Lag (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård

Inledande bestämmelser

1 § Föreskrifter om psykiatrisk vård som är förenad med
frihetsberövande och annat tvång i andra fall än som avses i
lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (rättspsykiatrisk
vård) ges i denna lag.

Lagen gäller den som

1. efter beslut av domstol skall ges rättspsykiatrisk vård,

2. är anhållen, häktad eller intagen på en enhet för
rättspsykiatrisk undersökning,

3. är intagen i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt
eller

4. är intagen i eller skall förpassas till ett särskilt
ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård enligt 32
kap. 5 § brottsbalken. Lag (2006:897).

2 § Föreskrifterna i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) om 
skyldighet för en region att erbjuda hälso- och sjukvård 
gäller även rättspsykiatrisk vård. 

Det som sägs i denna lag om en region gäller också en kommun 
som inte ingår i en region.

Med chefsöverläkare avses i denna lag chefsöverläkaren vid den 
sjukvårdsinrättning där patienten är inskriven. 
Lag (2019:877).

2 a § Tvångsåtgärder vid vård enligt denna lag får användas
endast om de står i rimlig proportion till syftet med åtgärden.
Är mindre ingripande åtgärder tillräckliga, skall de användas.

Tvång skall utövas så skonsamt som möjligt och med största
möjliga hänsyn till patienten. Lag (2000:354).

2 b § Tvångsåtgärder i syfte att genomföra vården får användas
endast om patienten inte genom en individuellt anpassad
information kan förmås att frivilligt medverka till vård. De
får inte användas i större omfattning än vad som är nödvändigt
för att förmå patienten till detta. Lag (2000:354).

Beslut om rättspsykiatrisk vård

3 § Föreskrifter om beslut av domstol om överlämnande till
rättspsykiatrisk vård finns i 31 kap. 3 § brottsbalken.

Rättspsykiatrisk vård som avses i första stycket ges som sluten
rättspsykiatrisk vård eller, efter sådan vård, som öppen
rättspsykiatrisk vård. Vård som ges när patienten är intagen på
en sjukvårdsinrättning benämns sluten rättspsykiatrisk vård.
Annan vård enligt denna lag benämns öppen rättspsykiatrisk
vård. Lag (2008:416).

3 a § Den som ges rättspsykiatrisk vård enligt 31 kap. 3 §
brottsbalken utan beslut om särskild utskrivningsprövning får
ges öppen rättspsykiatrisk vård om han eller hon

1. lider av en allvarlig psykisk störning, och

2. på grund av sitt psykiska tillstånd och sina personliga
förhållanden i övrigt behöver iaktta särskilda villkor för att
kunna ges nödvändig psykiatrisk vård.

En patient som ges öppen rättspsykiatrisk vård med stöd av
första stycket får åter ges sluten rättspsykiatrisk vård, om
hans eller hennes psykiska tillstånd eller personliga
förhållanden i övrigt har förändrats på ett sådant sätt att
behovet av rättspsykiatrisk vård inte längre kan tillgodoses
utanför sjukvårdsinrättningen. Lag (2008:416).

3 b § Den som ges rättspsykiatrisk vård enligt 31 kap. 3 §
brottsbalken med beslut om särskild utskrivningsprövning får
ges öppen rättspsykiatrisk vård om

1. han eller hon fortfarande lider av en psykisk störning,

2. det inte längre är påkallat att han eller hon är intagen på
en sjukvårdsinrättning för kvalificerad psykiatrisk
dygnetruntvård som är förenad med frihetsberövande och annat
tvång, och

3. han eller hon på grund av sitt psykiska tillstånd, sina
personliga förhållanden i övrigt eller risken för återfall i
brottslighet som är av allvarligt slag behöver iaktta särskilda
villkor för att kunna ges nödvändig psykiatrisk vård.

En patient som ges öppen rättspsykiatrisk vård med stöd av
första stycket får åter ges sluten rättspsykiatrisk vård om

1. det på grund av risken för återfall i brottslighet som är av
allvarligt slag är påkallat att han eller hon är intagen på en
sjukvårdsinrättning, eller

2. hans eller hennes psykiska tillstånd eller personliga
förhållanden i övrigt har förändrats på ett sådant sätt att
behovet av rättspsykiatrisk vård inte längre kan tillgodoses
utanför sjukvårdsinrättningen. Lag (2008:416).

3 c § Chefsöverläkaren får besluta att en patient som ges öppen
rättspsykiatrisk vård med stöd av 3 a § första stycket åter ska
ges sluten rättspsykiatrisk vård om

1. de förutsättningar som anges i 3 a § andra stycket är
uppfyllda, och

2. rättens beslut om fortsatt vård inte kan avvaktas med hänsyn
till risken för patientens eller annans hälsa eller personliga
säkerhet.

Anser chefsöverläkaren att den slutna rättspsykiatriska vården
bör fortsätta ska han eller hon senast inom fyra dagar från
beslutet ansöka hos förvaltningsrätten om medgivande till sådan
vård.

Har en ansökan enligt andra stycket kommit in till
förvaltningsrätten får den slutna rättspsykiatriska vården
fortsätta i avvaktan på förvaltningsrättens beslut.

Om rätten medger att den slutna rättspsykiatriska vården ska
fortsätta, får den pågå under högst sex månader, räknat från
den dag förvaltningsrätten meddelar beslut i frågan. I fråga om
rättspsykiatrisk vård utöver denna tid tillämpas samma
bestämmelser som vid fortsatt vård enligt 12 a §.

Om chefsöverläkaren inte ansöker om fortsatt sluten
rättspsykiatrisk vård enligt andra stycket eller om rätten
avslår chefsöverläkarens ansökan, ska det tidigare beslutet om
öppen rättspsykiatrisk vård kvarstå. Lag (2009:810).

