Lag (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter

Skyddsföremålet

1 § För rätt till kretsmönster enligt denna lag krävs att kretsmönstret
är resultatet av en egen intellektuell insats av den som har skapat det
och att kretsmönstret inte är allmänt förekommande inom
halvledarindustrin. Består ett kretsmönster av delar som är allmänt
förekommande inom halvledarindustrin, skyddas det endast om
kombinationen av delarna uppfyller villkoren.

Skyddets omfattning

2 § Rätt till kretsmönster för en halvledarprodukt innebär en
uteslutande rätt att

1. framställa exemplar av kretsmönstret,

2. i kommersiellt syfte importera exemplar av kretsmönstret, samt

3. göra kretsmönstret tillgängligt för allmänheten genom att exemplar av
kretsmönstret bjuds ut till försäljning, uthyrning eller utlåning eller
sprids till allmänheten på annat sätt.

Med exemplar av kretsmönster avses även en halvledarprodukt som har
tillverkats med utnyttjande av kretsmönstret.

Innehavare av rätt till skydd

3 § Rätt till kretsmönster tillkommer den fysiska person som har skapat
kretsmönstret under förutsättning att han är medborgare eller har sin
vanliga vistelseort i en stat som ingår i Europeiska ekonomiska
samarbetsområdet och att andra stycket inte är tillämpligt.

Rätt till kretsmönster som har skapats av arbetstagare i
anställningsförhållande tillkommer arbetsgivaren under förutsättning att
inte annat har avtalats och att arbetsgivaren är en fysisk person som är
medborgare eller har sin vanliga vistelseort i en stat som ingår i
samarbetsområdet eller är en juridisk person som bedriver
förvärvsverksamhet i en sådan stat.

I de fall då rätt till kretsmönster inte föreligger enligt första och
andra styckena skall sådan rätt tillkomma sådana fysiska och juridiska
personer som uppfyller de i andra stycket angivna villkoren om
anknytning till samarbetsområdet under förutsättning att en sådan person
har fått ensamrätt att utnyttja kretsmönstret kommersiellt i hela
samarbetsområdet och först utnyttjar kretsmönstret kommersiellt i en
stat som ingår i detta område.

Rätt till kretsmönster skall också tillkomma den som övertagit
rättigheten från de personer som anges i första till tredje styckena.

Skyddstid

4 § Rätt till kretsmönster uppstår när det har skapats och varar till
utgången av det tionde året efter det år då kretsmönstret först
utnyttjades kommersiellt i någon del av världen.

Rätten upphör femton år efter utgången av det år då kretsmönstret
skapades, om det då ännu inte har utnyttjats kommersiellt.

Inskränkningar i skyddet

5 § Utan hinder av 2 § får exemplar framställas av kretsmönstret
uteslutande för undervisning om eller analys av kretsmönstret. Enstaka
exemplar får också framställas för enskilt bruk.

Exemplar som har framställts med stöd av första stycket får inte
utnyttjas för något annat ändamål.

6 § Rätt till kretsmönster omfattar inte exemplar av kretsmönster som
har spritts till allmänheten inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet
av rättsinnehavaren eller med dennes samtycke.

7 § Om ett exemplar av ett kretsmönster utgör allmän handling, skall
exemplaret utan hinder av 2 § tillhandahållas i den ordning som
föreskrivs i 2 kap. tryckfrihetsförordningen.

Överlåtelse av rätten

8 § Överlåtelse av ett exemplar av ett kretsmönster innefattar inte
överlåtelse av rätten till kretsmönstret.

Om den som innehar rätten till ett kretsmönster har gett någon annan
rätt att yrkesmässigt utnyttja detta (licens), får denne överlåta sin
rätt vidare endast om avtal har träffats om detta. Om licensen ingår i
en rörelse, får den dock överlåtas i samband med överlåtelse av rörelsen
eller en del av denna.

Straff m. m.

9 § Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet vidtar en 
åtgärd som innebär intrång i rätten enligt 2 § döms för 
kretsmönsterbrott till böter eller fängelse i högst två år.

