Lag (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område

1 kap. Allmänna bestämmelser

Lagens tillämpningsområde

1 § Denna lag gäller utöver brottsdatalagen (2018:1177) när 
någon av följande myndigheter i egenskap av behöriga 
myndigheter behandlar personuppgifter:

1. Polismyndigheten, om uppgifterna behandlas i syfte att 
förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, 
utreda eller lagföra brott, verkställa uppbörd eller 
upprätthålla allmän ordning och säkerhet,

2. Ekobrottsmyndigheten, om uppgifterna behandlas i syfte att 
utreda brott och det inte är fråga om åklagarverksamhet, och

3. Säkerhetspolisen i frågor som inte rör nationell säkerhet, 
om uppgifterna behandlas i syfte att förebygga, förhindra 
eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda eller lagföra 
brott.

För Ekobrottsmyndigheten och Säkerhetspolisen gäller endast 
1-4 kap. och 7 kap. Lag (2019:435).

1 a § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Lagen gäller i tillämpliga delar även när 
Polismyndigheten behandlar uppgifter om avlidna personer 
enligt 5 kap. 3, 4 och 7 §§. Lag (2025:135).

2 § /Upphör att gälla U:den dag som regeringen bestämmer/
Denna lag gäller inte vid behandling av personuppgifter 
enligt

1. vapenlagen (1996:67),

2. lagen (1998:620) om belastningsregister,

3. lagen (1998:621) om misstankeregister,

4. lagen (2006:444) om passagerarregister,

5. lagen (2014:400) om Polismyndighetens elimineringsdatabas,

6. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1860 av 
den 28 november 2018 om användning av Schengens 
informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare 
som vistas olagligt i medlemsstaterna,

7. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1861 av 
den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av 
Schengens informationssystem (SIS) på området in- och 
utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av 
Schengenavtalet och om ändring och upphävande av förordning 
(EG) nr 1987/2006,

8. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1862 av 
den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av 
Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete 
och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av 
rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och 
kommissionens beslut 2010/261/EU, eller

9. lagen (2021:1187) med kompletterande bestämmelser till EU:s 
förordningar om Schengens informationssystem och föreskrifter 
som har meddelats i anslutning till den lagen. Lag (2021:1192).

2 § /Träder i kraft I:den dag som regeringen bestämmer/
Denna lag gäller inte vid behandling av personuppgifter 
enligt

1. vapenlagen (1996:67),

2. lagen (1998:620) om belastningsregister,

3. lagen (1998:621) om misstankeregister,

4. lagen (2006:444) om passagerarregister,

5. lagen (2014:400) om Polismyndighetens elimineringsdatabas,

6. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1860 av 
den 28 november 2018 om användning av Schengens 
informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare 
som vistas olagligt i medlemsstaterna,

7. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1861 av 
den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av 
Schengens informationssystem (SIS) på området in- och 
utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av 
Schengenavtalet och om ändring och upphävande av förordning 
(EG) nr 1987/2006,

8. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1862 av 
den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av 
Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete 
och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av 
rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och 
kommissionens beslut 2010/261/EU,

9. lagen (2021:1187) med kompletterande bestämmelser till EU:s 
förordningar om Schengens informationssystem och föreskrifter 
som har meddelats i anslutning till den lagen, eller

10. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 av 
den 30 november 2017 om inrättande av ett in- och utresesystem 
för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter 
om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar 
medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren 
för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande 
ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av 
Schengenavtalet och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) 
nr 1077/2011. Lag (2022:244).

2 § /Träder i kraft I:den dag som regeringen bestämmer/
Denna lag gäller inte vid behandling av personuppgifter 
enligt

1. vapenlagen (1996:67),

2. lagen (1998:620) om belastningsregister,

3. lagen (1998:621) om misstankeregister,

4. lagen (2006:444) om passagerarregister,

5. lagen (2014:400) om Polismyndighetens elimineringsdatabas,

6. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1860 av 
den 28 november 2018 om användning av Schengens 
informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare 
som vistas olagligt i medlemsstaterna,

7. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1861 av 
den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av 
Schengens informationssystem (SIS) på området in- och 
utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av 
Schengenavtalet och om ändring och upphävande av förordning 
(EG) nr 1987/2006,

8. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1862 av 
den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av 
Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete 
och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av 
rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och 
kommissionens beslut 2010/261/EU,

9. lagen (2021:1187) med kompletterande bestämmelser till EU:s 
förordningar om Schengens informationssystem och föreskrifter 
som har meddelats i anslutning till den lagen,

10. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 av 
den 30 november 2017 om inrättande av ett in- och utresesystem 
för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter 
om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar 
medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren 
för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande 
ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av 
Schengenavtalet och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) 
nr 1077/2011, eller

11. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av 
den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för 
reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av 
förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 
2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226. Lag (2023:339).

3 § Särskilda bestämmelser om behandling av personuppgifter 
finns

1. i lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete 
och i föreskrifter som regeringen har meddelat i anslutning 
till den lagen, 

2. i lagen (2018:1180) om flygpassageraruppgifter i 
brottsbekämpningen och i föreskrifter som regeringen har 
meddelat i anslutning till den lagen,

3. i lagen (2022:613) om finansiell information i 
brottsbekämpningen och i föreskrifter som regeringen har 
meddelat i anslutning till den lagen, och 

4. i lagen (2023:474) om polisiära befogenheter i gränsnära 
områden. 

Om det i dessa författningar finns avvikande bestämmelser, ska 
de tillämpas i stället för bestämmelserna i denna lag.
Lag (2023:478).

Personuppgiftsansvar

4 § Polismyndigheten är personuppgiftsansvarig för den 
behandling av personuppgifter som utförs vid myndigheten och 
för den behandling som myndigheten utför vid 
Ekobrottsmyndigheten, som inte är åklagarverksamhet, i syfte 
att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig 
verksamhet.

Ekobrottsmyndigheten är personuppgiftsansvarig för den 
behandling av personuppgifter som myndigheten utför i syfte 
att utreda brott.

Säkerhetspolisen är personuppgiftsansvarig för den behandling 
av personuppgifter som myndigheten utför.

Definitioner

5 § I denna lag avses med 

dna-analys: varje förfarande som kan användas för analys av 
deoxyribonukleinsyra i humant material, 

dna-profil: resultatet av en dna-analys som presenteras i 
form av siffror eller bokstäver, och 

fingeravtryck: avtryck av finger eller hand.

Behandling av uppgifter om juridiska personer

6 § Bestämmelserna om personuppgifter i följande paragrafer 
gäller också vid behandling av uppgifter om juridiska 
personer: 

1. 4 § om personuppgiftsansvar, 

2. 2 kap. 1 § om rättsliga grunder för behandling av 
personuppgifter, 

3. 3 kap. 2 § om gemensamt tillgängliga uppgifter,

4. 4 kap. 1-4 och 5 a-11 §§ om längsta tid som personuppgifter 
får behandlas,

5. 5 kap. 18-20 §§ om behandling av personuppgifter i 
penningtvättsregister, och

6. 5 kap. 21 och 22 §§ om behandling av personuppgifter i det 
internationella registret.

Bestämmelserna om personuppgifter i följande paragrafer i 
brottsdatalagen (2018:1177) gäller också vid sådan behandling:

1. 2 kap. 2 § om diarieföring och handläggning i vissa fall,

2. 2 kap. 3 § andra stycket om ändamålet med behandlingen,

3. 2 kap. 17 § om längsta tid som personuppgifter får 
behandlas,

4. 2 kap. 4 och 22 §§ om behandling för nya ändamål, och

5. 3 kap. 6 § om tillgången till personuppgifter.
Lag (2019:435).

Lagens uppbyggnad

7 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
I detta kapitel och i 2 kap. finns allmänna 
bestämmelser om behandling av personuppgifter. I 4 kap. finns 
bestämmelser om längsta tid för behandling av 
personuppgifter. 

För personuppgifter som görs eller har gjorts gemensamt 
tillgängliga gäller även 3 kap. 

För personuppgifter som behandlas i register över 
dna-profiler, fingeravtrycks- och signalementsregister, 
penningtvättsregister, det internationella registret och 
tillträdesförbudsregistret, gäller 5 kap. i stället för 3 och 
4 kap. 

I 6 kap. finns bestämmelser om Polismyndighetens behandling 
av personuppgifter för forensiska ändamål. Vid sådan 
behandling gäller 6 kap. i stället för 2–4 kap. 

I 7 kap. finns bestämmelser om administrativa 
sanktionsavgifter, skadestånd och överklagande.

7 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
I detta kapitel och i 2 kap. finns allmänna bestämmelser 
om behandling av personuppgifter. I 4 kap. finns bestämmelser 
om längsta tid för behandling av personuppgifter.

För personuppgifter som görs eller har gjorts gemensamt 
tillgängliga gäller även 3 kap.

För personuppgifter som behandlas i biometriregister, 
penningtvättsregister, det internationella registret och 
tillträdesförbudsregistret, gäller 5 kap. i stället för 3 och 
4 kap. 

I 6-6 b kap. finns bestämmelser om Polismyndighetens 
behandling av personuppgifter för forensiska ändamål. Vid 
sådan behandling gäller dessa kapitel i stället för 2-4 kap.

I 7 kap. finns bestämmelser om administrativa 
sanktionsavgifter, skadestånd och överklagande.
Lag (2025:135).