3 d § Chefsöverläkaren får besluta att en patient som ges öppen
rättspsykiatrisk vård med stöd av 3 b § första stycket åter ska
ges sluten rättspsykiatrisk vård om

1. de förutsättningar som anges i 3 b § andra stycket är
uppfyllda, och

2. rättens beslut om fortsatt vård inte kan avvaktas med hänsyn
till risken för patientens eller annans hälsa eller personliga
säkerhet.

Chefsöverläkaren ska inom fyra dagar från beslutet lämna in en
anmälan till förvaltningsrätten enligt 16 a §. Lag (2009:810).

4 § Den som avses i 1 § andra stycket 2, 3 eller 4 får ges
rättspsykiatrisk vård om

1. han lider av en allvarlig psykisk störning,

2. han med hänsyn till sitt psykiska tillstånd och sina
personliga förhållanden i övrigt har behov av psykiatrisk vård,
som kan tillgodoses genom att han är intagen på en
sjukvårdsinrättning, och

3. han motsätter sig sådan vård eller det till följd av hans
psykiska tillstånd finns grundad anledning att anta att vården
inte kan ges med hans samtycke.

Om någon som vårdas enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk
tvångsvård anhålls, häktas, tas in på en enhet för
rättspsykiatrisk undersökning eller tas in i eller förpassas
till kriminalvårdsanstalt, skall beslutet om sådan vård anses
som ett beslut om rättspsykiatrisk vård. Lag (2000:354).

5 § Beslut om intagning för rättspsykiatrisk vård enligt 4 §
första stycket fattas av en chefsöverläkare vid en
sjukvårdsinrättning eller enhet som avses i 6 §. För ett sådant
beslut krävs att ett vårdintyg har utfärdats av någon annan
läkare. Beträffande vårdintyg, undersökning för vårdintyg samt
fastspänning, avskiljande och behandling gäller därvid
bestämmelserna i 4 §, 5 §, 6 a § och 6 b § första stycket andra
meningen lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård i
tillämpliga delar.

En fråga om intagning för rättspsykiatrisk vård enligt 4 §
första stycket skall avgöras skyndsamt efter undersökning av
patienten.

Om rätten har fattat beslut om rättspsykiatrisk undersökning
och den misstänkte har tagits in på undersökningsenheten, krävs
inte något vårdintyg för beslut om rättspsykiatrisk vård.
Detsamma gäller den som är anhållen, häktad, intagen i eller
skall förpassas till kriminalvårdsanstalt eller som är intagen
i eller skall förpassas till ett särskilt ungdomshem till följd
av en dom på sluten ungdomsvård enligt 32 kap. 5 § brottsbalken
och som förts till en sådan sjukvårdsinrättning som avses i 6 §
första stycket för frivillig psykiatrisk vård. Lag (2006:897).

Gemensamma bestämmelser om vården

6 § Rättspsykiatrisk vård ges på en sjukvårdsinrättning som 
drivs av en region. Den som ges öppen rättspsykiatrisk vård 
får vistas utanför en sådan sjukvårdsinrättning.

Vid rättspsykiatrisk vård gäller 15 a-17 och 31 b §§ lagen 
(1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård.

På en enhet för rättspsykiatrisk undersökning får 
rättspsykiatrisk vård ges åt den som genomgår undersökning.
Lag (2020:355).

7 § Rättspsykiatrisk vård enligt 1 § andra stycket 1 skall
påbörjas utan dröjsmål när domstolens beslut om sådan vård har
vunnit laga kraft.

Är den dömde häktad, skall vården påbörjas även om beslutet
inte har vunnit laga kraft, under förutsättning att den dömde
och åklagaren medger att så sker. Så länge beslutet om häktning
gäller skall därvid bestämmelserna om rättspsykiatrisk vård för
den som är häktad tillämpas utom såvitt avser förutsättningarna
för sådan vård.

Sluten rättspsykiatrisk vård

8 § Vid sluten rättspsykiatrisk vård enligt denna lag gäller, 
om inte annat anges i 8 a §, i tillämpliga delar 
bestämmelserna i 18-24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk 
tvångsvård. 

I fråga om den som är anhållen, häktad eller intagen i eller 
ska förpassas till kriminalvårdsanstalt får Kriminalvården i 
särskilda fall, om det behövs från ordnings- eller 
säkerhetssynpunkt, besluta om särskilda inskränkningar i 
rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot 
besök eller att stå i förbindelse med utomstående genom 
elektronisk kommunikation. I fråga om den som är intagen i 
eller ska förpassas till ett särskilt ungdomshem till följd av 
en dom på sluten ungdomsvård enligt 32 kap. 5 § brottsbalken 
får Statens institutionsstyrelse fatta motsvarande beslut. 
Försändelser som avses i 3 kap. 6 § häkteslagen (2010:611) 
från den som är häktad eller anhållen, försändelser som avses 
i 7 kap. 6 § fängelselagen (2010:610) från den som är intagen 
liksom brev som avses i 19 § andra stycket lagen (1990:52) med 
särskilda bestämmelser om vård av unga ska dock alltid 
vidarebefordras utan föregående granskning.

I fråga om den som ges rättspsykiatrisk vård efter beslut av 
domstol eller som är intagen i kriminalvårdsanstalt får 
regeringen i särskilda fall, om det behövs med hänsyn till 
rikets säkerhet eller till risken för att denne under 
vistelsen på sjukvårdsinrättningen medverkar till 
terroristbrott enligt 4 § terroristbrottslagen (2022:666), 
besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller 
skicka försändelser, ta emot besök eller stå i förbindelse med 
utomstående genom elektronisk kommunikation. Lag (2022:669).

8 a § Den som ges rättspsykiatrisk vård med beslut om
särskild utskrivningsprövning och som vårdas på en
sjukvårdsinrättning eller avdelning för vilken en förhöjd
säkerhetsklassificering gäller, får endast använda sådan
teknisk utrustning för elektroniska kommunikationstjänster
som tillhandahålls av vårdgivaren. Detsamma gäller den som är
anhållen, häktad eller intagen i eller ska förpassas till
kriminalvårdsanstalt.