Om brottet begåtts uppsåtligen och är att anse som grovt, döms 
för grovt kretsmönsterbrott till fängelse i lägst sex månader 
och högst sex år. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska 
det särskilt beaktas om gärningen

1. har föregåtts av särskild planering,

2. har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i 
organiserad form,

3. har varit av större omfattning, eller

4. annars har varit av särskilt farlig art.

Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 9 b § får inte 
dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet.

För försök eller förberedelse till kretsmönsterbrott eller 
grovt kretsmönsterbrott döms det till ansvar enligt 23 kap. 
brottsbalken.

Åklagaren får väcka åtal för brott endast om åtal är motiverat 
från allmän synpunkt. Lag (2020:543).

9 a § Har upphävts genom lag (2024:822).

9 b § På yrkande av innehavaren av kretsmönstret eller den 
som på grund av licens har rätt att utnyttja kretsmönstret 
får domstolen vid vite förbjuda den som vidtar eller 
medverkar till en åtgärd som innebär intrång att fortsätta 
med åtgärden.

Om käranden visar sannolika skäl för att en åtgärd som 
innebär intrång, eller medverkan till åtgärden, förekommer 
och om det skäligen kan befaras att svaranden genom att 
fortsätta med åtgärden, eller medverkan till den, förringar 
värdet av ensamrätten till kretsmönstret, får domstolen 
meddela vitesförbud för tiden till dess att målet slutligt 
har avgjorts eller något annat har beslutats. Innan ett 
sådant förbud meddelas ska svaranden ha fått tillfälle att 
yttra sig, om inte ett dröjsmål skulle medföra risk för 
skada.

Första och andra styckena tillämpas också i fråga om försök 
eller förberedelse till intrång.

Förbud enligt andra stycket får meddelas endast om käranden 
ställer säkerhet hos domstolen för den skada som kan 
tillfogas svaranden. Saknar käranden förmåga att ställa sådan 
säkerhet, får domstolen befria honom eller henne från detta. 
I fråga om slaget av säkerheten gäller 2 kap. 25 § 
utsökningsbalken. Säkerheten ska prövas av domstolen, om den 
inte har godkänts av svaranden.

När målet avgörs ska domstolen pröva om förbud som har 
meddelats enligt andra stycket fortfarande ska bestå.

I fråga om överklagande av beslut enligt andra eller fjärde 
stycket samt i fråga om handläggningen i högre domstol gäller 
rättegångsbalkens bestämmelser om överklagande av beslut 
enligt 15 kap. rättegångsbalken.

En talan om utdömande av vite förs av den som har ansökt om 
förbudet. Lag (2016:209).

9 c § Om sökanden visar sannolika skäl för att någon har
gjort ett intrång i ett kretsmönster får domstolen vid vite
besluta att någon eller några av dem som anges i andra
stycket ska ge sökanden information om ursprung och
distributionsnät för de varor eller tjänster som intrånget
gäller (informationsföreläggande). Ett sådant beslut får
meddelas på yrkande av innehavaren av kretsmönstret eller den
som på grund av licens har rätt att utnyttja kretsmönstret.
Det får bara meddelas om informationen kan antas underlätta
utredning av ett intrång som avser varorna eller tjänsterna.

Skyldigheten att lämna information omfattar den som

1. har gjort eller medverkat till intrånget,

2. i kommersiell skala har förfogat över en vara som
intrånget gäller,

3. i kommersiell skala har använt en tjänst som intrånget
gäller,

4. i kommersiell skala har tillhandahållit en elektronisk
kommunikationstjänst eller en annan tjänst som har använts
vid intrånget, eller

5. har identifierats av någon som anges i 2–4 såsom delaktig
i tillverkningen eller distributionen av en vara eller
tillhandahållandet av en tjänst som intrånget gäller.

Information om varors eller tjänsters ursprung och
distributionsnät kan särskilt avse

1. namn på och adress till producenter, distributörer,
leverantörer och andra som har innehaft varorna eller
tillhandahållit tjänsterna,

2. namn på och adress till avsedda grossister och
detaljister, och

3. uppgifter om hur mycket som har producerats, levererats,
mottagits eller beställts och om vilket pris som har bestämts
för varorna eller tjänsterna.