2 kap. Grundläggande bestämmelser om behandling av 
personuppgifter

Rättsliga grunder

1 § Personuppgifter får behandlas om det är nödvändigt för att 
en myndighet som nämns i 1 kap. 1 § ska kunna utföra följande 
uppgifter: 

1. förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, 

2. utreda eller lagföra brott,

3. verkställa uppbörd,

4. upprätthålla allmän ordning och säkerhet, eller

5. fullgöra förpliktelser som följer av internationella 
åtaganden. Lag (2019:435).

Behandling för nya ändamål

2 § Förutsättningarna för att behandla personuppgifter som 
behandlas med stöd av 1 § för nya ändamål regleras i 2 kap. 
4 och 22 §§ brottsdatalagen (2018:1177).

Särskilda upplysningar

3 § Bestämmelserna om särskilda upplysningar i 2 kap. 3 § 
andra stycket, 9 och 10 §§ brottsdatalagen (2018:1177) gäller 
endast vid behandling av personuppgifter som har gjorts 
gemensamt tillgängliga med stöd av 3 kap. 2 §.

Känsliga personuppgifter

4 § Polismyndigheten och Säkerhetspolisen får behandla 
biometriska uppgifter om det är absolut nödvändigt för 
ändamålet med behandlingen.

5 § Sökförbudet i 2 kap. 14 § brottsdatalagen (2018:1177) 
hindrar inte att brottsrubriceringar, uppgifter om 
tillvägagångssätt vid brott, uppgifter om verkställighet av 
påföljd eller uppgifter som beskriver en persons utseende 
används som sökbegrepp.

6 § Sökförbudet i 2 kap. 14 § brottsdatalagen (2018:1177) 
hindrar inte sökningar i syfte att få fram ett urval av 
personer grundat på etniskt ursprung, politiska åsikter, 
religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i 
fackförening eller uppgifter som rör hälsa, sexualliv eller 
sexuell läggning, om sökningen görs i personuppgifter som 
inte har gjorts gemensamt tillgängliga med stöd av 3 kap. 
2 §.

Utlämnande av personuppgifter

7 § Om det är förenligt med svenska intressen får 
personuppgifter lämnas ut till

1. Interpol,

2. Europol, eller

3. en polismyndighet eller åklagarmyndighet i en stat som är 
ansluten till Interpol.

Personuppgifter får lämnas ut enligt första stycket endast om 
mottagaren behöver uppgifterna för att utföra en uppgift som 
avses i 1 §.

Personuppgifter får vidare lämnas ut till en utländsk 
myndighet eller mellanfolklig organisation, om utlämnandet 
följer av en internationell överenskommelse som Sverige har 
tillträtt efter riksdagens godkännande.

8 § Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyndigheten, 
Åklagarmyndigheten, Tullverket, Kustbevakningen och 
Skatteverket har, trots sekretess enligt 21 kap. 3 § första 
stycket och 35 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen 
(2009:400), rätt att ta del av personuppgifter som har gjorts 
gemensamt tillgängliga med stöd av 3 kap. 2 §, om den 
mottagande myndigheten behöver uppgifterna för ett syfte som 
anges i 1 kap. 2 § brottsdatalagen (2018:1177).

Europeiska åklagarmyndigheten har enligt 4 § lagen (2024:461) 
om Sveriges deltagande i Europeiska åklagarmyndigheten rätt 
att ta del av uppgifterna enligt första stycket. Denna rätt 
inskränks inte av vad som anges i 18 kap. 1 och 17 §§ 
offentlighets- och sekretesslagen.

Första och andra styckena gäller inte uppgifter som behandlas 
i särskilda register enligt 5 kap. Lag (2024:466).

9 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyndigheten, 
Åklagarmyndigheten, Tullverket och Kustbevakningen har, trots 
sekretess enligt 21 kap. 3 § första stycket och 35 kap. 1 § 
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), rätt att ta del 
av uppgifter om huruvida personer förekommer i sådana register 
över dna-profiler som regleras i 5 kap., om den mottagande 
myndigheten behöver uppgifterna för ett syfte som anges i 
1 kap. 2 § brottsdatalagen (2018:1177).

Europeiska åklagarmyndigheten har enligt 4 § lagen (2024:461) 
om Sveriges deltagande i Europeiska åklagarmyndigheten rätt 
att ta del av uppgifterna enligt första stycket. Denna rätt 
inskränks inte av vad som anges i 18 kap. 1 och 17 §§ 
offentlighets- och sekretesslagen. Lag (2024:466).

9 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyndigheten, 
Åklagarmyndigheten, Tullverket, Kustbevakningen, Skatteverket 
och Kriminalvården har, trots sekretess enligt 21 kap. 3 § 
första stycket och 35 kap. 1 § offentlighets- och 
sekretesslagen (2009:400), rätt att ta del av uppgifter i 
biometriregister som förs enligt 5 kap., om den mottagande 
myndigheten behöver uppgifterna för ett syfte som anges i 
1 kap. 2 § brottsdatalagen (2018:1177).

Europeiska åklagarmyndigheten har enligt 4 § lagen (2024:461) 
om Sveriges deltagande i Europeiska åklagarmyndigheten rätt 
att ta del av uppgifterna enligt första stycket. Denna rätt 
inskränks inte av vad som anges i 18 kap. 1 och 17 §§ 
offentlighets- och sekretesslagen. Lag (2025:135).

10 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyndigheten, Tullverket, 
Kustbevakningen och Skatteverket har, trots sekretess enligt 
21 kap. 3 § första stycket och 35 kap. 1 § offentlighets- och 
sekretesslagen (2009:400), rätt att ta del av personuppgifter 
som behandlas i fingeravtrycks- och signalementsregister 
enligt 5 kap., om den mottagande myndigheten behöver 
uppgifterna för ett syfte som anges i 1 kap. 2 § 
brottsdatalagen (2018:1177). Migrationsverket har motsvarande 
rätt att ta del av personuppgifter som behandlas i 
fingeravtrycks- och signalementsregister, om verket behöver 
uppgifterna för att kontrollera fingeravtryck som tagits 
där.

10 § Migrationsverket har, trots sekretess enligt 21 kap. 3 § 
första stycket och 35 kap. 1 § offentlighets- och 
sekretesslagen (2009:400), rätt att ta del av uppgifter i 
biometriregister som förs enligt 5 kap., om verket behöver 
uppgifterna för att kontrollera fingeravtryck som tagits där.
Lag (2025:135).

11 § En idrottsorganisation har, trots sekretess enligt 35 
kap. 4 a § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), rätt 
att ta del av personuppgifter som behandlas i 
tillträdesförbudsregistret enligt 5 kap., om organisationen 
behöver uppgifterna för de syften som anges i 5 § lagen 
(2015:51) om idrottsorganisationers behandling av uppgifter 
om tillträdesförbud.

12 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Personuppgifter får lämnas ut elektroniskt på annat 
sätt än genom direktåtkomst om det inte är olämpligt.

Elektroniskt utlämnande genom direktåtkomst är tillåtet bara 
i den utsträckning som anges i 3 kap. 7 § och 5 kap. 10 och 
17 §§.

12 /Träder i kraft I:2025-07-01/
§ Personuppgifter får lämnas ut elektroniskt på annat sätt 
än genom direktåtkomst om det inte är olämpligt.

Elektroniskt utlämnande genom direktåtkomst är tillåtet bara i 
den utsträckning som anges i 3 kap. 7 § och 5 kap. 16 §.
Lag (2025:135).

Personuppgifter från transportföretag

13 § Personuppgifter som tillhandahålls av 
transportföretag enligt 25 § polislagen (1984:387) får 
behandlas för att utföra en uppgift som anges i 1 § 1 och 
2.

Personuppgifter som avses i första stycket får endast i 
ett enskilt fall behandlas för nya ändamål enligt 2 kap. 4 
eller 22 § brottsdatalagen (2018:1177).

14 § Vid terminalåtkomst enligt 26 § polislagen (1984:387) 
får personuppgifterna inte ändras eller bearbetas på annat 
sätt.

/Rubriken upphör att gälla U:2025-04-01/
Rätt att meddela föreskrifter

15 § /Ny beteckning 16 § U:2025-04-01/
Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen 
meddela föreskrifter om 

1. att personuppgifter får lämnas ut i andra fall än som 
anges i 7–11 §§, och

2. begränsning av möjligheten att lämna ut personuppgifter 
elektroniskt enligt 12 § första stycket.

15 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Personuppgifter som rör motorfordon och som samlas in vid 
sådan bevakning som avses i 14 c § 4 kamerabevakningslagen 
(2018:1200) får alltid behandlas i sex månader.

Uppgifterna får endast användas för att 

1. förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet 
som innefattar brott för vilket det är föreskrivet fängelse i 
två år eller mer, eller

2. utreda eller lagföra ett sådant brott.

Om det kommer fram misstankar om ett brott för vilket det inte 
är föreskrivet fängelse i två år eller mer i samband med att 
en brottsbekämpande åtgärd vidtas till följd av användning av 
uppgifter enligt andra stycket, får uppgifterna även användas 
för att förhindra, utreda eller lagföra det brottet.

Paragrafen gäller inte för behandling av personuppgifter i 
form av bilder på enskilda. Lag (2025:221).

/Rubriken träder i kraft I:2025-04-01/
Behandling av vissa personuppgifter som rör motorfordon

16 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen 
meddela föreskrifter om 

1. att personuppgifter får lämnas ut i andra fall än som 
anges i 7–11 §§, och

2. begränsning av möjligheten att lämna ut personuppgifter 
elektroniskt enligt 12 § första stycket. Lag (2025:221).