Vårdgivaren ska, i syfte att säkerställa patientens rätt att
stå i förbindelse med annan person, tillhandahålla sådan
utrustning som avses i första stycket.

Om patienten innehar annan utrustning för elektroniska
kommunikationstjänster än sådan som tillhandahålls av
vårdgivaren, ska den omhändertas under den tid patienten
vårdas på en inrättning eller avdelning som avses i första
stycket.

Chefsöverläkaren får besluta om kroppsvisitation eller ytlig
kroppsbesiktning för kontroll av att patienten inte bär på
sig sådan utrustning som avses i tredje stycket.
Lag (2014:523).

8 b § Om det är nödvändigt för att säkerheten ska kunna
upprätthållas vid en sjukvårdsinrättning eller avdelning för
sluten rättspsykiatrisk vård för vilken en förhöjd
säkerhetsklassificering gäller, får vårdgivaren besluta att
alla personer som passerar in i inrättningen eller på
avdelningen ska kroppsvisiteras (allmän
inpasseringskontroll). Syftet med kontrollen ska vara att
söka efter föremål som en intagen inte får inneha enligt
denna lag eller beslut som har meddelats med stöd av lagen.
Skriftliga meddelanden får inte granskas.

Kroppsvisitation och undersökning av väskor och andra föremål
ska ske genom användande av metalldetektor eller annan
liknande anordning eller, om det finns särskilda skäl, på
annat sätt.

Säkerhetskontroll vid domstolsförhandling på
sjukvårdsinrättningen beslutas i enlighet med lagen
(1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol. Lag (2014:523).

9 § Chefsöverläkaren får ge en patient, som ges
rättspsykiatrisk vård enligt 31 kap. 3 § brottsbalken utan
beslut om särskild utskrivningsprövning, tillstånd att under en
viss del av vårdtiden vistas utanför sjukvårdsinrättningens
område. Tillståndet får ges för ett visst tillfälle eller för
vissa återkommande tillfällen. Tillstånd får ges endast under
förutsättning att det står i överensstämmelse med vårdplanen.

Ett tillstånd att vistas utanför vårdinrättningens område får
förenas med sådana villkor som anges i 26 § tredje stycket
lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård.

Chefsöverläkaren får återkalla ett tillstånd som avses i första
stycket om förhållandena kräver det. Lag (2008:416).

10 § I fråga om den som ges rättspsykiatrisk vård enligt 31
kap. 3 § brottsbalken med beslut om särskild
utskrivningsprövning prövas frågan om tillstånd att under en
viss del av vårdtiden vistas utanför sjukvårdsinrättningens
område av förvaltningsrätten efter ansökan av chefsöverläkaren
eller patienten.

Vid sin prövning ska rätten särskilt beakta arten av den
brottslighet som föranlett beslutet om särskild
utskrivningsprövning, risken för återfall i brottslighet och
verkan av den vård och behandling som patienten genomgått.
Tillståndet får ges för ett visst tillfälle eller för vissa
återkommande tillfällen. Tillstånd får ges endast under
förutsättning att det står i överensstämmelse med vårdplanen.

Ett tillstånd att vistas utanför vårdinrättningens område får
förenas med sådana villkor som anges i 26 § tredje stycket
lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård.

Förvaltningsrätten får efter ansökan av chefsöverläkaren
överlämna åt denne att för en viss patient besluta om tillstånd
enligt första stycket. När det finns skäl för det, får
förvaltningsrätten återta denna beslutanderätt.
Chefsöverläkaren får återkalla ett tillstånd att vistas utanför
vårdinrättningens område, om förhållandena kräver det.
Lag (2009:810).

10 a § Beträffande den som genomgår rättspsykiatrisk vård efter
beslut enligt 31 kap. 3 § brottsbalken om särskild
utskrivningsprövning får chefsöverläkaren ge tillstånd till
vistelse på egen hand utanför vårdavdelningen men inom
sjukvårdsinrättningens område endast om förvaltningsrätten har
medgivit det.

Vid sin prövning av ansökan av chefsöverläkaren om sådant
medgivande som avses i första stycket skall rätten särskilt
beakta arten av den brottslighet som föranlett beslutet om
särskild utskrivningsprövning, risken för återfall i
brottslighet, verkan av den vård och behandling som patienten
genomgått och säkerhetsförhållandena vid sjukvårdsinrättningen.
Medgivandet får ges tills vidare eller för viss tid och får
återkallas om förhållandena föranleder det.

Chefsöverläkaren skall underrätta förvaltningsrätten om
förhållanden som är av betydelse för frågan om ett lämnat
medgivande skall bestå. Lag (2009:810).

10 b § Chefsöverläkaren får ge tillstånd till den som genomgår
rättspsykiatrisk vård med stöd av 1 § 3 eller 4 att vistas på
egen hand utanför vårdavdelningen men inom
sjukvårdsinrättningens område endast om Kriminalvården
respektive Statens institutionsstyrelse har medgivit det.
Chefsöverläkaren skall underrätta Kriminalvården respektive
Statens institutionsstyrelse om förhållanden som är av
betydelse för frågan om ett lämnat medgivande skall bestå. Lag
(2005:978).

11 § Den som är intagen i en kriminalvårdsanstalt eller i ett
särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård
enligt 32 kap. 5 § brottsbalken och som ges rättspsykiatrisk
vård får ges tillstånd att under en viss del av vårdtiden
vistas utanför sjukvårdsinrättningens område. Tillståndet får
ges för ett visst tillfälle eller för vissa återkommande
tillfällen. Tillstånd får ges endast under förutsättning att
det står i överensstämmelse med vårdplanen.

Ett tillstånd enligt första stycket får förenas med sådana
villkor som anges i 26 § tredje stycket lagen (1991:1128) om
psykiatrisk tvångsvård. Lag (2008:416).

