Förordning (2021:1335) om utbildning till lärare och förskollärare

1 kap. Inledande bestämmelser

Inledning

1 § Denna förordning reglerar hur utbildning till lärare och 
förskollärare ska utformas.

Med utbildning till lärare avses i denna förordning 
utbildningsprogram som leder till grundlärar-, ämneslärar- 
eller yrkeslärarexamen och utbildning enligt

- förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk 
utbildning som leder till ämneslärarexamen,

- förordningen (2016:705) om kompletterande pedagogisk 
utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som 
har en examen på forskarnivå, och

- förordningen (2021:1336) om försöksverksamhet med 
kompletterande pedagogisk utbildning som leder till 
grundlärarexamen eller ämneslärarexamen.

Med utbildning till förskollärare avses i denna förordning 
utbildningsprogram som leder till förskollärarexamen.

2 § I denna förordning finns bestämmelser om

- grundläggande krav på utbildningen (2 kap.),

- särskilda krav på utbildningen (3 kap.),

- kombinationer av undervisningsämnen i utbildning som leder 
till ämneslärarexamen (4 kap.), och

- samverkan och anställningar inom utbildningen (5 kap.).

De grundläggande kraven på utbildningen i 2 kap. är gemensamma 
för utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar-, 
ämneslärar- och yrkeslärarexamen.

De särskilda kraven på utbildningen i 3 kap. är 
programspecifika och gäller enbart för utbildning som leder 
till förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen.
Förordning (2024:164).

3 § Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

Uttryck i förordningen

4 § I förordningen avses med

- högskolor: universitet och högskolor som omfattas av 
högskolelagen (1992:1434) och enskilda utbildningsanordnare 
som har tillstånd enligt lagen (1993:792) om tillstånd att 
utfärda vissa examina,

- praktiknära forskning: forskning i samverkan med 
förskollärar- och lärarprofessionen utifrån förskolans och 
skolans behov av kunskap för att förbättra verksamheten,

- undervisningsämne: ett ämne som ska ingå i en lärares examen 
och som motsvaras av ett av skolväsendets ämnen som det finns 
en fastlagd kurs- eller ämnesplan för eller, i vissa fall när 
utbildningen inriktar sig mot arbete i gymnasieskolan, flera 
ämnen i skolväsendet som det finns fastlagda ämnesplaner för.
Förordning (2024:164).

5 § Av 6 kap. 4 § första och andra styckena 
högskoleförordningen (1993:100) framgår dels att inom 
högskoleutbildning får bara de examina avläggas som anges i 
bilaga 2 till den förordningen (examensordningen), dels att 
det i examensordningen anges på vilken nivå en viss examen ska 
avläggas och vilka krav som ska uppfyllas för en viss examen 
(examensbeskrivning). 

Av 6 kap. 4 § tredje stycket samma förordning framgår att det 
i bland annat följande förordningar finns avvikande 
bestämmelser om vilka krav som ska uppfyllas för förskollärar-, 
grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen och på vilken 
nivå sådana examina ska avläggas:

- förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk 
utbildning som leder till ämneslärarexamen,

- förordningen (2016:705) om kompletterande pedagogisk 
utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som 
har en examen på forskarnivå, och

- förordningen (2021:1336) om försöksverksamhet med 
kompletterande pedagogisk utbildning som leder till 
grundlärarexamen eller ämneslärarexamen.

Av 6 kap. 5 § högskoleförordningen framgår att det i denna 
förordning finns krav på den utbildning som ska leda fram till 
förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen. 
I bland annat de förordningar som anges i andra stycket finns 
det bestämmelser som avviker från denna förordning.
Förordning (2024:164).

5 a § Av 2 kap. 13-19 §§ skollagen (2010:800) och förordningen 
(2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och 
förskollärare framgår vad som krävs för att få bedriva 
undervisning i skolväsendet.

Av 2 kap. 22 a § förordningen om behörighet och legitimation 
för lärare och förskollärare framgår vilka ämnen i 
gymnasieskolan som motsvaras av de undervisningsämnen som 
anges i 4 kap. 4 §. Förordning (2024:164).

