i samband med något av följande beslut har bestämts 
att beslutet ska gälla omedelbart:

- ett beslut att avslå en ansökan om fortsatt auktorisation 
eller godkännande av en revisor,

- ett beslut att upphäva auktorisation eller godkännande av en 
revisor, och

- ett beslut om tidsbegränsat förbud att utöva 
revisionsverksamhet eller att underteckna 
revisionsberättelser.

I övriga fall ska avregistrering göras när beslutet har fått 
laga kraft. Lag (2024:1118).

9 a § Om en uppgift i föreningsregistret om föreningens 
ställföreträdare är oriktig, ska Bolagsverket stryka uppgiften 
ur registret.

Innan avregistrering sker ska föreningen ges tillfälle att 
yttra sig inom viss tid. Om det behövs för att säkerställa 
ställföreträdarens identitet eller behörighet att företräda 
föreningen, får Bolagsverket förelägga ställföreträdaren att 
inställa sig personligen. Bolagsverket får besluta att 
inställelsen ska ske genom ljud- och bildöverföring.
Lag (2024:1118).

Bemyndigande 

10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter i ärenden om 
registrering enligt denna lag.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare 
föreskrifter om ingivning av anmälningar i 
registreringsärenden.

20 kap. Företagsnamn

Företagsnamn

1 § En ekonomisk förenings företagsnamn ska innehålla 
orden ekonomisk och förening eller förkortningen ek. för. I 
företagsnamnet får inte ordet bolag eller något annat som 
betecknar ett bolagsförhållande finnas med på ett sätt som 
kan leda till missförståndet att det är ett bolag som innehar 
företagsnamnet. Företagsnamnet ska tydligt skilja sig från 
andra företagsnamn som är införda i föreningsregistret och 
ännu är bestående. 

Om föreningens företagsnamn ska registreras på två eller 
flera språk, ska varje lydelse anges i stadgarna. 
Lag (2018:1692).

Särskilt företagsnamn

2 § Föreningens styrelse kan anta ett eller flera 
särskilda företagsnamn. Bestämmelserna i 1 § om företagsnamn 
gäller även särskilt företagsnamn. Uttrycket ekonomisk 
förening eller en förkortning av detta uttryck får dock inte 
finnas med i ett särskilt företagsnamn. Lag (2018:1692).

Andra bestämmelser om företagsnamn

3 § Bestämmelser om registrering av en ekonomisk förenings 
företagsnamn finns även i lagen (2018:1653) om företagsnamn. 
I den lagen finns också bestämmelser om förbud mot användning 
av företagsnamn och om hävning av registreringen av 
företagsnamnet. Lag (2018:1692).

Underskrifter

4 § Skriftliga handlingar som utfärdas för en ekonomisk 
förening ska undertecknas med föreningens företagsnamn, om 
företagsnamnet inte framgår på något annat sätt.

Om styrelsen eller någon annan ställföreträdare för 
föreningen har utfärdat en handling utan firmateckning, är de 
som har undertecknat handlingen solidariskt ansvariga för 
skyldigheter enligt handlingen. 

Andra stycket gäller inte, om 

1. det av handlingens innehåll framgår att den har utfärdats 
för föreningens räkning, eller

2. det av omständigheterna vid handlingens tillkomst framgick 
att den utfärdades för föreningen och mottagaren av 
handlingen får ett behörigt undertecknat godkännande av 
handlingen så snart som möjligt efter det att han eller hon 
har begärt det eller gjort personligt ansvar gällande mot 
undertecknarna av handlingen. Lag (2018:1692).

21 kap. Skadestånd

Styrelseledamöters och den verkställande direktörens 
skadeståndsansvar

1 § En styrelseledamot eller en verkställande direktör som 
uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar föreningen när han 
eller hon utför sitt uppdrag ska ersätta skadan. Detsamma 
gäller om skadan tillfogas en medlem eller någon annan genom 
en överträdelse av denna lag, tillämplig lag om 
årsredovisning eller stadgarna.