11 a § En fråga om tillstånd enligt 11 § första stycket prövas,
efter ansökan av chefsöverläkaren eller patienten, av
Kriminalvården i fråga om den som är intagen i
kriminalvårdsanstalt och av Statens institutionsstyrelse i
fråga om den som är intagen i ett särskilt ungdomshem. Om
ansökan har gjorts av patienten, skall yttrande inhämtas från
chefsöverläkaren. Tillstånd skall inhämtas även då patienten
vid vistelsen utanför sjukvårdsinrättningens område skall vara
åtföljd av sjukvårdspersonal. Lag (2005:978).

11 b § Om missbruk inte kan befaras kan den som är häktad
eller är intagen på en enhet för rättspsykiatrisk
undersökning och som genomgår rättspsykiatrisk vård ges
tillstånd att under viss kort tid vistas utanför
sjukvårdsinrättningens respektive undersökningsenhetens
område för att besöka en närstående som är svårt sjuk,
närvara vid en närståendes begravning eller om det annars
finns synnerliga skäl. Under vistelsen utanför
sjukvårdsinrättningens respektive undersökningsenhetens
område ska den som är häktad bevakas, om inte en sådan
tillsyn av särskilda skäl kan antas vara onödig.

En fråga om tillstånd enligt första stycket prövas av
Kriminalvården, dock inte i den utsträckning som
Rättsmedicinalverket prövar tillstånd till permission enligt
5 a § lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk undersökning. I
beslutet ska det anges om patienten ska stå under bevakning
eller inte. Lag (2014:817).

11 c § Har upphävts genom lag (2005:978).

Fortsatt vård och vårdens upphörande för den som vårdas utan
särskild utskrivningsprövning

12 § Rättspsykiatrisk vård för den som vårdas enligt 31 kap. 3
§ brottsbalken utan beslut om särskild utskrivningsprövning får
pågå under högst fyra månader, räknat från den dag då
domstolens beslut blivit verkställbart. Har patienten kommit
till sjukvårdsinrättningen en senare dag, räknas tiden från den
dagen. Lag (2008:416).

12 a § På ansökan av chefsöverläkaren får förvaltningsrätten
medge att den rättspsykiatriska vården ska övergå i öppen eller
sluten form eller fortsätta utöver den i 12 § angivna längsta
tiden. I ansökan ska det anges om vården avser sluten eller
öppen rättspsykiatrisk vård. Vid ansökan om öppen
rättspsykiatrisk vård tillämpas 7 § fjärde stycket och 7 a §
lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Det som sägs där
om öppen psykiatrisk tvångsvård gäller i stället öppen
rättspsykiatrisk vård.

Medgivande till förlängning av vårdtiden får lämnas för högst
sex månader åt gången, räknat från den dag då
förvaltningsrätten meddelar beslut i frågan.

Vid beslut om öppen rättspsykiatrisk vård ska rätten föreskriva
de särskilda villkor enligt 3 a § första stycket 2 som ska
gälla för vården. De särskilda villkoren får vara sådana som
anges i 26 § tredje stycket lagen om psykiatrisk tvångsvård.
Rätten får överlämna åt chefsöverläkaren att besluta om dessa
villkor. När det finns skäl för det, får rätten återta denna
beslutanderätt.

Till ansökan om fortsatt öppen rättspsykiatrisk vård ska det
fogas en uppföljning av den samordnade vårdplanen.
Lag (2009:810).

13 § Chefsöverläkaren ska genast besluta att vården av en
patient som ges rättspsykiatrisk vård enligt 31 kap. 3 §
brottsbalken utan beslut om särskild utskrivningsprövning ska
upphöra om

1. patienten inte längre lider av en allvarlig psykisk
störning, eller

2. det inte längre med hänsyn till patientens psykiska
tillstånd och personliga förhållanden i övrigt är påkallat att
han eller hon

a) är intagen på en sjukvårdsinrättning för psykiatrisk vård
som är förenad med frihetsberövande och annat tvång, eller

b) ges öppen rättspsykiatrisk vård.

Chefsöverläkaren ska fortlöpande överväga frågan om den
rättspsykiatriska vårdens upphörande. Lag (2008:416).

14 § Har en ansökan enligt 12 a § kommit in till
förvaltningsrätten, får den rättspsykiatriska vården fortsätta
i avvaktan på förvaltningsrättens beslut. Om vården fortsätter
ska den ges i den form som föreskrivs i det senaste beslutet om
rättspsykiatrisk vård. Avslår rätten ansökan, ska vården
upphöra omedelbart. Chefsöverläkarens ansökan eller rättens
medgivande med anledning av en sådan ansökan fortsätter att
gälla, om patienten överförs till en annan sjukvårdsinrättning
utan att beslut har fattats om att den rättspsykiatriska vården
ska upphöra.

Den rättspsykiatriska vården upphör, om inte en ansökan om
medgivande till fortsatt vård har kommit in till
förvaltningsrätten innan tiden för gällande beslut om
rättspsykiatrisk vård har löpt ut. Lag (2009:810).

Upphörande av vården för anhållna m.fl.

15 § I fråga om den som ges rättspsykiatrisk vård enligt 4 §
ska chefsöverläkaren genast besluta att vården ska upphöra när
det inte längre finns förutsättningar för sådan vård.
Chefsöverläkaren ska fortlöpande överväga frågan om den
rättspsykiatriska vårdens upphörande.

Rättspsykiatrisk vård enligt första stycket ska upphöra senast

1. för den som är anhållen eller häktad, när beslutet om
frihetsberövande upphört att gälla,

2. för den som är intagen med stöd av 10 § lagen (1991:1137) om
rättspsykiatrisk undersökning, när han eller hon inte längre
får hållas kvar på undersökningsenheten,

3. för den som är intagen i kriminalvårdsanstalt, när
frigivning sker,

4. för den som är intagen i ett särskilt ungdomshem till följd
av en dom på sluten ungdomsvård enligt 32 kap. 5 §
brottsbalken, vid verkställighetens slut. Lag (2008:416).