3 kap. Gemensamt tillgängliga uppgifter

Allmän bestämmelse

1 § Detta kapitel innehåller särskilda bestämmelser för 
behandling av personuppgifter som görs eller har gjorts 
gemensamt tillgängliga med stöd av 2 §. Uppgifter som endast 
ett fåtal personer har rätt att ta del av anses inte som 
gemensamt tillgängliga.

Detta kapitel gäller inte när personuppgifter behandlas med 
stöd av 2 kap. 2 § brottsdatalagen (2018:1177).

Personuppgifter som får göras gemensamt tillgängliga

2 § /Upphör att gälla U:2025-04-01/
Följande personuppgifter får göras gemensamt tillgängliga: 

1. Uppgifter som kan antas ha samband med misstänkt brottslig 
verksamhet, om den misstänkta verksamheten 

a) innefattar brott för vilket det är föreskrivet fängelse i 
ett år eller mer, eller 

b) sker systematiskt. 

2. Uppgifter som behövs för övervakningen av en person som 

a) kan antas komma att begå brott för vilket det är 
föreskrivet fängelse i två år eller mer, och 

b) är allvarligt kriminellt belastad eller kan antas utgöra 
ett hot mot andras personliga säkerhet. 

3. Uppgifter som förekommer i ett ärende om utredning av eller 
lagföring för brott.

4. Uppgifter som förekommer i ett ärende om uppbörd.

5. Uppgifter som förekommer i ett ärende om kontaktförbud 
eller om personskydd.

6. Uppgifter som har rapporterats till Polismyndighetens 
ledningscentraler.

7. Uppgifter som behandlas i syfte att upprätthålla allmän 
ordning och säkerhet.

8. Uppgifter som behandlas i syfte att fullgöra 
internationella åtaganden, om det krävs för att den aktuella 
förpliktelsen ska kunna fullgöras.

Dna-profiler får inte göras gemensamt tillgängliga. Att sådana 
uppgifter får behandlas i särskilda register följer av 5 kap.

Tillgången till uppgifter som görs gemensamt tillgängliga med 
stöd av första stycket 2 ska begränsas till särskilt angivna 
tjänstemän som har till uppgift att arbeta med övervakningen. 
Information om att en person är föremål för övervakning får 
dock göras tillgänglig för andra. Lag (2019:435).

2 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Följande personuppgifter får göras gemensamt tillgängliga: 

1. Uppgifter som kan antas ha samband med misstänkt brottslig 
verksamhet, om den misstänkta verksamheten 

a) innefattar brott för vilket det är föreskrivet fängelse i 
ett år eller mer, eller 

b) sker systematiskt. 

2. Uppgifter som behövs för övervakningen av en person som 

a) kan antas komma att begå brott för vilket det är 
föreskrivet fängelse i två år eller mer, och 

b) är allvarligt kriminellt belastad eller kan antas utgöra 
ett hot mot andras personliga säkerhet. 

3. Uppgifter som förekommer i ett ärende om utredning av eller 
lagföring för brott. 

4. Uppgifter som förekommer i ett ärende om uppbörd. 

5. Uppgifter som förekommer i ett ärende om kontaktförbud 
eller om personskydd. 

6. Uppgifter som har rapporterats till Polismyndighetens 
ledningscentraler. 

7. Uppgifter som behandlas i syfte att upprätthålla allmän 
ordning och säkerhet. 

8. Uppgifter som behandlas i syfte att fullgöra 
internationella åtaganden, om det krävs för att den aktuella 
förpliktelsen ska kunna fullgöras.

9. Uppgifter som har samlats in genom kamerabevakning.

Dna-profiler får inte göras gemensamt tillgängliga. Att sådana 
uppgifter får behandlas i särskilda register följer av 5 kap.

Tillgången till uppgifter som görs gemensamt tillgängliga med 
stöd av första stycket 2 ska begränsas till särskilt angivna 
tjänstemän som har till uppgift att arbeta med övervakningen. 
Information om att en person är föremål för övervakning får 
dock göras tillgänglig för andra. Lag (2025:221).

Särskilda upplysningar

3 § Det ska framgå genom en särskild upplysning eller på något 
annat sätt om personuppgifter har gjorts gemensamt 
tillgängliga med stöd av 2 § första stycket 2 eller 6.
Lag (2019:435).

4 § Om uppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga 
direkt kan hänföras till en person som inte är misstänkt för 
att ha utövat eller komma att utöva sådan brottslig 
verksamhet som avses i 2 § första stycket 1, ska det genom en 
särskild upplysning eller på något annat sätt framgå att 
personen inte är misstänkt.

Uppgifter om en person som kan antas ha direkt samband med 
sådan brottslig verksamhet som avses i 2 § första stycket 1 
eller som övervakas med stöd av 2 § första stycket 2 ska 
förses med en upplysning om uppgiftslämnarens trovärdighet 
och uppgifternas riktighet i sak, om det inte på grund av 
omständigheterna är onödigt.

Sökning

5 § Vid sökning i automatiserade behandlingssystem på 
namn, personnummer, samordningsnummer eller andra liknande 
identitetsbeteckningar i uppgifter som har gjorts gemensamt 
tillgängliga får endast sådana uppgifter tas fram som anger 
att den sökta personen

1. är anmäld för brott,

2. är eller har varit misstänkt för brott,

3. är misstänkt för att ha utövat eller komma att utöva sådan 
brottslig verksamhet som avses i 2 § första stycket 1,

4. övervakas enligt 2 § första stycket 2,

5. har anmält ett brott,

6. är målsägande i ett ärende som rör ansvar för brott,

7. berörs av ett kontaktförbud eller av åtgärder i ett 
personskyddsärende,

8. förekommer i ett ärende som vittne eller annan som lämnar 
eller har lämnat uppgifter eller yttrande,

9. har gett in eller tillhandahållits en handling,

10. är anmäld som försvunnen,

11. har bedömts kunna komma att möta ett polisingripande med 
grovt våld, eller

12. är efterlyst.

6 § Bestämmelserna i 5 § gäller inte vid sökning i en viss 
handling eller i ett visst ärende.

Bestämmelserna i 5 § gäller inte heller vid sökning som görs 
av särskilt angivna tjänstemän

1. när de utför beredningsuppgifter i underrättelseverksamhet 
och arbetet befinner sig i ett inledande skede,
2. i syfte 
att i underrättelseverksamhet bearbeta och analysera 
personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga med 
stöd av 2 § första stycket 1 eller 2 och som enbart dessa 
tjänstemän har tillgång till,
3. i syfte att utreda brott för 
vilket det är föreskrivet fängelse i fyra år eller mer, 
eller
4. i syfte att samordna utredningar om brott som kan 
vara systematiska och för vilka det är föreskrivet fängelse i 
två år eller mer.
Bestämmelserna i 5 § gäller inte heller vid 
sökning som en tjänsteman vid någon av Polismyndighetens 
ledningscentraler utför på begäran av en polisman som 
verkställer ett ingripande eller vidtar en åtgärd som rör en 
enskild.

Direktåtkomst

7 § Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, 
Ekobrottsmyndigheten, Åklagarmyndigheten, Tullverket, 
Kustbevakningen och Skatteverket får för ett syfte som anges 
i 1 kap. 2 § brottsdatalagen (2018:1177) medges direktåtkomst 
till personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga 
med stöd av 2 §.

Rätt att meddela föreskrifter

8 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen 
meddela föreskrifter om ytterligare undantag från 5 §, utöver 
vad som framgår av 6 §.

9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter om

1. begränsning av tillgången till sådana personuppgifter som 
avses i 5 §,

2. under vilka förutsättningar sökning får utföras med stöd 
av 6 §, och

3. omfattningen av direktåtkomst enligt 7 § och om behörighet 
och säkerhet vid sådan åtkomst.

4 kap. Längsta tid som personuppgifter får behandlas

Allmän bestämmelse

1 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Detta kapitel gäller bara för automatiserad 
behandling.

Av 2 kap. 17 § första stycket brottsdatalagen (2018:1177) 
framgår det att personuppgifter inte får behandlas under 
längre tid än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet 
med behandlingen.

I följande bestämmelser anges hur länge uppgifter som 
behandlas i särskilda register och i forensisk verksamhet får 
behandlas:

1. 5 kap. 7 § om uppgifter i register över dna-profiler,

2. 5 kap. 15 och 16 §§ om uppgifter i fingeravtrycks- och 
signalementsregister,

3. 5 kap. 20 § om uppgifter i penningtvättsregister,

4. 5 kap. 22 § om uppgifter i det internationella registret, 

5. 5 kap. 26 § om uppgifter i tillträdesförbudsregistret, 
och

6. 6 kap. 6 § om uppgifter om sådana uppslag som anges i 
6 kap. 1 § första stycket 5.

1 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Detta kapitel gäller bara för automatiserad behandling.

Av 2 kap. 17 § första stycket brottsdatalagen (2018:1177) 
framgår det att personuppgifter inte får behandlas under 
längre tid än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet 
med behandlingen. 

I följande bestämmelser anges hur länge uppgifter som 
behandlas i särskilda register och i forensisk verksamhet får 
behandlas.