Bestämmelserna i första–tredje styckena tillämpas också i
fråga om försök eller förberedelse till intrång.
Lag (2009:114).

9 d § Ett informationsföreläggande får meddelas endast om 
skälen för åtgärden uppväger den olägenhet eller det men i 
övrigt som åtgärden innebär för den som drabbas av den eller 
för något annat motstående intresse.

Skyldigheten att lämna information enligt 9 c § omfattar inte 
uppgifter vars yppande skulle röja att uppgiftslämnaren eller 
någon honom eller henne närstående som avses i 36 kap. 3 § 
rättegångsbalken har begått en brottslig handling.

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av 
den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende 
på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av 
sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG 
(allmän dataskyddsförordning) finns bestämmelser som 
begränsar hur mottagna personuppgifter får behandlas.
Lag (2018:278).

9 e § Om ett yrkande om informationsföreläggande riktar sig 
mot den som är sökandens motpart i ett mål om intrång, ska 
bestämmelserna om rättegång som gäller för det målet 
tillämpas. Ett beslut om informationsföreläggande får 
överklagas särskilt.

Om yrkandet om informationsföreläggande riktar sig mot någon 
annan än den som anges i första stycket, ska lagen (1996:242) 
om domstolsärenden tillämpas. Domstolen får bestämma att 
vardera parten ska svara för sina rättegångskostnader.

En talan om utdömande av vite förs av den som har ansökt om 
föreläggandet. Lag (2016:209).

9 f § Den som på grund av bestämmelserna i 9 c § andra 
stycket 2-5 har förelagts att enligt första stycket samma 
paragraf lämna information har rätt till skälig ersättning för 
kostnader och besvär. Ersättningen ska betalas av den som har 
framställt yrkandet om informationsföreläggande.

Den som tillhandahåller en elektronisk kommunikationstjänst 
och som till följd av ett informationsföreläggande har lämnat 
ut information som avses i 9 kap. 31 § lagen (2022:482) om 
elektronisk kommunikation ska sända en skriftlig underrättelse 
om detta till den som uppgifterna gäller tidigast efter en 
månad och senast efter tre månader från det att informationen 
lämnades ut. Kostnaden för underrättelsen ersätts enligt 
första stycket. Lag (2022:490).

9 g § Utöver det som anges i 3 kap. 8 och 9 §§ lagen 
(2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s 
dataskyddsförordning får personuppgifter om lagöverträdelser 
som innefattar brott enligt 9 § behandlas om detta är 
nödvändigt för att ett rättsligt anspråk ska kunna 
fastställas, göras gällande eller försvaras.
Lag (2018:278).

9 h § På yrkande av käranden får domstolen, i mål om intrång,
ålägga den som har gjort eller medverkat till intrånget att
bekosta lämpliga åtgärder för att sprida information om domen
i målet.

Bestämmelserna i första stycket tillämpas också i fråga om
försök eller förberedelse till intrång. Lag (2009:114).

10 § Den som i strid mot denna lag förvärvar ett exemplar av ett skyddat
kretsmönster och inte känner till eller har skälig anledning att anta
att kretsmönstret är skyddat har rätt att fortsätta att utnyttja
exemplaret av det skyddade kretsmönstret kommersiellt även efter det att
han har fått kännedom om att kretsmönstret är skyddat. För utnyttjandet
skall ersättning lämnas enligt 11 § första stycket.

11 § Den som i strid mot denna lag utnyttjar ett kretsmönster
ska betala ersättning för utnyttjandet till den som innehar
rätten till mönstret om och i den mån det är skäligt.

Om det görs uppsåtligen eller av oaktsamhet ska ersättning
betalas också för den ytterligare skada som intrånget har
medfört. När ersättningens storlek bestäms ska hänsyn
särskilt tas till

1. utebliven vinst,

2. vinst som den som har begått intrånget har gjort,

3. skada på kretsmönstrets anseende,

4. ideell skada, och

5. innehavarens intresse av att intrång inte begås.
Lag (2009:114).