Särskild utskrivningsprövning

16 § I fråga om den som ges rättspsykiatrisk vård enligt 31
kap. 3 § brottsbalken med särskild utskrivningsprövning ska
vården upphöra när

1. det inte längre till följd av den psykiska störning som
föranlett beslutet om särskild utskrivningsprövning finns risk
för att patienten återfaller i brottslighet som är av
allvarligt slag, och

2. det inte heller annars med hänsyn till patientens psykiska
tillstånd och personliga förhållanden i övrigt är påkallat att
han eller hon

a) är intagen på en sjukvårdsinrättning för psykiatrisk vård
som är förenad med frihetsberövande och annat tvång, eller

b) ges öppen rättspsykiatrisk vård. Lag (2008:416).

16 a § En fråga om särskild utskrivningsprövning prövas av
förvaltningsrätten efter anmälan av chefsöverläkaren eller
efter ansökan av patienten.

Chefsöverläkaren ska anmäla frågan om särskild
utskrivningsprövning senast fyra månader efter det att rättens
beslut enligt 31 kap. 3 § brottsbalken blivit verkställbart,
eller om patienten kommit till sjukvårdsinrättningen en senare
dag, från den dagen. Därefter ska anmälan göras inom var sjätte
månad från den dag då förvaltningsrätten senast meddelade
beslut i frågan.

Chefsöverläkaren ska genast anmäla en fråga om särskild
utskrivningsprövning när han eller hon anser att den
rättspsykiatriska vården kan upphöra eller att vården bör
övergå till öppen eller sluten rättspsykiatrisk vård.

Vid beslut om öppen rättspsykiatrisk vård ska rätten föreskriva
de särskilda villkor enligt 3 b § första stycket 3 som ska
gälla för vården. De särskilda villkoren får vara sådana som
anges i 26 § tredje stycket lagen (1991:1128) om psykiatrisk
tvångsvård. Rätten får överlämna åt chefsöverläkaren att
besluta om de särskilda villkoren. När det finns skäl för det,
får rätten återta denna beslutanderätt. Lag (2009:810).

16 b § Om chefsöverläkaren vid anmälan enligt 16 a § anser 
att den rättspsykiatriska vården ska fortsätta, ska han eller 
hon ange om vården bör ges som sluten eller öppen 
rättspsykiatrisk vård.

I anmälan om öppen rättspsykiatrisk vård ska det anges vilka 
omständigheter som utgör grund för tvångsvården, vilka 
särskilda villkor som rätten bör föreskriva och, så långt 
möjligt, patientens inställning till dessa villkor. Till 
anmälan ska det fogas en sådan samordnad vårdplan som anges i 
7 a § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Därutöver 
ska det lämnas en särskild redogörelse för risken för att 
patienten till följd av sin psykiska störning återfaller i 
brottslighet som är av allvarligt slag och för de insatser 
som har planerats för att motverka att han eller hon 
återfaller i sådan brottslighet. Det som i 7 a § lagen om 
psykiatrisk tvångsvård sägs om öppen psykiatrisk tvångsvård 
gäller i stället öppen rättspsykiatrisk vård.

Till anmälan om fortsatt öppen rättspsykiatrisk vård ska det 
fogas en uppföljning av den samordnade vårdplanen.
Lag (2017:370).

Avvisning, utvisning m.m.

17 § Bestämmelserna i 29 § första stycket lagen (1991:1128) om 
psykiatrisk tvångsvård gäller i fråga om upphörande av 
rättspsykiatrisk vård i samband med 

1. avvisning eller utvisning enligt utlänningslagen (2005:716) 
av en patient som genomgår rättspsykiatrisk vård utan särskild 
utskrivningsprövning,

2. utvisning enligt lagen (2022:700) om särskild kontroll av 
vissa utlänningar,

3. överlämnande, och

4. utlämning.

I fråga om den som genomgår rättspsykiatrisk vård enligt 
31 kap. 3 § brottsbalken med särskild utskrivningsprövning och 
som ska avvisas eller utvisas efter beslut enligt 
utlänningslagen (2005:716) får trots tvångsvården 
verkställighet av beslutet ske om

1. det begärs av den myndighet som ska verkställa beslutet, 
och

2. chefsöverläkaren finner att förutsättningarna för vårdens 
upphörande i 16 § första stycket 1 är uppfyllda och att 
patientens tillstånd tillåter att beslutet verkställs. 

Tvångsvården upphör i sådant fall när beslutet har 
verkställts.

Om beslut har meddelats att verkställigheten av en påföljd som 
innebär överlämnande enligt 31 kap. 3 § brottsbalken till 
rättspsykiatrisk vård ska föras över till en annan stat, 
upphör den rättspsykiatriska vården vid verkställighet av 
beslutet. Lag (2022:704).

Överklagande m.m.

18 § Patienten får till allmän förvaltningsdomstol överklaga 
ett beslut av chefsöverläkaren enligt denna lag som innebär

1. intagning enligt 3 c eller 3 d § för sluten 
rättspsykiatrisk vård,

2. intagning enligt 5 § för rättspsykiatrisk vård, varvid 
överklagandet ska anses innefatta en begäran om att vården ska 
upphöra, 

3. avslag på en begäran om att den rättspsykiatriska vården 
ska upphöra i fall som avses i 13 eller 15 §,

4. avslag på en begäran om tillstånd att vistas utanför 
vårdinrättningens område, i fall som avses i 9 § eller 10 § 
fjärde stycket första meningen eller meddelande av villkor i 
samband med en sådan vistelse,

5. återkallelse enligt 9 § eller 10 § fjärde stycket tredje 
meningen av tillstånd att vistas utanför vårdinrättningens 
område, 

6. förordnande om förstöring eller försäljning av egendom 
enligt 8 § denna lag jämförd med 24 § lagen (1991:1128) om 
psykiatrisk tvångsvård,

7. inskränkning i rätten att använda elektroniska 
kommunikationstjänster enligt 8 § denna lag jämförd med 20 b § 
lagen om psykiatrisk tvångsvård,

8. övervakning av försändelser enligt 8 § denna lag jämförd 
med 22 a § lagen om psykiatrisk tvångsvård, eller 

9. meddelande av villkor i samband med öppen rättspsykiatrisk 
vård enligt 12 a § tredje stycket eller 16 a § fjärde stycket.