1. 5 kap. 10-15 §§ om uppgifter i biometriregister,

2. 5 kap. 20 § om uppgifter i penningtvättsregister,

3. 5 kap. 22 § om uppgifter i det internationella registret,

4. 5 kap. 26 § om uppgifter i tillträdesförbudsregistret, och

5. 6 kap. 6 § om uppgifter om sådana uppslag som anges i 
6 kap. 1 § första stycket 5. Lag (2025:135).

Personuppgifter som inte har gjorts gemensamt tillgängliga

2 § Personuppgifter som inte har gjorts gemensamt 
tillgängliga får inte behandlas längre än

1. ett år efter det att ärendet avslutades, om de behandlas i 
ett ärende, eller

2. ett år efter det att de behandlades automatiserat första 
gången, om de inte kan hänföras till ett ärende.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna 
paragraf.

Första stycket gäller inte personuppgifter i 
ärenden om utredning av eller lagföring för brott.

Gemensamt tillgängliga uppgifter i ärenden om utredning av 
eller lagföring för brott eller om uppbörd

3 § Om en brottsanmälan avskrivs på grund av att den 
påstådda gärningen inte utgör brott, får personuppgifter som 
finns i anmälan och som har gjorts gemensamt tillgängliga 
inte längre behandlas för ändamål inom denna lags 
tillämpningsområde. Om en brottsanmälan i annat fall inte har 
lett till förundersökning eller annan motsvarande utredning, 
får personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga 
inte behandlas för ändamål inom denna lags tillämpningsområde 
när åtal inte längre får väckas för brottet.

4 § Om en förundersökning har lett till åtal eller annan 
domstolsprövning, får personuppgifter som finns i 
förundersökningen och som har gjorts gemensamt tillgängliga 
inte behandlas för ändamål inom denna lags tillämpningsområde 
längre än fem år efter utgången av det kalenderår då 
domstolens avgörande fick laga kraft.

Om en förundersökning har lagts ner eller avslutats på annat 
sätt än genom åtal, får personuppgifterna i förundersökningen 
inte behandlas för ändamål inom denna lags tillämpningsområde 
längre än fem år efter utgången av det kalenderår då 
åklagarens eller förundersökningsledarens beslut 
meddelades.
Första och andra styckena gäller även 
personuppgifter i andra utredningar som handläggs enligt 
bestämmelser i 23 kap. rättegångsbalken.

5 § Om en förundersökning mot en person har lagts ner, om 
ett åtal har lagts ner eller om en frikännande dom har fått 
laga kraft, får personen inte längre vara sökbar som 
misstänkt.

5 a § Personuppgifter i ett ärende om uppbörd får inte 
behandlas för ändamål inom denna lags tillämpningsområde 
längre än fem år efter utgången av det kalenderår då 
domstolens avgörande fick laga kraft eller strafföreläggandet 
eller föreläggandet av en ordningsbot godkändes. 
Personuppgifter som avser värdeförverkande eller företagsbot 
får dock behandlas i tio år. Lag (2019:435).

Övriga gemensamt tillgängliga uppgifter

6 § /Upphör att gälla U:2025-04-01/
Personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga med 
stöd av 3 kap. 2 § första stycket 1, 2 eller 5-8 får som 
längst behandlas under den tid som anges i 7-11 §§.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av 7-11 §§.
Lag (2019:435).

6 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga med 
stöd av 3 kap. 2 § första stycket 1, 2 eller 5-9 får som 
längst behandlas under den tid som anges i 7-11 a §§.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av 7-11 a §§.
Lag (2025:221).

7 § Personuppgifter som kan antas ha samband med sådan 
brottslig verksamhet som anges i 3 kap. 2 § första stycket 1 
får, om de behandlas i ett ärende, inte behandlas längre än 
ett år efter det att ärendet avslutades.

Om personuppgifterna inte behandlas i ett ärende får de inte 
behandlas längre än tre år efter utgången av det kalenderår 
då registreringen avseende personen gjordes. Personuppgifter 
som kan antas ha samband med brottslig verksamhet som 
innefattar brott för vilket det är föreskrivet fängelse i två 
år eller mer får inte behandlas längre än fem år efter 
utgången av det kalenderår då registreringen gjordes. Om en 
ny registrering beträffande personens anknytning till 
brottslig verksamhet görs före utgången av de tidsfristerna, 
får de personuppgifter som redan finns om personen fortsätta 
att behandlas så länge någon av uppgifterna får behandlas.

Den tid då en misstänkt person avtjänar ett fängelsestraff 
eller genomgår sluten ungdomsvård eller rättspsykiatrisk vård 
med särskild utskrivningsprövning ska inte räknas med vid 
beräkningen av de tidsfrister som anges i andra stycket.

8 § Personuppgifter som behandlas i samband med sådan 
övervakning som avses i 3 kap. 2 § första stycket 2 får inte 
behandlas längre än tio år efter utgången av det kalenderår 
då den senaste registreringen avseende personen gjordes.

Den tid då en övervakad person avtjänar ett fängelsestraff 
eller genomgår sluten ungdomsvård eller rättspsykiatrisk vård 
med särskild utskrivningsprövning ska inte räknas med vid 
beräkningen av den tidsfrist som anges i första stycket.

9 § Personuppgifter som behandlas med stöd av 3 kap. 2 § 
första stycket 5 får inte behandlas längre än ett år efter det 
att ärendet som uppgifterna behandlades i avslutades.
Lag (2019:435).

10 § Personuppgifter som behandlas med stöd av 3 kap. 2 § 
första stycket 6 eller 7 får inte behandlas längre än ett år 
efter utgången av det kalenderår då de behandlades 
automatiserat första gången. Lag (2019:435).

11 § Personuppgifter som behandlas med stöd av 3 kap. 2 § 
första stycket 8 får inte behandlas längre än ett år efter 
utgången av det kalenderår då ärendet som uppgifterna 
behandlades i avslutades. Lag (2019:435).

11 a § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Personuppgifter som behandlas med stöd av 3 kap. 2 § 
första stycket 9 får inte behandlas längre än sex månader 
efter det att de samlades in. Lag (2025:221).

Rätt att meddela föreskrifter

12 § /Upphör att gälla U:2025-04-01/
Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen 
meddela föreskrifter om att vissa kategorier av 
personuppgifter får fortsätta att behandlas för ändamål inom 
denna lags tillämpningsområde under längre tid än vad som 
anges i 3, 4 eller 7–11 §.

12 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen 
meddela föreskrifter om att vissa kategorier av 
personuppgifter får fortsätta att behandlas för ändamål inom 
denna lags tillämpningsområde under längre tid än vad som 
anges i 3, 4 eller 7-11 a §. Lag (2025:221).

13 § /Upphör att gälla U:2025-04-01/
Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter om

1. att personuppgifter får behandlas för arkivändamål av 
allmänt intresse eller vetenskapliga, statistiska eller 
historiska ändamål under längre tid än vad som anges i 2 § 
första stycket eller 7–11 §, och

2. begränsning av behandlingen av personuppgifter för ändamål 
inom denna lags tillämpningsområde vid digital arkivering.

13 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter om

1. att personuppgifter får behandlas för arkivändamål av 
allmänt intresse eller vetenskapliga, statistiska eller 
historiska ändamål under längre tid än vad som anges i 2 § 
första stycket eller 7-11 a §, och

2. begränsning av behandlingen av personuppgifter för ändamål 
inom denna lags tillämpningsområde vid digital arkivering.
Lag (2025:221).

/Kapitlet upphör att gälla U:2025-07-01 genom lag (2025:135)./
5 kap. Register

Register över dna-profiler

Rätten att föra register

1 § Polismyndigheten får föra register över dna-profiler 
(dna-registret, utredningsregistret och spårregistret) i 
syfte att

1. förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig 
verksamhet,2. utreda eller lagföra brott,

3. fullgöra förpliktelser som följer av internationella 
åtaganden, och

4. underlätta identifiering av avlidna personer.

I lagen (2014:400) om Polismyndighetens elimineringsdatabas 
finns bestämmelser om elimineringsdatabasen.

Dna-registret

2 § Dna-registret får innehålla dna-profiler från prov som 
har tagits med stöd av 28 kap. rättegångsbalken och som avser 
personer som

1. genom en dom som fått laga kraft har dömts till annan 
påföljd än böter, eller

2. har godkänt strafföreläggande som avser villkorlig dom.

3 § En dna-profil som registreras får endast ge 
information om identitet och inte om personliga egenskaper.

Utöver dna-profiler får dna-registret innehålla uppgifter om 
vem analysen avser, i vilket ärende profilen har tagits fram 
och brottskod.

Utredningsregistret

4 § Utredningsregistret får innehålla dna-profiler från 
prov som har tagits med stöd av 28 kap. rättegångsbalken och 
som avser personer som är skäligen misstänkta för brott på 
vilket det kan följa fängelse.

Bestämmelserna i 3 § gäller också vid registrering i 
utredningsregistret.

Spårregistret

5 § Spårregistret får innehålla dna-profiler som har 
tagits fram under utredning av brott och som inte kan 
hänföras till en identifierbar person. Utöver dna-profiler 
får spårregistret innehålla upplysningar som visar i vilket 
ärende profilen har tagits fram och brottskod.

6 § Dna-profiler i spårregistret får jämföras med 
dna-profiler

1. som inte kan hänföras till en identifierbar person,

2. som finns i dna-registret, eller

3. som kan hänföras till en person som är skäligen misstänkt 
för brott.