En revisors och en särskild granskares skadeståndsansvar

2 § En revisor eller en särskild granskare är 
ersättningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Han 
eller hon ska även ersätta skada som hans eller hennes 
medhjälpare uppsåtligen eller av oaktsamhet orsakar. I de fall 
som avses i 8 kap. 47 § och 50 § andra stycket denna lag och 
4 kap. 3 och 6 §§ lagen (2017:630) om åtgärder mot 
penningtvätt och finansiering av terrorism ansvarar dock 
revisorn eller den särskilda granskaren endast för skada på 
grund av oriktiga uppgifter som han eller hon eller en 
medhjälpare har haft skälig anledning att anta var oriktiga.

Om ett revisionsbolag är revisor eller särskild granskare, är 
det detta bolag och den som är huvudansvarig för revisionen 
eller den särskilda granskningen som är ersättningsskyldiga. 
Om en sammanslutning eller ett revisionsorgan som avses i 
8 kap. 22 § är revisor eller särskild granskare, är det den 
som har utfört revisionen eller den särskilda granskningen och 
den som har utsett honom eller henne som är 
ersättningsskyldiga.

Första stycket och andra stycket första meningen gäller även 
för den revisor eller oberoende sakkunniga som utför 
granskning i samband med en gränsöverskridande fusion enligt 
16 kap. Lag (2022:1648).

Medlemmars och andra röstberättigades skadeståndsansvar

3 § En medlem eller en röstberättigad som inte är medlem 
ska ersätta den skada som han eller hon uppsåtligen eller av 
grov oaktsamhet orsakar föreningen, en medlem eller någon 
annan genom att medverka till en överträdelse av denna lag, 
tillämplig lag om årsredovisning eller stadgarna.

Jämkning av skadestånd

4 § Skadestånd enligt 1–3 §§ får jämkas i den utsträckning 
som är skäligt med hänsyn till handlingens art, skadans 
storlek och omständigheterna i övrigt.

Solidariskt skadeståndsansvar

5 § Om flera ska ersätta samma skada, ansvarar de 
solidariskt för skadeståndet i den utsträckning som 
skadeståndsskyldigheten inte har jämkats för någon av dem 
enligt 4 §. Det som någon av dem har betalat i skadestånd får 
återkrävas av de andra i den utsträckning som är skäligt med 
hänsyn till omständigheterna.

Talan om skadestånd till föreningen

6 § En talan om skadestånd till föreningen enligt 1–3 §§ 
får väckas, om majoriteten eller en minoritet som består av 
minst en tiondel av de röstberättigade i föreningen vid en 
föreningsstämma

1. har röstat för ett förslag om att väcka en 
skadeståndstalan, eller

2. har röstat mot ett förslag om ansvarsfrihet om talan 
gäller en styrelseledamot eller den verkställande 
direktören.

7 § En uppgörelse i fråga om skadestånd till föreningen 
enligt 1–3 §§ får träffas endast av föreningsstämman och 
endast om inte en tiondel av de röstberättigade i föreningen 
röstar mot förslaget om uppgörelse.

Om en medlem för en skadeståndstalan för föreningens räkning, 
får en uppgörelse inte träffas utan medlemmens samtycke. 

8 § Röstberättigade som utgör minst en tiondel av samtliga 
röstberättigade i föreningen får i eget namn väcka en talan 
om skadestånd till föreningen enligt 1–3 §§. Om en 
röstberättigad sedan en talan har väckts återkallar sin 
talan, kan de övriga ändå fullfölja talan.

Den som har väckt talan ansvarar för rättegångskostnaderna 
men har rätt till ersättning av föreningen för kostnader som 
täcks av det som har kommit föreningen till godo genom 
rättegången.

Tid för att väcka talan

9 § En talan för föreningens räkning mot en 
styrelseledamot eller den verkställande direktören om 
skadestånd på grund av ett beslut eller en åtgärd under ett 
räkenskapsår ska väckas senast ett år från det att 
årsredovisningen och revisionsberättelsen för räkenskapsåret 
lades fram på föreningsstämman.

Särskilda möjligheter att väcka talan

10 § Även om förutsättningarna enligt 6 och 9 §§ för att 
väcka en talan inte är uppfyllda, får en talan i föreningens 
namn eller enligt 8 § väckas om det i årsredovisningen eller 
i revisionsberättelsen eller på något annat sätt inte har 
lämnats i väsentliga avseenden riktiga och fullständiga 
uppgifter till föreningsstämman om det beslut eller den 
åtgärd som talan grundas på.