I övrigt får beslut av chefsöverläkaren enligt denna lag inte 
överklagas. Chefsöverläkaren får inte överklaga rättens beslut 
enligt denna lag.

När ett beslut av chefsöverläkaren överklagas, ska 
överklagandet ges in till förvaltningsrätten. 
Förvaltningsrätten prövar om överklagandet har kommit in i 
rätt tid. Har överklagandet kommit in för sent, ska 
förvaltningsrätten avvisa det, om förseningen inte beror på 
att chefsöverläkaren har lämnat patienten en felaktig 
underrättelse om hur man överklagar. Överklagandet ska inte 
avvisas, om det har kommit in till chefsöverläkaren innan 
tiden för överklagande har gått ut. I ett sådant fall ska 
chefsöverläkaren omedelbart vidarebefordra överklagandet till 
förvaltningsrätten. Lag (2020:355).

18 a § Förvaltningsrättens beslut enligt 10 a § får inte
överklagas. Lag (2009:810).

19 § Kriminalvårdens respektive Statens institutionsstyrelses
beslut enligt 8 § andra stycket, 10 b §, 11 a § och 11 b §, får
överklagas av patienten hos allmän förvaltningsdomstol.
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.
Lag (2005:978).

19 a § Kriminalvårdens beslut får inte överklagas enligt 19 §
innan beslutet har omprövats av Kriminalvården. En sådan
omprövning får begäras av den som beslutet angår om det har
gått honom eller henne emot. Ett överklagande av ett beslut som
inte har omprövats skall anses som en begäran om omprövning.

Vid omprövning enligt denna paragraf får beslutet inte ändras
till patientens nackdel. Lag (2005:978).

19 b § En begäran om omprövning skall vara skriftlig och ha
kommit in till Kriminalvården inom tre veckor från den dag då
patienten fick del av beslutet. I begäran om omprövning skall
patienten ange vilket beslut som avses och vilken ändring i
beslutet som han eller hon begär. Lag (2005:978).

19 c § Kriminalvården prövar om skrivelsen med begäran om
omprövning har kommit in i rätt tid. Om skrivelsen har kommit
in för sent skall den avvisas, om inte förseningen beror på att
myndigheten lämnat patienten felaktig underrättelse om hur man
begär omprövning. Lag (2005:978).

19 d § Kriminalvårdens beslut enligt 19 § överklagas till den
förvaltningsrätt inom vars domkrets den kriminalvårdsanstalt,
det häkte eller den polisarrest är belägen där patienten var
inskriven när det första beslutet i ärendet fattades.
Lag (2009:810).

20 § Allmän åklagare får överklaga

1. beslut enligt 10 § första stycket av förvaltningsrätten att
patienten får vistas utanför sjukvårdsinrättningens område,

2. beslut enligt 10 § fjärde stycket första meningen av
förvaltningsrätten att överlämna åt chefsöverläkaren att för en
viss patient besluta om tillstånd att vistas utanför
sjukvårdsinrättningens område,

3. beslut enligt 16 a § att vården ska upphöra eller ges i form
av öppen rättspsykiatrisk vård,

om åklagare före beslutet har anmält till rätten att beslutet
kan komma att överklagas. Lag (2009:810).

Handläggningen i domstol

21 § Frågor enligt denna lag vilka skall prövas i en
förvaltningsrätt handläggs av den förvaltningsrätt inom vars
domkrets sjukvårdsinrättningen är belägen. Lag (2009§:810).

21 a § Mål enligt denna lag skall handläggas skyndsamt. Så
snart en ansökan eller anmälan har kommit in till
förvaltningsrätten, skall rätten pröva om den har kommit in i
tid. Har den kommit in för sent, skall rätten skyndsamt
underrätta chefsöverläkaren om detta.

Ett mål hos en förvaltningsrätt skall tas upp till avgörande
inom åtta dagar från den dag då ansökan, anmälan eller
överklagandet kom in till förvaltningsrätten. Om målet gäller
en patient som genomgår rättspsykiatrisk vård enligt 31 kap.
3 § brottsbalken med beslut om särskild utskrivningsprövning,
skall målet tas upp till avgörande inom femton dagar från den
dag då målet anhängiggjordes vid förvaltningsrätten.
Förvaltningsrätten får förlänga tidsfristerna om det behövs
ytterligare utredning eller om någon annan särskild
omständighet gör det nödvändigt.

Föreskrifterna i andra stycket gäller inte mål om förstöring
eller försäljning av sådan egendom som avses i 24 § lagen
(1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård.

Förvaltningsrätten får förordna rörande saken i avvaktan på att
målet avgörs. Lag (2009:810).

21 b § I fråga om muntlig förhandling gäller bestämmelserna i 
36-37 a §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. I 
fråga om mål enligt 10 a eller 10 b § ska dock 36 § och 37 § 
andra stycket nämnda lag inte tillämpas. Lag (2019:303).

21 c § Vid handläggningen i kammarrätt av mål enligt denna lag
ska nämndemän ingå i rätten. Detta gäller dock inte mål som
enbart gäller en fråga som avses i 18 § första stycket 3, 4, 5,
6 eller 9.

I ett mål enligt 18 § första stycket 4, 5 eller 9, i fall då
vården är förenad med särskild utskrivningsprövning, ska dock
nämndemän ingå i kammarrätten. Lag (2008:416).