Dna-profiler i spårregistret får också jämföras i andra fall 
om det är nödvändigt för att fullgöra en internationell 
överenskommelse som Sverige har tillträtt efter riksdagens 
godkännande eller om det följer av en unionsrättsakt.

Längsta tid som personuppgifter får behandlas

7 § /Upphör att gälla U:2025-04-01/
Uppgifter får inte längre behandlas i dna-registret 
när uppgifterna om den registrerade tagits bort ur 
belastningsregistret enligt lagen (1998:620) om 
belastningsregister.

Uppgifter får inte längre behandlas i utredningsregistret när 
uppgifterna om den registrerade får föras in i dna-registret 
eller när förundersökning eller åtal läggs ner, åtal ogillas, 
åtal bifalls men påföljden bestäms till enbart böter eller 
när den registrerade har godkänt ett strafföreläggande som 
avser enbart böter.

Uppgifter får inte behandlas i spårregistret längre än 
trettio år efter registreringen. Uppgifter i registret får 
dock behandlas sjuttio år efter registreringen om uppgifterna 
hänför sig till utredningar om brott som anges i 35 kap. 2 § 
första stycket brottsbalken.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna 
paragraf.

7 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Uppgifter får inte längre behandlas i dna-registret när 
uppgifterna om den registrerade tagits bort ur 
belastningsregistret enligt lagen (1998:620) om 
belastningsregister.

Uppgifter får inte längre behandlas i utredningsregistret när 
uppgifterna om den registrerade får föras in i dna-registret 
eller när förundersökning eller åtal läggs ner, åtal ogillas, 
åtal bifalls men påföljden bestäms till enbart böter eller när 
den registrerade har godkänt ett strafföreläggande som avser 
enbart böter.

Uppgifter får inte behandlas i spårregistret längre än 
trettio år efter registreringen. Uppgifter i registret får 
dock behandlas sjuttio år efter registreringen om uppgifterna 
hänför sig till utredningar om brott som anges i 35 kap. 10 § 
första stycket brottsbalken.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna paragraf.
Lag (2025:164).

Prover för dna-analys

8 § Om det i samband med utredning av ett brott har tagits 
ett prov för dna-analys, får provet inte användas för något 
annat ändamål än det som provet togs för.

9 § Ett prov för dna-analys som har tagits med stöd av 
28 kap. rättegångsbalken, eller på begäran av en annan stat, 
ska förstöras senast sex månader efter det att provet togs.

Direktåtkomst

10 § Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyndigheten, 
Åklagarmyndigheten, Tullverket och Kustbevakningen får för 
ett syfte som anges i 1 kap. 2 § brottsdatalagen (2018:1177) 
medges direktåtkomst till register över dna-profiler som 
regleras i detta kapitel.

Fingeravtrycks- och signalementsregister

Rätten att föra register

11 § Polismyndigheten får föra fingeravtrycks- och 
signalementsregister i syfte att

1. förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig 
verksamhet,

2. utreda eller lagföra brott,

3. fullgöra förpliktelser som följer av internationella 
åtaganden,

4. underlätta identifiering av okända personer, och

5. kontrollera fingeravtryck som Migrationsverket har tagit 
enligt 9 kap. 8 § utlänningslagen (2005:716).

Innehåll i registren

12 § I fingeravtrycks- och signalementsregister får uppgifter 
behandlas om en person som 

1. är misstänkt eller dömd för brott och som har varit föremål 
för åtgärd enligt 28 kap. 14 § rättegångsbalken, eller

2. har lämnat fingeravtryck enligt 5 kap. 3 § andra stycket 
lagen (2022:700) om särskild kontroll av vissa utlänningar.

Uppgifter om fingeravtryck som inte kan hänföras till en 
identifierbar person får behandlas om uppgiften kommit fram i 
en utredning om brott.

Personuppgifter som har inhämtats med stöd av 36 § första 
stycket 2 lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga 
lagöverträdare får inte behandlas i fingeravtrycks- och 
signalementsregister. Lag (2022:709).

13 § Utöver vad som anges i 12 § får i fingeravtrycks- och 
signalementsregister uppgifter behandlas om en person som har 
dömts för brott i en annan medlemsstat inom Europeiska 
unionen och vars fingeravtrycks- eller signalementsuppgifter 
har överförts hit med stöd av artikel 4.2 i rådets rambeslut 
2009/315/RIF av den 26 februari 2009 om organisationen av 
medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och 
uppgifternas innehåll. Sådana uppgifter får dock endast 
behandlas om det för motsvarande gärning i Sverige är 
föreskrivet fängelse i ett år eller mer och den som 
uppgifterna avser vid tidpunkten för gärningen hade fyllt 
femton år.

14 § Fingeravtrycks- och signalementsregister får 
innehålla uppgifter om

1. fingeravtryck,

2. signalement,

3. fotografi,

4. videoupptagning,

5. identifieringsuppgifter,

6. ärendenummer, och

7. brottskod.

Längsta tid som personuppgifter får behandlas

15 § /Upphör att gälla U:2025-04-01/
Uppgifter i fingeravtrycks- och signalementsregister om 
en misstänkt eller dömd person får inte behandlas längre än 
tre månader efter det att uppgifterna om den registrerade 
tagits bort ur misstankeregistret som förs enligt lagen 
(1998:621) om misstankeregister och ur belastningsregistret 
som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister.

Uppgifter som inte kan hänföras till en identifierbar person 
får inte behandlas längre än trettio år efter registreringen. 
Sådana uppgifter får dock behandlas sjuttio år efter 
registreringen om uppgifterna hänför sig till utredningar om 
brott som anges i 35 kap. 2 § första stycket brottsbalken.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna paragraf.
Lag (2022:738).

15 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Uppgifter i fingeravtrycks- och signalementsregister om 
en misstänkt eller dömd person får inte behandlas längre än 
tre månader efter det att uppgifterna om den registrerade 
tagits bort ur misstankeregistret som förs enligt lagen 
(1998:621) om misstankeregister och ur belastningsregistret 
som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister.

Uppgifter som inte kan hänföras till en identifierbar person 
får inte behandlas längre än trettio år efter registreringen. 
Sådana uppgifter får dock behandlas sjuttio år efter 
registreringen om uppgifterna hänför sig till utredningar om 
brott som anges i 35 kap. 10 § första stycket brottsbalken.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna paragraf.
Lag (2025:164).

16 § Uppgifter i fingeravtrycks- och signalementsregister som 
behandlas för att fullgöra ett internationellt åtagande får 
inte behandlas längre än vad som behövs för det ändamålet.

Uppgifter om personer som har lämnat fingeravtryck med stöd av 
lagen (2022:700) om särskild kontroll av vissa utlänningar får 
inte behandlas längre än tio år efter det att 
utvisningsbeslutet verkställdes eller upphörde.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna paragraf.
Lag (2022:709).

Direktåtkomst

17 § Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyndigheten, Tullverket, 
Kustbevakningen och Skatteverket får för ett syfte som anges 
i 1 kap. 2 § brottsdatalagen (2018:1177) medges direktåtkomst 
till personuppgifter i fingeravtrycks- och 
signalementsregister.

Penningtvättsregister

Rätten att föra register

18 § Polismyndigheten får föra penningtvättsregister. 
Personuppgifter får behandlas i penningtvättsregister om det 
behövs för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig 
verksamhet

1. där penningtvätt är ett led för att dölja vinning av brott 
eller brottslig verksamhet, eller

2. som innefattar finansiering av terrorism.

19 § I penningtvättsregister får personuppgifter behandlas 
som

1. kan antas ha samband med sådan brottslig verksamhet som 
avses i 18 §,

2. har rapporterats till Polismyndigheten med stöd av lag 
eller annan författning, eller

3. har lämnats av en utländsk myndighet som i sin stat 
ansvarar för arbetet med att förebygga, förhindra eller 
upptäcka sådan brottslig verksamhet som avses i 18 §.

Längsta tid som personuppgifter får behandlas

20 § Personuppgifter i penningtvättsregister får inte 
behandlas längre än fem år efter utgången av det kalenderår 
då den senaste registreringen avseende personens anknytning 
till brottslig verksamhet gjordes.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna 
paragraf.

Det internationella registret

Rätten att föra register

21 § Polismyndigheten får föra ett internationellt 
register. Personuppgifter i det internationella registret får 
behandlas om det behövs för handläggningen av ärenden som rör 
internationellt polisiärt samarbete eller internationellt 
straffrättsligt samarbete.

Uppgifter om dödsfall, olyckshändelser eller andra liknande 
händelser i utlandet får också behandlas i det 
internationella registret, om ärendet rör en fråga som ska 
handläggas av Polismyndigheten.

Längsta tid som personuppgifter får behandlas

22 § Personuppgifter i det internationella registret får inte 
behandlas längre än tre år efter utgången av det kalenderår då 
ärendet som uppgifterna behandlades i avslutades.

Personuppgifter i registret får dock behandlas i fem år efter 
registreringen om uppgifterna avser en begäran enligt 
artikel 12 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 
2019/1153 av den 20 juni 2019 om fastställande av bestämmelser 
för att underlätta användning av finansiell information och 
andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda eller 
lagföra vissa brott och om upphävande av rådets beslut 
2000/642/RIF, i den ursprungliga lydelsen.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna paragraf.
Lag (2022:615).

Tillträdesförbudsregistret

Rätten att föra register

23 § Polismyndigheten får föra ett register med uppgifter 
om personer som meddelats tillträdesförbud enligt lagen 
(2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang 
(tillträdesförbudsregistret) i syfte att förebygga, förhindra 
eller upptäcka överträdelser av tillträdesförbud.

