Lag (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader

1 § Om en utländsk medborgare som inte har hemvist här i
landet eller en utländsk juridisk person vill väcka talan vid
svensk domstol mot en svensk medborgare, mot någon som har
hemvist i Sverige eller mot en svensk juridisk person, skall på
svarandens yrkande käranden ställa säkerhet för de
rättegångskostnader som han genom lagakraftägande avgörande i
målet kan bli skyldig att betala.

Vad som i denna lag sägs om mål gäller även ärenden. Med
kärande jämställs en målsägande som för talan i brottmål och
den som är sökande i ett ärende. Med svarande jämställs den som
är tilltalad i brottmål och den som är sökandens motpart i ett
ärende.

Vid tillämpningen av denna lag likställs den som är medborgare
eller har hemvist i ett land inom Europeiska ekonomiska
samarbetsområdet och juridiska personer som har bildats enligt
ett sådant lands lagstiftning med svenska medborgare och
svenska juridiska personer.

Den som är statslös eller politisk flykting skall i fråga om
skyldigheten att ställa säkerhet enligt denna lag vara
likställd med en medborgare i den stat där han har hemvist.
Lag (1997:1188).

2 § Säkerhet behöver inte ställas i 

1. mål som handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i 
arbetstvister,

2. mål och ärenden vid mark- och miljödomstol enligt

– jordabalken, 

– 21 kap. 1 § första stycket 2 miljöbalken som är 
ansökningsmål eller 21 kap. 1 § första stycket 5 miljöbalken 
som avser ersättning vid ingripande av det allmänna, 

– lagen (1933:269) om ägofred,

– lagen (1945:119) om stängselskyldighet för järnväg m.m.,

– fastighetsbildningslagen (1970:988),

– rennäringslagen (1971:437),

– väglagen (1971:948),

– lagen (1971:1037) om äganderättsutredning och 
legalisering,

– lagen (1972:114) med anledning av konventionen den 9 
februari 1972 mellan Sverige och Norge om renbetning,

– expropriationslagen (1972:719),

– lagen (1973:1084) om avveckling av vissa godmanskap för 
delägare i skifteslag,

– ledningsrättslagen (1973:1144),

– anläggningslagen (1973:1149),

– lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter,

– bostadsförvaltningslagen (1977:792),

– lagen (1978:160) om vissa rörledningar,

– jordförvärvslagen (1979:230),

– skogsvårdslagen (1979:429),

– lagen (1985:139) om ersättning för intrång i enskild 
fiskerätt,

– kulturmiljölagen (1988:950),

– minerallagen (1991:45),

– bostadsrättslagen (1991:614),

– lagen (1995:1649) om byggande av järnväg,

– ellagen (1997:857),

– lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa 
elektriska anläggningar,

– naturgaslagen (2005:403), och

– plan- och bygglagen (2010:900),

3. växelmål och checkmål,

4. mål som har tagits upp efter offentlig stämning, och

5. mål vid förvaltningsdomstol. 

Säkerhet behöver inte heller ställas i annat fall om talan 
väcks genom genstämning. Lag (2016:992).

3 § Säkerheten skall bestå av pant eller borgen. Borgen skall ställas
såsom för egen skuld och, om den ingås av två eller flera personer
gemensamt, vara solidarisk. Är säkerheten inte godkänd av svaranden,
skall den prövas av domstolen. Med svarandens medgivande kan även annan
säkerhet ställas.

Säkerheten skall tas i förvar av domstolen eller av den som domstolen
utser.

4 § Yrkandet om säkerhet skall framställas senast när svaranden första
gången skall föra talan i målet. Var svaranden på grund av laga förfall
hindrad att framställa yrkandet då, skall han framställa det så snart
det kan ske sedan förfallet upphörde.

När yrkandet om säkerhet har framställts, skall domstolen förelägga
käranden att inom en viss tid ställa säkerhet. Ställs inte säkerhet som
godkänns av svaranden eller av domstolen, skall talan avvisas.

5 § I den mån det har avtalats i internationella överenskommelser, som
är bindande för Sverige, är utländska medborgare och utländska juridiska
personer befriade från skyldigheten att ställa säkerhet och har samma
befogenhet att kräva säkerhet som svenska medborgare och svenska
juridiska personer.

Med avtal som avses i första stycket jämställs ett åtagande som
regeringen har gjort i förhållande till en annan stat eller del av stat
vid ömsesidigt internationellt samarbete för indrivning av
underhållsbidrag. Lag (1988:260).

Övergångsbestämmelser

1997:1188

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2. De nya bestämmelserna gäller också i mål som är
anhängiga vid svensk domstol vid ikraftträdandet. Har säkerhet
i ett sådant mål ställts av en kärande som inte längre omfattas
av en skyldighet att ställa säkerhet, skall säkerheten återgå.

1998:829

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2. Mål som har inletts före denna lags ikraftträdande skall
handläggas och bedömas enligt äldre bestämmelser.

2012:186

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2012. Äldre föreskrifter
gäller fortfarande för mål och ärenden vid mark- och
miljödomstol enligt lagen (1987:11) om exploateringssamverkan.

2016:992

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2017.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för mål och ärenden 
vid mark- och miljödomstol enligt lagen (1985:620) om vissa 
torvfyndigheter.