22 § I ett mål enligt 10 § första stycket eller 16 a §, som har
väckts genom ansökan av patienten, eller enligt 18 § första
stycket 1 eller 2 ska förvaltningsrätten inhämta yttrande av
chefsöverläkaren. Om en chefsöverläkare ger in en ansökan eller
anmälan enligt 3 c §, 10 § första stycket, 12 a eller 16 a §,
ska han eller hon ange sin uppfattning i den fråga som ska
prövas och lämna en redogörelse för de omständigheter på vilka
uppfattningen grundas.

Om det inte är uppenbart obehövligt, ska rätten i ett mål
enligt 10, 10 a eller 16 a § ge åklagaren i det mål där
beslutet om rättspsykiatrisk vård har meddelats eller, när det
finns särskilda skäl, någon annan åklagare tillfälle att yttra
sig innan beslut meddelas i fråga om

- öppen rättspsykiatrisk vård,

- tillstånd att vistas utanför vårdinrättningens område,

- överlämnande åt chefsöverläkaren att besluta om sådant
tillstånd,

- medgivande för chefsöverläkaren att ge tillstånd till
vistelse utanför vårdavdelningen men inom
sjukvårdsinrättningens område, eller

- upphörande av vården. Lag (2009:810).

22 a § Offentligt biträde för den som åtgärden avser ska
förordnas i mål hos allmän förvaltningsdomstol om målet gäller

1. medgivande till fortsatt vård enligt 3 c eller 12 a §,

2. upphörande av vård enligt 16 a §,

3. överklagande av beslut enligt 18 § första stycket 1, 2, 3, 7
eller 8, eller

4. tillstånd eller återkallelse av tillstånd att vistas utanför
vårdinrättningens område för den som ges rättspsykiatrisk vård
enligt 31 kap. 3 § brottsbalken med beslut om särskild
utskrivningsprövning.

Offentligt biträde ska dock inte förordnas, om det måste antas
att det inte finns något behov av ett biträde. Lag (2008:416).

22 b § I fråga om den som ges rättspsykiatrisk vård enligt 31
kap. 3 § brottsbalken med beslut om särskild
utskrivningsprövning får allmän åklagare ansöka om att
förvaltningsrätten upphäver beslut om

- tillstånd till vistelse utanför vårdinrättningens område,
eller

- överlämnande åt chefsöverläkaren att besluta om tillstånd
till vistelse utanför vårdinrättningens område.

Åklagaren får även ansöka hos förvaltningsrätten om att en
patient som ges öppen rättspsykiatrisk vård enligt 3 b § första
stycket åter ska ges sluten rättspsykiatrisk vård.

I ett mål enligt första eller andra stycket ska
förvaltningsrätten inhämta yttrande av chefsöverläkaren.
Lag (2009:810).

Övriga bestämmelser

23 § Chefsöverläkaren får uppdra åt en erfaren läkare, med 
specialistkompetens inom någon av de psykiatriska 
specialiteterna, vid sjukvårdsinrättningen eller den enhet för 
rättspsykiatrisk undersökning där patienten vårdas att utföra 
uppgifter som chefsöverläkaren har enligt denna lag. Om det 
finns särskilda skäl, får chefsöverläkaren lämna ett sådant 
uppdrag åt en annan läkare vid inrättningen eller enheten, 
dock inte när det gäller 

1. intagning enligt 3 c eller 3 d § för sluten 
rättspsykiatrisk vård, 

2. beslut enligt 5 § om intagning för rättspsykiatrisk vård, 

3. ansökan enligt 3 c eller 12 a § om medgivande till fortsatt 
vård, 

4. anmälan enligt 16 a § om särskild utskrivningsprövning, 

5. beslut om behandlingen enligt 8 § denna lag jämförd med 
17 § tredje stycket lagen (1991:1128) om psykiatrisk 
tvångsvård,

6. beslut om förlängning av fastspänning enligt 8 § denna lag 
jämförd med 19 § andra stycket och 19 a § andra stycket lagen 
om psykiatrisk tvångsvård, 

7. beslut om förlängning av avskiljande enligt 8 § denna lag 
jämförd med 20 § andra stycket och 20 a § andra stycket lagen 
om psykiatrisk tvångsvård, 

8. beslut om inskränkning i rätten att använda elektroniska 
kommunikationstjänster enligt 8 § denna lag jämförd med 20 b § 
lagen om psykiatrisk tvångsvård,

9. beslut om övervakning av försändelser enligt 8 § denna lag 
jämförd med 22 a § lagen om psykiatrisk tvångsvård, eller 

10. beslut om upphörande av sådan inskränkning eller 
övervakning som anges i 8 och 9. Lag (2020:355).

24 § Bestämmelserna i 40 § första stycket, 42 och 43 §§, 44 §
första stycket samt 46 och 49 §§ lagen (1991:1128) om
psykiatrisk tvångsvård tilllämpas även beträffande
rättspsykiatrisk vård.

25 § Beslut som meddelas enligt denna lag gäller omedelbart, om
inte annat förordnas.

Om åklagaren före en förvaltningsrätts beslut har anmält att
beslutet kan komma att överklagas, får förvaltningsrättens
eller kammarrättens beslut inte verkställas förrän det har
vunnit laga kraft eller rätten dessförinnan har underrättats om
att beslutet inte kommer att överklagas.

Har åklagaren enligt andra stycket underrättat
förvaltningsrätten eller kammarrätten om att beslutet inte
kommer att överklagas, skall rätten genast meddela
vårdinrättningen att beslutet kan verkställas. Lag (2009:810).

26 § Chefsöverläkaren ska se till att en patient som vårdas 
enligt denna lag, så snart patientens tillstånd tillåter, 
genom en individuellt anpassad information upplyses om sin 
rätt att få en stödperson.