Innehåll i registret

24 § Tillträdesförbudsregistret får innehålla följande 
uppgifter om en person som har meddelats tillträdesförbud:

1. namn,

2. personnummer eller samordningsnummer,

3. folkbokföringsadress och annan stadigvarande adress,

4. alias,

5. fotografi,

6. anknytning till idrott och idrottsorganisation,

7. omfattningen och giltighetstiden av beslut om 
tillträdesförbud, och

8. överträdelse av gällande tillträdesförbud.

25 § Polismyndigheten får behandla uppgifter i 
tillträdesförbudsregistret i syfte att tillhandahålla 
idrottsorganisationer den information som behövs för att 
upprätthålla gällande beslut om tillträdesförbud.

Längsta tid som personuppgifter får behandlas 

26 § Uppgifter i tillträdesförbudsregistret får endast 
behandlas så länge tillträdesförbudet gäller.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna 
paragraf.

Rätt att meddela föreskrifter

27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter om

1. omfattningen av direktåtkomst till dna-register och 
fingeravtrycks- och signalementsregister och om behörighet 
och säkerhet vid sådan åtkomst,

2. tillgången till personuppgifter i penningtvättsregister 
och det internationella registret, och

3. att personuppgifter i fingeravtrycks- och 
signalementsregister, penningtvättsregister, det 
internationella registret och tillträdesförbudsregistret får 
behandlas för arkivändamål av allmänt intresse eller 
vetenskapliga, statistiska eller historiska ändamål under 
längre tid än vad som anges i 15, 16, 20, 22 och 26 §§.

/Kapitlet träder i kraft I:2025-07-01/
5 kap. Register 

Biometriregister

Rätten att behandla uppgifter i biometriregister

1 § Polismyndigheten får föra 

- ett biometriregister över misstänkta,

- ett biometriregister över dömda, och 

- ett biometriregister över spår. 

I biometriregistren får uppgifter behandlas i syfte att 

1. förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet,

2. utreda eller lagföra brott,

3. fullgöra förpliktelser som följer av internationella 
åtaganden,

4. underlätta identifiering av avlidna personer, och

5. kontrollera fingeravtryck som Migrationsverket har tagit 
enligt 9 kap. 8 § utlänningslagen (2005:716).

I lagen (2014:400) om Polismyndighetens elimineringsdatabas 
finns bestämmelser om elimineringsdatabasen.
Lag (2025:135).

Uppgifter i biometriregistren

2 § Ett biometriregister får innehålla uppgifter om

1. dna-profiler,

2. fingeravtryck,

3. fotografier,

4. video, 

5. röst,

6. handstil, och

7. signalement.

En dna-profil som registreras i biometriregistret över 
misstänkta eller biometriregistret över dömda får endast ge 
information om identitet och inte om personliga egenskaper.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 
att biometriregistren får innehålla namn, personnummer och 
andra liknande uppgifter som behövs för att identifiera en 
registrerad person samt ärendeuppgifter. Lag (2025:135).

Biometriregistret över misstänkta

3 § Biometriregistret över misstänkta får innehålla uppgifter 
som anges i 2 § om en person som är skäligen misstänkt för 
brott och har varit föremål för en åtgärd enligt 28 kap. 
12 a eller 14 § rättegångsbalken. 

Registret får också innehålla uppgifter om fingeravtryck, 
fotografier och video som har tagits av en utlänning med stöd 
av 5 kap. 3 eller 3 a § lagen (2022:700) om särskild kontroll 
av vissa utlänningar. Lag (2025:135).

Biometriregistret över dömda

4 § Biometriregistret över dömda får innehålla uppgifter som 
anges i 2 § om en person som har

1. varit föremål för en åtgärd enligt 28 kap. 12 a eller 14 § 
rättegångsbalken och som därefter genom en dom som fått laga 
kraft har dömts för ett brott för vilket fängelse ingår i 
straffskalan, eller har godkänt ett strafföreläggande avseende 
ett sådant brott, 

2. varit föremål för en åtgärd enligt 8 a § lagen (1994:451) 
om intensivövervakning med elektronisk kontroll eller 8 kap. 
7 a § fängelselagen (2010:610), eller

3. dömts för brott i en annan medlemsstat inom Europeiska 
unionen och vars fingeravtrycks- eller signalementsuppgifter 
har överförts hit med stöd av artikel 4.2 i rådets rambeslut 
2009/315/RIF av den 26 februari 2009 om organisationen av 
medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och 
uppgifternas innehåll. 

Sådana uppgifter som avses i första stycket 3 får dock endast 
behandlas om motsvarande gärning i Sverige har fängelse i ett 
år eller mer i straffskalan och den som uppgifterna avser vid 
tidpunkten för gärningen hade fyllt 15 år. Lag (2025:135).

Biometriregistret över spår

5 § Biometriregistret över spår får innehålla uppgifter som 
anges i 2 § och som avser spår som inte kan härledas till en 
identifierbar person, om uppgifterna kommit fram i en 
utredning om brott. Sådana uppgifter får dock inte behandlas 
om det av omständigheterna vid tidpunkten för insamlingen 
eller senare framgår att spåret härrör från någon annan än den 
som kan misstänkas för brottet. Lag (2025:135).

6 § Uppgifter i biometriregistret över spår får jämföras med 

1. uppgifter om spår som inte kan härledas till en 
identifierbar person,

2. uppgifter i biometriregistret över dömda,

3. uppgifter som kan härledas till en person som är skäligen 
misstänkt för brott, eller 

4. uppgifter om fingeravtryck, fotografier och video som 
tagits med stöd av 5 kap. 3 eller 3 a § lagen (2022:700) om 
särskild kontroll av vissa utlänningar.

Uppgifter i biometriregistret över spår får jämföras i andra 
fall om det är nödvändigt för att fullgöra en internationell 
överenskommelse som Sverige har tillträtt efter riksdagens 
godkännande eller om det följer av en unionsrättsakt.
Lag (2025:135).

7 § Uppgifter om dna och fingeravtryck som har samlats in från 
en avliden person vid en rättsmedicinsk undersökning enligt 
13 § 1 lagen (1995:832) om obduktion eller en annan 
förrättning där Rättsmedicinalverket har medverkat vid en 
undersökning av kroppen får jämföras med uppgifter om dna-
profiler och fingeravtryck i biometriregistret över spår, om 
det pågår en förundersökning om brott som kan antas ha orsakat 
dödsfallet och jämförelsen är nödvändig för att utreda 
brottet. Lag (2025:135).

Personuppgifter om andra än skäligen misstänkta

8 § Personuppgifter som härrör från underlag som avses i 
28 kap. 12 b och 14 a §§ rättegångsbalken och som har tagits 
upp under utredningen av ett brott från någon som inte är 
skäligen misstänkt för brottet får inte jämföras med uppgifter 
i biometriregistren eller i övrigt behandlas för något annat 
ändamål än det som underlaget togs upp för. Lag (2025:135).

Förstörande av prov för dna-analys 

9 § Ett prov för dna-analys som har tagits med stöd av 28 kap. 
rättegångsbalken, lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser 
om unga lagöverträdare, lagen (1994:451) om 
intensivövervakning med elektronisk kontroll, fängelselagen 
(2010:610) eller på begäran av en annan stat, ska förstöras 
senast sex månader efter det att provet togs. Lag (2025:135).

Längsta tid för behandling

10 § Uppgifter i biometriregistret över misstänkta får inte 
behandlas längre än tre månader efter det att uppgifterna om 
den misstanke som ligger till grund för registreringen har 
gallrats ur misstankeregistret enligt lagen (1998:621) om 
misstankeregister. Uppgifter om en registrerad person som har 
avlidit får dock behandlas som längst tio år efter dödsfallet.
Lag (2025:135).

11 § Uppgifter i biometriregistret över dömda får inte 
behandlas längre än tre månader efter det att uppgifterna om 
den dom, det beslut eller det strafföreläggande som ligger 
till grund för registreringen har gallrats ur 
belastningsregistret enligt lagen (1998:620) om 
belastningsregister. Uppgifter om en registrerad person som 
har avlidit får dock behandlas som längst tio år efter 
dödsfallet. Lag (2025:135).

12 § Uppgifter i biometriregistret över spår får inte 
behandlas längre än trettio år efter registreringen. Uppgifter 
i registret får dock behandlas sjuttio år efter registreringen 
om uppgifterna hänför sig till utredningar om brott som anges 
i 35 kap. 10 § första stycket brottsbalken. Lag (2025:165).

13 § Uppgifter som behandlas för att fullgöra ett 
internationellt åtagande får inte behandlas längre än vad som 
behövs för det ändamålet. Lag (2025:135).

14 § Uppgifter om personer som har lämnat fingeravtryck, 
fotograferats eller videofilmats med stöd av lagen (2022:700) 
om särskild kontroll av vissa utlänningar får inte behandlas 
längre än tio år efter det att utvisningsbeslutet verkställdes 
eller upphörde. Lag (2025:135).

15 § Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av 10-14 §§.
Lag (2025:135).

Direktåtkomst

16 § Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyndigheten, 
Åklagarmyndigheten, Tullverket, Kustbevakningen, Skatteverket 
och Kriminalvården får för ett syfte som anges i 1 kap. 2 § 
brottsdatalagen (2018:1177) medges direktåtkomst till 
uppgifter i biometriregister. Lag (2025:135).