12 § På yrkande av den som innehar rätten till kretsmönstret 
får domstolen, efter vad som är skäligt, besluta att den 
egendom som ett intrång gäller ska återkallas från marknaden, 
ändras eller förstöras eller att någon annan åtgärd ska vidtas 
med den. Detsamma gäller i fråga om hjälpmedel som har använts 
eller varit avsett att användas vid intrånget.

Bestämmelserna i första stycket tillämpas också i fråga om 
försök eller förberedelse till intrång.

Ett beslut om åtgärd enligt första stycket får inte innebära 
att den som innehar rätten till kretsmönstret ska betala 
ersättning till den som åtgärden riktas mot.

Åtgärder enligt första stycket ska bekostas av svaranden om 
det inte finns särskilda skäl mot detta.

Ett beslut som avses i denna paragraf ska inte meddelas, om 
förverkande av egendom eller någon åtgärd som kan förhindra 
missbruk ska beslutas enligt 36 kap. brottsbalken.
Lag (2024:822).

12 a § Om det skäligen kan antas att någon har gjort eller
medverkat till ett intrång, får domstolen för att bevisning
ska kunna säkras om intrånget besluta att en undersökning får
göras hos denne för att söka efter föremål eller handlingar
som kan antas ha betydelse för en utredning om intrånget
(intrångsundersökning).

Ett beslut om intrångsundersökning får meddelas endast om
skälen för åtgärden uppväger den olägenhet eller det men i
övrigt som åtgärden innebär för den som drabbas av den eller
för något annat motstående intresse.

Bestämmelserna i första och andra styckena tillämpas också i
fråga om försök eller förberedelse till intrång.
Lag (2009:114).

12 b § En fråga om intrångsundersökning får tas upp endast på 
yrkande av innehavaren av kretsmönstret eller den som på 
grund av licens har rätt att utnyttja kretsmönstret. Om en 
rättegång inte är inledd, ska yrkandet framställas 
skriftligen.

Innan ett beslut om undersökning meddelas ska motparten ha 
fått tillfälle att yttra sig. Domstolen får dock omedelbart 
meddela ett beslut som gäller till dess annat har beslutats, 
om ett dröjsmål skulle medföra risk för att föremål eller 
handlingar som har betydelse för utredning om intrånget 
skaffas undan, förstörs eller förvanskas.

I övrigt ska en fråga om intrångsundersökning som uppkommer 
då en rättegång inte är inledd handläggas på samma sätt som 
om frågan har uppkommit under en rättegång. Lag (2016:209).

12 c § Ett beslut om intrångsundersökning får meddelas endast
om sökanden ställer säkerhet hos domstolen för den skada som
kan tillfogas motparten. Saknar sökanden förmåga att ställa
säkerhet, får domstolen befria sökanden från det. I fråga om
slaget av säkerhet gäller 2 kap. 25 § utsökningsbalken.
Säkerheten skall prövas av domstolen, om den inte har godkänts
av motparten.

I fråga om överklagande av domstolens beslut om
intrångsundersökning och i fråga om handläggningen i högre
domstol gäller vad som föreskrivs i rättegångsbalken om
överklagande av beslut enligt 15 kap. rättegångsbalken.
Lag (1998:1459).

12 d § Ett beslut om intrångsundersökning skall innehålla
uppgifter om

1. vilket ändamål undersökningen skall ha,

2. vilka föremål och handlingar som det får sökas efter, och

3. vilka utrymmen som får genomsökas.

Om det behövs, skall domstolen även förordna om andra villkor
för verkställandet. Lag (1998:1459).

12 e § Ett beslut om intrångsundersökning gäller omedelbart. Om
ansökan om verkställighet inte har gjorts inom en månad från
beslutet, förfaller det.

Om sökanden inte inom en månad från det att verkställigheten
avslutats väcker talan eller på något annat sätt inleder ett
förfarande om saken, skall en åtgärd som företagits vid
verkställigheten av intrångsundersökningen omedelbart gå åter,
i den utsträckning det är möjligt. Detsamma gäller om ett
beslut om intrångsundersökning upphävs sedan verkställighet
genomförts. Lag (1998:1459).