Av 12 § framgår att tiden för att väcka en talan kan vara 
begränsad även i sådana fall som avses i första stycket.

11 § Styrelsen får väcka en skadeståndstalan som grundas 
på brott om föreningsstämman ännu inte har beslutat i en 
fråga som avses i 6 §. Styrelsen får även väcka en sådan 
talan under de förutsättningar som anges i 10 §.

Hinder mot att väcka talan

12 § En talan för föreningens räkning enligt 1–3 §§ som 
inte grundas på brott får inte väckas mot

1. en styrelseledamot eller en verkställande direktör, sedan 
fem år har förflutit från utgången av det räkenskapsår då det 
beslut eller den åtgärd som ligger till grund för talan 
fattades eller vidtogs,

2. en revisor, sedan fem år har förflutit från utgången av 
det räkenskapsår som revisionsberättelsen avser,

3. en särskild granskare, sedan fem år har förflutit från det 
att yttrandet över den särskilda granskningen lades fram på 
föreningsstämman, och

4. en medlem eller en röstberättigad som inte är medlem, 
sedan två år har förflutit från det beslut eller den åtgärd 
som ligger till grund för talan.

Ett konkursbos rätt att föra talan

13 § Om föreningen har försatts i konkurs på en ansökan som 
har gjorts innan den tid som anges i 12 § har gått ut, får 
konkursboet föra en talan enligt 1-3 §§ trots 6, 7 och 9 §§. 
Efter utgången av den tid som anges i 12 § får en sådan talan 
dock inte väckas senare än sex månader från konkursbeslutet.
Lag (2021:545).

22 kap. Straff och vite

Straff

1 § Till böter eller fängelse i högst ett år döms den som

1. uppsåtligen eller av oaktsamhet inte för en 
medlemsförteckning enligt 5 kap. 1-4 §§ eller inte håller en 
sådan förteckning tillgänglig enligt 5 kap. 5 §, eller

2. uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 7 kap. 18 § 
andra meningen, 20 § första stycket eller 21 § andra stycket.

Till böter eller fängelse i högst två år döms den som 
uppsåtligen medverkar till ett beslut att utse en 
styrelseledamot, styrelsesuppleant, verkställande direktör 
eller vice verkställande direktör i strid med 7 kap. 11 eller 
32 §, om åtgärden är ägnad att dölja vem eller vilka som 
utövar eller har utövat den faktiska ledningen av föreningen. 
Detsamma gäller den som uppsåtligen tar på sig ett sådant 
uppdrag i strid med 7 kap. 11 eller 32 §. Lag (2024:1118).

2 § I ett fall som avses i 8 kap. 44 § ska det inte följa 
ansvar enligt 20 kap. 3 § brottsbalken.

Vite

3 § Bolagsverket får vid vite förelägga en styrelseledamot 
eller en verkställande direktör att fullgöra en skyldighet 
att hos verket göra en sådan behörig anmälan för registrering 
i föreningsregistret som avses i denna lag eller någon annan 
författning.

Ett föreläggande får inte meddelas, om underlåtenheten att 
göra anmälan medför att en fråga som föreningsstämman eller 
styrelsen har beslutat om faller eller att föreningen blir 
skyldig att gå i likvidation.

Frågor om utdömande av vite prövas av Bolagsverket.

23 kap. Överklagande

Överklagande av Bolagsverkets beslut

1 § Bolagsverkets beslut får överklagas till allmän 
förvaltningsdomstol, om verket har

1. prövat en ansökan enligt 6 kap. 16 § om att kalla till 
föreningsstämma,

2. prövat en ansökan enligt 7 kap. 16 § om att utse en 
ersättare för en styrelseledamot,

3. prövat en ansökan enligt 8 kap. 9, 10, 29, 30 eller 31 § om 
att utse eller entlediga en revisor,

4. beslutat enligt 8 kap. 17 § första stycket att en förening 
ska ha en revisor som är auktoriserad eller godkänd revisor 
eller utsett en viss revisor enligt 8 kap. 17 § andra stycket,