Personuppgifter om unga lagöverträdare

17 § Personuppgifter som har inhämtats med stöd av 36 § första 
stycket och 36 a § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser 
om unga lagöverträdare får inte behandlas i biometriregister.
Lag (2025:135).

Penningtvättsregister

Rätten att föra register

18 § Polismyndigheten får föra penningtvättsregister. 
Personuppgifter får behandlas i penningtvättsregister om det 
behövs för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig 
verksamhet

1. där penningtvätt är ett led för att dölja vinning av brott 
eller brottslig verksamhet, eller

2. som innefattar finansiering av terrorism.
Lag (2025:135).

19 § I penningtvättsregister får personuppgifter behandlas som

1. kan antas ha samband med sådan brottslig verksamhet som 
avses i 18 §,

2. har rapporterats till Polismyndigheten med stöd av lag 
eller annan författning, eller

3. har lämnats av en utländsk myndighet som i sin stat 
ansvarar för arbetet med att förebygga, förhindra eller 
upptäcka sådan brottslig verksamhet som avses i 18 §.
Lag (2025:135).

Längsta tid som personuppgifter får behandlas

20 § Personuppgifter i penningtvättsregister får inte 
behandlas längre än fem år efter utgången av det kalenderår då 
den senaste registreringen avseende personens anknytning till 
brottslig verksamhet gjordes.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna paragraf.
Lag (2025:135).

Det internationella registret

Rätten att föra register

21 § Polismyndigheten får föra ett internationellt register. 
Personuppgifter i det internationella registret får behandlas 
om det behövs för handläggningen av ärenden som rör 
internationellt polisiärt samarbete eller internationellt 
straffrättsligt samarbete.

Uppgifter om dödsfall, olyckshändelser eller andra liknande 
händelser i utlandet får också behandlas i det internationella 
registret, om ärendet rör en fråga som ska handläggas av 
Polismyndigheten. Lag (2025:135).

Längsta tid som personuppgifter får behandlas

22 § Personuppgifter i det internationella registret får inte 
behandlas längre än tre år efter utgången av det kalenderår då 
ärendet som uppgifterna behandlades i avslutades.

Personuppgifter i registret får dock behandlas i fem år efter 
registreringen om uppgifterna avser en begäran enligt 
artikel 12 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 
2019/1153 av den 20 juni 2019 om fastställande av bestämmelser 
för att underlätta användning av finansiell information och 
andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda eller 
lagföra vissa brott och om upphävande av rådets beslut 
2000/642/RIF, i den ursprungliga lydelsen.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna paragraf.
Lag (2025:135).

Tillträdesförbudsregistret

Rätten att föra register

23 § Polismyndigheten får föra ett register med uppgifter om 
personer som meddelats tillträdesförbud enligt lagen 
(2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang 
(tillträdesförbudsregistret) i syfte att förebygga, förhindra 
eller upptäcka överträdelser av tillträdesförbud.
Lag (2025:135).

Innehåll i registret

24 § Tillträdesförbudsregistret får innehålla följande 
uppgifter om en person som har meddelats tillträdesförbud:

1. namn,

2. personnummer eller samordningsnummer,

3. folkbokföringsadress och annan stadigvarande adress,

4. alias,

5. fotografi,

6. anknytning till idrott och idrottsorganisation,

7. omfattningen och giltighetstiden av beslut om 
tillträdesförbud, och

8. överträdelse av gällande tillträdesförbud.
Lag (2025:135).

25 § Polismyndigheten får behandla uppgifter i 
tillträdesförbudsregistret i syfte att tillhandahålla 
idrottsorganisationer den information som behövs för att 
upprätthålla gällande beslut om tillträdesförbud.
Lag (2025:135).

Längsta tid som personuppgifter får behandlas

26 § Uppgifter i tillträdesförbudsregistret får endast 
behandlas så länge tillträdesförbudet gäller.

Bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen 
(2018:1177) gäller inte vid tillämpningen av denna paragraf.
Lag (2025:135).

Rätten att meddela föreskrifter

27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter om

1. omfattningen av direktåtkomst till uppgifter i 
biometriregister och om behörighet och säkerhet vid sådan 
åtkomst, 

2. tillgången till personuppgifter i penningtvättsregister och 
det internationella registret, och

3. att personuppgifter i penningtvättsregister, det 
internationella registret och tillträdesförbudsregistret får 
behandlas för arkivändamål av allmänt intresse eller 
vetenskapliga, statistiska eller historiska ändamål under 
längre tid än vad som anges i 20, 22 och 26 §§. 

Första stycket 3 gäller också i fråga om uppgifter i 
biometriregister enligt 10-14 §§, med undantag för dna-
profiler. Lag (2025:135).

6 kap. Behandling av personuppgifter vid Polismyndigheten för 
forensiska ändamål

Ändamål

1 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Vid Nationellt forensiskt centrum får personuppgifter 
behandlas om det behövs för att 

1. sammanställa det underlag i form av insamlade spår eller 
annat som krävs för att sådana forensiska åtgärder som anges 
i 2 ska kunna utföras,

2. utföra forensiska analyser, undersökningar eller 
jämförelser åt den egna myndigheten eller åt 
Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyndigheten, Åklagarmyndigheten, 
Tullverket, Kustbevakningen, Skatteverket eller allmän 
domstol,

3. begära forensiska analyser, undersökningar eller 
jämförelser av eller utföra sådana åtgärder åt 

a) Rättsmedicinalverket,

b) ett utländskt forensiskt laboratorium, eller

c) en utländsk brottsbekämpande myndighet eller en 
mellanfolklig organisation eller ett EU-organ med 
brottsbekämpande uppgifter,

4. begära forensiska analyser eller undersökningar av andra 
svenska expertorgan, eller

5. ta fram uppslag i syfte att underlätta arbetet med att 
förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda 
och beivra brott, genom att använda resultat från sådana 
åtgärder som anges i 2 eller i 2 § andra stycket. 

Personuppgifter får också behandlas vid Nationellt forensiskt 
centrum om det behövs för

1. forskning och statistik, eller

2. kvaliteten i den forensiska verksamheten.

1 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Vid Nationellt forensiskt centrum får personuppgifter 
behandlas om det behövs för att

1. sammanställa det underlag i form av insamlade spår eller 
annat som krävs för att sådana forensiska åtgärder som anges i 
2 ska kunna utföras,

2. utföra forensiska analyser, undersökningar eller 
jämförelser åt den egna myndigheten eller åt Säkerhetspolisen, 
Ekobrottsmyndigheten, Åklagarmyndigheten, Tullverket, 
Kustbevakningen, Skatteverket eller allmän domstol,

3. begära forensiska analyser, undersökningar eller 
jämförelser av eller utföra sådana åtgärder åt

a) Rättsmedicinalverket,

b) ett utländskt forensiskt laboratorium, eller

c) en utländsk brottsbekämpande myndighet eller en 
mellanfolklig organisation eller ett EU-organ med 
brottsbekämpande uppgifter,

4. begära forensiska analyser eller undersökningar av andra 
svenska expertorgan,

5. ta fram uppslag i syfte att underlätta arbetet med att 
förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda och 
beivra brott, genom att använda resultat från sådana åtgärder 
som anges i 2 eller i 2 § andra stycket,

6. utföra jämförelser enligt 6 a kap., eller

7. använda en dna-baserad släktforskningsdatabas för att 
utföra jämförelser enligt 6 b kap.

Personuppgifter får också behandlas vid Nationellt forensiskt 
centrum om det behövs för

1. forskning och statistik, eller

2. kvaliteten i den forensiska verksamheten.
Lag (2025:135).

2 § Vid en annan enhet inom Polismyndigheten än Nationellt 
forensiskt centrum får personuppgifter behandlas om enheten 
behöver det för att sammanställa det underlag i form av 
insamlade spår eller annat som krävs för att sådana 
forensiska åtgärder som anges i 1 § första stycket 2 ska 
kunna utföras av centrumet.

Personuppgifter får även behandlas vid en sådan annan enhet 
om enheten behöver det för att utföra forensiska analyser, 
undersökningar eller jämförelser.

3 § Personuppgifter som behandlas enligt 1 § första 
stycket 2 eller 5 eller andra stycket 2 eller 2 § andra 
stycket får även behandlas för nya ändamål inom 
tillämpningsområdet för brottsdatalagen (2018:1177). 

I ett enskilt fall får personuppgifter som behandlas enligt 1 
eller 2 § även behandlas för nya ändamål med stöd av 2 kap. 4 
och 22 §§ brottsdatalagen. 

Känsliga personuppgifter

4 § Biometriska och genetiska uppgifter får behandlas 
enligt 1 § om det är absolut nödvändigt för ändamålet med 
behandlingen.

5 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
Sökförbudet i 2 kap. 14 § brottsdatalagen (2018:1177) 
hindrar inte sökningar i personuppgifter som behandlas i 
registren över dna-profiler eller fingeravtrycks- och 
signalementsregistren, i syfte att få fram ett urval av 
personer grundat på uppgifter som rör hälsa eller biometriska 
eller genetiska uppgifter.

5 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
Sökförbudet i 2 kap. 14 § brottsdatalagen (2018:1177) 
hindrar inte sökningar i personuppgifter som behandlas i 
biometriregister, i syfte att få fram ett urval av personer 
grundat på uppgifter som rör hälsa eller biometriska eller 
genetiska uppgifter. Lag (2025:135).