12 f § Ett beslut om intrångsundersökning verkställs av
Kronofogdemyndigheten enligt de villkor som domstolen har
föreskrivit och med tillämpning av 1-3 kap., 17 kap. 1-5 §§
samt 18 kap. utsökningsbalken. Sökandens motpart skall
underrättas om verkställigheten endast om beslutet om
intrångsundersökning har tillkommit efter motpartens hörande.
Myndigheten har rätt att ta fotografier och göra film- och
ljudupptagningar av sådana föremål som den får söka efter.
Myndigheten har också rätt att ta kopior av och göra utdrag ur
sådana handlingar som den får söka efter.

En intrångsundersökning får inte omfatta en skriftlig handling
som avses i 27 kap. 2 § rättegångsbalken. Lag (2006:713).

12 g § När ett beslut om intrångsundersökning skall verkställas
har motparten rätt att tillkalla ett juridiskt biträde. I
avvaktan på att biträdet inställer sig får verkställigheten
inte påbörjas. Detta gäller dock inte, om

1. undersökningen därigenom onödigt fördröjs, eller

2. det finns en risk att ändamålet med åtgärden annars inte
uppnås.

Vid verkställigheten får Kronofogdemyndigheten anlita det
biträde av en sakkunnig som behövs.

Myndigheten får tillåta att sökanden eller ett ombud för
sökanden är närvarande vid undersökningen för att bistå med
upplysningar. Om ett sådant tillstånd ges, skall myndigheten se
till att sökanden eller ombudet inte i större utsträckning än
som kan motiveras av verkställigheten får kännedom om
förhållanden som kommer fram. Lag (2006:713).

12 h § Fotografier och film- och ljudupptagningar av föremål
samt kopior av och utdrag ur handlingar skall förtecknas och
hållas tillgängliga för sökanden och motparten. Lag (1998:1459).

13 § Sådan egendom som avses i 12 § får tas i beslag, om brott enligt
denna lag skäligen kan antas föreligga. I fråga om sådant beslag
tillämpas reglerna om beslag i brottmål i allmänhet.

14 § Patent- och marknadsdomstolen är rätt domstol i mål och 
ärenden enligt denna lag om de inte ska handläggas enligt 
lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister.

Det som sägs i rättegångsbalken om inskränkning av en 
domstols behörighet i fråga om tvist som ska tas upp i annan 
ordning än inför domstol ska inte tillämpas i fråga om ett 
yrkande om informationsföreläggande eller 
intrångsundersökning. Lag (2016:209).

Lagens tillämpningsområde

15 § Regeringen får, under förutsättning av ömsesidighet eller om det
följer av ett sådant avtal med en främmande stat eller en mellanfolklig
organisation som riksdagen godkänt, föreskriva om lagens tillämplighet i
förhållande till andra stater än dem som ingår i Europeiska ekonomiska
samarbetsområdet.


Övergångsbestämmelser

1992:1685

1. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer, då lagen
(1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter skall upphöra
att gälla. (I kraft den 1 januari 1994, 1993:1646).

2. Lagen tillämpas även på kretsmönster som har tillkommit före
ikraftträdandet utom såvitt gäller åtgärder som vidtagits eller
rättigheter som förvärvats dessförinnan. Har exemplar av kretsmönster
framställts före den 1 april 1987, får de dock utan hinder av 2 §
spridas vidare.

2005:304

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005.

2. För brott begångna innan denna lag har trätt i kraft gäller
12 § i sin äldre lydelse.

2009:114

1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2009.

2. Bestämmelserna i 9 c–9 f och 9 h §§ ska inte tillämpas när
intrånget, eller försöket eller förberedelsen till intrånget,
har begåtts före ikraftträdandet. 

2016:209

1. Denna lag träder i kraft den 1 september 2016.

2. Mål och ärenden som har inletts i Stockholms tingsrätt 
eller Svea hovrätt före ikraftträdandet ska överlämnas till 
Patent- och marknadsdomstolen respektive Patent- och 
marknadsöverdomstolen.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för övriga mål och 
ärenden som har inletts i allmän domstol före 
ikraftträdandet.