5. prövat en ansökan enligt 9 kap. 2 eller 3 § om att utse en 
särskild granskare,

6. prövat ett tillståndsärende enligt 7 kap. 8, 30 eller 38 §, 
8 kap. 11, 14 eller 22 §, 15 kap. 1 § 2 eller 16 kap. 18 §,

7. förklarat enligt 16 kap. 26 § att en fusion har fallit,

8. vägrat att utfärda ett intyg enligt 16 kap. 42 §,

9. beslutat om betalningsskyldighet enligt 16 kap. 41 b § 
andra stycket,

10. tagit bort en förening ur föreningsregistret enligt 
18 kap. 8 §,

11. skrivit av en anmälan om registrering enligt 19 kap. 3 § 
eller vägrat registrering av något annat än ett företagsnamn,

12. avregistrerat någon enligt 19 kap. 9 eller 9 a §, eller

13. förelagt eller dömt ut vite enligt 22 kap. 3 §.

Ett överklagande ska ha kommit in till Bolagsverket inom två 
månader från dagen för beslutet. Lag (2024:1118).

2 § Om Bolagsverket har vägrat registrering av ett 
företagsnamn får beslutet överklagas till Patent- och 
marknadsdomstolen. Ett överklagande ska ha kommit in till 
Bolagsverket inom två månader från dagen för beslutet.
Lag (2018:1692).

3 § Om Bolagsverket har beslutat i ett ärende enligt 17 
kap. 11, 23, 25, 41 eller 42 § eller 18 kap. 1 §, får 
beslutet överklagas till tingsrätten på den ort där 
föreningens styrelse har sitt säte.

Ett överklagande ska ha kommit in till Bolagsverket inom tre 
veckor från dagen för beslutet.

Vid ett överklagande gäller lagen (1996:242) om 
domstolsärenden.

4 § Har upphävts genom lag (2022:1648).

Prövningstillstånd

5 § Det krävs prövningstillstånd vid överklagande till 
kammarrätten i mål som avses i 1 och 4 §§.


Övergångsbestämmelser

2018:672

Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen 
(2018:673) om införande av lagen (2018:672) om ekonomiska 
föreningar.

2020:986

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2021.

2. Om ett förslag om att utse en särskild granskare har 
behandlats på en föreningsstämma före ikraftträdandet gäller 
9 kap. 1, 2, 4 och 5 §§ i den äldre lydelsen för ansökan till 
Bolagsverket, granskningens omfattning, den särskilda 
granskarens arbete och hans eller hennes yttrande.

3. Om en innehavare av förlagsandelar före ikraftträdandet har 
begärt hos styrelsen att särskild granskning ska anordnas 
gäller 9 kap. 1 och 3-5 §§ i den äldre lydelsen för ansökan 
till Bolagsverket, granskningens omfattning, den särskilda 
granskarens arbete och hans eller hennes yttrande.

4. De nya 9 kap. 2 a och 5-8 §§ ska inte tillämpas om 
förslaget att utse den särskilda granskaren har behandlats på 
en föreningsstämma före ikraftträdandet. Detsamma gäller om en 
innehavare av förlagsandelar före ikraftträdandet har begärt 
hos styrelsen att särskild granskning ska anordnas.

2021:545

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2021. 

2. Den äldre lydelsen av 21 kap. 13 § gäller fortfarande när 
en förening har försatts i konkurs före ikraftträdandet.

2024:346

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2024.

2. Lagen tillämpas första gången för det räkenskapsår som 
inleds närmast efter den 30 juni 2024.

2024:359

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2024.

2. För ett företag som är skyldigt att upprätta en 
hållbarhetsrapport enligt tillämplig lag om årsredovisning i 
dess lydelse efter den 30 juni 2024 gäller äldre bestämmelser, 
dock längst till dess att de nya bestämmelserna om 
hållbarhetsrapport ska börja tillämpas av företaget.

2024:1118

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2025.

2. Bestämmelserna i 6 kap. 13 § och 17 kap. 11 § i den nya 
lydelsen tillämpas första gången för det räkenskapsår som 
inleds närmast efter den 31 december 2024.