Längsta tid som personuppgifter får behandlas

6 § Nationellt forensiskt centrum får inte behandla 
personuppgifter för det ändamål som anges i 1 § första 
stycket 5 längre än fem år efter utgången av det kalenderår 
då ärendet där uppgifterna förekommer registrerades.

Utlämnande av personuppgifter

7 § Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyndigheten, 
Åklagarmyndigheten, Tullverket, Kustbevakningen och 
Skatteverket har, trots sekretess enligt 21 kap. 3 § första 
stycket och 35 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen 
(2009:400), rätt att ta del av personuppgifter som behandlas 
enligt 1 § första stycket 5, om den mottagande myndigheten 
behöver uppgifterna för ett syfte som anges i 1 kap. 2 § 
brottsdatalagen (2018:1177).

Första stycket gäller inte uppgifter som behandlas i 
särskilda register enligt 5 kap.

8 § Personuppgifter får lämnas ut elektroniskt på annat 
sätt än genom direktåtkomst om det inte är olämpligt.

Rätt att meddela föreskrifter

9 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen 
meddela föreskrifter om begränsning av möjligheten att lämna 
ut personuppgifter elektroniskt enligt 8 §.

10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter om begränsning av behandlingen av 
personuppgifter enligt detta kapitel vid digital 
arkivering.

/Kapitlet träder i kraft I:2025-07-01/
6 a kap. Behandling av uppgifter i vissa register som inte 
förs med stöd av denna lag

1 § Nationellt forensiskt centrum får, efter ett beslut av 
åklagare, använda automatiserad ansikts- och 
fingeravtrycksjämförelse för att jämföra ansiktsbilder och 
fingeravtryck med uppgifter om fingeravtryck och ansiktsbilder 
som finns i de register över fingeravtryck och fotografier som 
förs med stöd av 15 § utlänningsdatalagen (2016:27). 

En jämförelse får endast göras med uppgifter som finns i 
registren om personer som har fyllt 15 år. Lag (2025:135).

2 § En jämförelse får göras vid en förundersökning om

1. ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare 
straff än fängelse i två år,

2. sabotage enligt 13 kap. 4 § brottsbalken,

3. mordbrand, allmänfarlig ödeläggelse, kapning, sjö- eller 
luftfartssabotage eller flygplatssabotage enligt 13 kap. 1 §, 
3 § första eller andra stycket, 5 a § eller 5 b § 
brottsbalken, om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma 
kapitel,

4. olovlig kårverksamhet eller brott mot medborgerlig frihet 
enligt 18 kap. 4 eller 5 § brottsbalken,

5. spioneri, utlandsspioneri, obehörig befattning med hemlig 
uppgift, grov obehörig befattning med hemlig uppgift eller 
olovlig underrättelseverksamhet mot Sverige, mot främmande 
makt eller mot person enligt 19 kap. 5, 6 a, 7, 8, 10, 10 a 
eller 10 b § brottsbalken,

6. företagsspioneri enligt 26 § lagen (2018:558) om 
företagshemligheter, om det finns anledning att anta att 
gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av 
en främmande makt eller av någon som har agerat för en 
främmande makts räkning,

7. deltagande i en terroristorganisation, samröre med en 
terroristorganisation, finansiering av terrorism eller 
särskilt allvarlig brottslighet, offentlig uppmaning till 
terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet, rekrytering 
till terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet, 
utbildning för terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet 
eller resa för terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet 
enligt 4 a, 5, 6, 7, 8, 9 eller 10 § terroristbrottslagen 
(2022:666),

8. försök, förberedelse eller stämpling till ett brott som 
avses i 1-7, om en sådan gärning är belagd med straff, eller

9. ett annat brott om det kan antas att brottets straffvärde 
överstiger fängelse i två år. Lag (2025:135).

3 § En jämförelse får även göras vid en förundersökning om ett 
sådant brott som kan ligga till grund för en sökning i EU:s 
gemensamma databas för identitetsuppgifter (CIR) 

1. enligt artikel 22 i Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) 2019/817 av den 20 maj 2019 om inrättande av 
en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på 
området gränser och viseringar, och om ändring av 
Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, 
(EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 
och (EU) 2018/1861 samt rådets beslut 2004/512/EG och 
2008/633/RIF, eller 

2. enligt artikel 22 i Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av 
en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på 
området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och 
migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, 
(EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816. Lag (2025:135).

4 § En jämförelse får göras endast om 

1. det finns särskild anledning att anta att det är 
gärningsmannen som har avsatt fingeravtrycken eller förekommer 
på ansiktsbilden, och 

2. åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen.
Lag (2025:135).

5 § Sökförbudet i 2 kap. 14 § brottsdatalagen (2018:1177) 
hindrar inte sökningar enligt detta kapitel i syfte att få 
fram ett urval av personer grundat på biometriska uppgifter.
Lag (2025:135).

/Kapitlet träder i kraft I:2025-07-01/
6 b kap. Behandling av uppgifter i dna-baserade 
släktforskningsdatabaser 

1 § Nationellt forensiskt centrum får efter ett beslut av 
åklagare använda en dna-baserad släktforskningsdatabas för att 
jämföra uppgifter om dna från spår med uppgifter i databasen.
Lag (2025:135).

2 § Ett beslut om att använda en dna-baserad 
släktforskningsdatabas får fattas vid en förundersökning om 
mord enligt 3 kap. 1 § brottsbalken samt grov våldtäkt eller 
grov våldtäkt mot barn enligt 6 kap. 1 § tredje stycket eller 
4 § tredje stycket brottsbalken, om

1. det finns särskild anledning att anta att dna-spåret kommer 
från gärningsmannen, och

2. åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen och det är 
uppenbart att syftet med den inte kan uppnås med mindre 
ingripande åtgärder. Lag (2025:135).

3 § För att en dna-baserad släktforskningsdatabas ska få 
användas ska Polismyndigheten säkerställa att

1. den som tillhandahåller släktforskningsdatabasen inte 
behandlar uppgifterna för andra ändamål än att utföra en sådan 
jämförelse som avses i 1 § åt Polismyndigheten, 

2. jämförelsen endast omfattar uppgifter om dna från personer 
som har medgett att deras uppgifter behandlas för att utreda 
brott, och

3. den som tillhandahåller släktforskningsdatabasen raderar 
uppgifterna när Polismyndigheten begär det. Lag (2025:135).

4 § Sökförbudet i 2 kap. 14 § brottsdatalagen (2018:1177) 
hindrar inte sökningar enligt detta kapitel i syfte att få 
fram ett urval av personer grundat på genetiska eller 
biometriska uppgifter. Lag (2025:135).

7 kap. Övriga bestämmelser

Administrativa sanktionsavgifter

1 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
En sanktionsavgift får tas ut av den 
personuppgiftsansvarige vid överträdelse av bestämmelserna i 

1. 2 kap. 1 § om rättsliga grunder för behandling av 
personuppgifter, 

2. 3 kap. 3 och 4 §§ om särskilda upplysningar, eller

3. 4 kap. 2-4, 5 a eller 7-11 §, 5 kap. 7, 15, 16, 20, 22 
eller 26 § eller 6 kap. 6 § om längsta tid som personuppgifter 
får behandlas.

Sanktionsavgiften ska bestämmas till högst 10 000 000 kronor.
Lag (2019:435).

1 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
En sanktionsavgift får tas ut av den 
personuppgiftsansvarige vid överträdelse av bestämmelserna i

1. 2 kap. 1 § om rättsliga grunder för behandling av 
personuppgifter,

2. 3 kap. 3 och 4 §§ om särskilda upplysningar, eller

3. någon av 4 kap. 2-4, 5 a eller 7-11 §§, 5 kap. 10-15, 20, 
22 eller 26 § eller 6 kap. 6 § om längsta tid som 
personuppgifter får behandlas. 

Sanktionsavgiften ska bestämmas till högst 10 000 000 kronor.
Lag (2025:135).

Skadestånd

2 § Bestämmelsen om skadestånd i 7 kap. 1 § 
brottsdatalagen (2018:1177) ska tillämpas vid behandling av 
personuppgifter i strid med denna lag eller föreskrifter som 
har meddelats i anslutning till den.

Överklagande

3 § Bestämmelser om överklagande finns i 7 kap. 
brottsdatalagen (2018:1177).


Övergångsbestämmelser

2018:1693

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2019.

2. Genom lagen upphävs polisdatalagen (2010:361).

3. En sanktionsavgift enligt 7 kap. 1 § får beslutas endast 
för överträdelser som har skett efter ikraftträdandet. 

4. Har upphävts genom lag (2019:1188).

2022:709

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2022.

2. Bestämmelsen i 5 kap. 16 § i den nya lydelsen tillämpas 
även vid ett beslut om utvisning som har meddelats före 
ikraftträdandet enligt 1 § och 2 § första stycket i den 
upphävda lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll.

2022:738

Denna lag träder i kraft den 28 juni 2022 i fråga om 5 kap. 
15 § och i övrigt den dag som regeringen bestämmer.

2025:135

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2025.

2. En uppgift som vid ikraftträdandet är registrerad i 
utrednings-, dna-, spår-, fingeravtrycks- eller 
signalementsregistret med stöd av äldre föreskrifter får föras 
över till och behandlas i biometriregister som förs enligt 
5 kap. i den nya lydelsen. Vid den fortsatta behandlingen av 
överförda uppgifter tillämpas 5 kap. i den nya lydelsen.