När rättspsykiatrisk vård i fall som avses i 1 § andra 
stycket 1 har påbörjats eller upphört, ska chefsöverläkaren 
snarast underrätta vederbörande patientnämnd enligt lagen 
(2017:372) om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården om 
att så har skett. Patientnämnden ska i fall som avses i 4 § 
underrättas när patienten enligt 18 § första stycket 3 har 
överklagat ett beslut av chefsöverläkaren om att den 
rättspsykiatriska vården inte ska upphöra, liksom när vården 
efter överklagandet har upphört.

Föreskrifterna om stödperson i 30–31 a §§ lagen (1991:1128) 
om psykiatrisk tvångsvård gäller i tillämpliga delar vid 
rättspsykiatrisk vård. Föreskriften i 30 § tredje stycket 
andra meningen nämnda lag om rätt för stödpersonen att besöka 
patienten på vårdinrättningen gäller dock bara i den mån det 
inte möter hinder på grund av inskränkningar i patientens 
rätt att ta emot besök som har beslutats med stöd av 8 § 
tredje stycket denna lag eller 6 kap. 1–3 §§ häkteslagen 
(2010:611). Lag (2017:374).

26 a § Om det finns särskilda skäl med hänsyn till en
stödpersons säkerhet, skall chefsöverläkaren lämna ut
nödvändiga upplysningar om patienten till stödpersonen eller
till den nämnd som avses i 26 § andra stycket. Lag (2000:354).

27 § I fråga om Polismyndighetens och Kriminalvårdens 
skyldighet att lämna hjälp gäller i tillämpliga delar 47 § 
andra och tredje styckena samt 47 a och b §§ lagen 
(1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Sådan hjälp ska lämnas 
även när en patient i fall som avses i 7 § första stycket 
inte inställer sig när vården ska påbörjas.
Lag (2017:133).

28 § Ges en patient rättspsykiatrisk vård som är förenad med
särskild utskrivningsprövning ska chefsöverläkaren, om det
behövs med hänsyn till brottet och övriga omständigheter, ge
målsäganden möjlighet att begära att bli underrättad när

1. patienten har lämnat sjukvårdsinrättningen utan tillstånd
eller inte har återvänt dit sedan tiden för ett tillstånd att
vistas utanför inrättningens område har gått ut eller
tillståndet har återkallats,

2. beslut har fattats om att patienten får vistas utanför
sjukvårdsinrättningens område,

3. beslut har fattats om att patienten ska genomgå öppen
rättspsykiatrisk vård, eller

4. beslut har fattats om att vården ska upphöra.

Önskar målsäganden underrättelse, ska en sådan ges vid beslut
som anges i denna paragraf innan patienten lämnar
vårdinrättningen och annars så snart som möjligt.

Om det finns särskilda skäl får en sådan underrättelse lämnas
utan att målsäganden begärt att bli underrättad.

Underrättelsen ska utformas på ett sätt som är lämpligt med
hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet.
Underrättelsen ska innehålla information om de regler som
gäller för meddelande av kontaktförbud enligt lagen (1988:688)
om kontaktförbud. Lag (2011:490).

29 § Utöver vad som annars följer av lag eller förordning är
chefsöverläkaren skyldig att till kriminalvården lämna ut
uppgift om en patient som efter den rättspsykiatriska vårdens
upphörande skall förpassas till häkte eller
kriminalvårdsanstalt, om uppgiften behövs inom kriminalvården.

Motsvarande skyldighet att lämna uppgifter gäller för
chefsöverläkaren i förhållande till Statens
institutionsstyrelse beträffande den som efter den
rättspsykiatriska vårdens upphörande skall förpassas till ett
särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård
enligt 32 kap. 5 § brottsbalken. Lag (2006:897).

30 § En patient som vårdas med stöd av denna lag skall så snart
hans tillstånd medger det genom chefsöverläkarens försorg
upplysas om sin rätt

1. att enligt 18 § överklaga vissa beslut,

2. att ansöka enligt 16 § andra stycket om att den
rättspsykiatriska vården skall upphöra,

3. att ansöka enligt 10 eller 11 § om tillstånd att vistas
utanför vårdinrättningens område,

4. att anlita ombud eller biträde, och

5. att enligt 22 a § få offentligt biträde.

Denna lag skall finnas anslagen inom sjukvårdsinrättningen
eller undersökningsenheten, väl synlig för patienterna. Lag
(2000:354).

Övergångsbestämmelser

1991:1129

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

2. Beträffande personer, som vid ikraftträdandet är intagna på
en sjukvårdsinrättning med stöd av lagen (1966:293) om
beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, ges
övergångsbestämmelser i anslutning till lagen (1991:1128) om
psykiatrisk tvångsvård.

2000:354

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2000.

2. Har ett vårdintyg utfärdats före den 1 juli 2000, får
intagning beslutas på grundval av det och enligt äldre
föreskrifter senast den 4 juli 2000.

3. Ett tillstånd att vistas utanför sjukvårdsinrättningens
område under återstoden av vårdtiden och som har meddelats
enligt äldre föreskrifter gäller längst till dess att
länsrätten beslutat om fortsatt vård.

2005:978

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande dels i fråga om
Kriminalvårdsstyrelsens prövning av annan
kriminalvårdsmyndighets beslut som har fattats före
ikraftträdandet, dels i fråga om överklagande av
Kriminalvårdsstyrelsens beslut som har fattats före
ikraftträdandet. Vad som i de äldre föreskrifterna sägs om
Kriminalvårdsstyrelsen skall efter ikraftträdandet i stället
gälla Kriminalvården.

2008:416

1. Denna lag träder i kraft den 1 september 2008.

2. En ansökan om tillstånd att vistas utanför
sjukvårdsinrättningens område ska prövas enligt äldre
föreskrifter om den kommit in till chefsöverläkaren,
länsrätten, Kriminalvården eller Statens institutionsstyrelse
före ikraftträdandet.