2 kap. Grundläggande krav på utbildningen

1 § Ett grundläggande krav på utbildning till lärare och 
förskollärare är att den ska innefatta

- utbildningsvetenskaplig kärna om 60 högskolepoäng, och

- verksamhetsförlagd utbildning om 30 högskolepoäng.

Utbildningsvetenskaplig kärna

2 § Innehållet i den utbildningsvetenskapliga kärnan ska ge en 
grund inom de kunskapsområden som är centrala för 
yrkesutövningen.

3 § Studierna inom den utbildningsvetenskapliga kärnan ska 
anknyta till den kommande yrkesutövningen och omfatta 
följande:

- skolväsendets historia, organisation och villkor samt 
värdegrunden i förskolan och skolan, innefattande de 
grundläggande demokratiska värderingarna och de mänskliga 
rättigheterna,

- läroplansteori och didaktik,

- vetenskapsteori och forskningsmetodik,

- utveckling och lärande, som ska ha ett tvärvetenskapligt 
perspektiv där kognitionsvetenskap ingår, samt 
specialpedagogik,

- sociala relationer, konflikthantering och ledarskap,

- uppföljning och analys av lärande och utveckling för arbete 
som förskollärare eller bedömning och betygssättning för 
arbete som lärare, och

- utvärdering och utvecklingsarbete.

Verksamhetsförlagd utbildning

Allmänna bestämmelser

4 § Den verksamhetsförlagda utbildningen ska syfta till att ge 
praktiska färdigheter i yrkesutövningen och möjlighet att 
tillämpa teoretiska kunskaper. Detta ska ske genom deltagande 
i skol- och förskoleverksamhet under handledning.

I den verksamhetsförlagda utbildningen ska högskolorna använda 
sig av övningsskolor och övningsförskolor enligt 10-12 §§.

5 § För utbildning till lärare och förskollärare ska den 
verksamhetsförlagda utbildningen vara förlagd inom relevant 
verksamhet och, för utbildning till lärare, även inom relevant 
ämne.

Att en del av ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna 
ska utgöras av verksamhetsförlagd utbildning framgår av 3 kap. 
4 § andra stycket, 5 § tredje stycket, 7 § tredje stycket och 
8 § tredje stycket.

6 § Högskolorna ska, i den utsträckning det är möjligt, 
förlägga den verksamhetsförlagda utbildningen inom 
verksamheter med olika förutsättningar.

I det fall utbildningen sker på distans ska högskolan se till 
att den verksamhetsförlagda utbildningen förläggs så nära 
studentens bostadsort som möjligt.

7 § För en helt eller delvis verksamhetsförlagd kurs ska fler 
än ett betygssteg användas för ett godkänt resultat, om den 
verksamhetsförlagda delen av kursen omfattar mer än tre 
högskolepoäng.

Av 6 kap. 18 § tredje stycket högskoleförordningen (1993:100) 
framgår att betyget beslutas av en examinator.

8 § Högskolorna ska sträva efter att särskilt yrkesskickliga 
lärare och förskollärare används i den verksamhetsförlagda 
utbildningen.

Högskolorna ska anordna utbildning (handledarutbildning) av de 
lärare och förskollärare som handleder studenter under deras 
verksamhetsförlagda utbildning, om det inte finns tillräckligt 
många utbildade handledare i den verksamhet där studenterna 
genomför sin utbildning.

9 § Vid högskolan ska det finnas lärare som har till uppgift 
att följa och bidra till studenternas utveckling under den 
verksamhetsförlagda delen av utbildningen. Sådana lärare ska 
ge handledarna stöd i deras arbete med studenterna under den 
verksamhetsförlagda utbildningen.

Särskilda bestämmelser om övningsskolor och övningsförskolor

10 § En övningsskola eller övningsförskola är en eller flera 
skol- eller förskoleenheter inom grundskolan, gymnasieskolan, 
den kommunala vuxenutbildningen eller förskolan där

1. ledning, organisation och undervisning såväl som kvalitets- 
och utvecklingsarbete håller god kvalitet,

2. det finns så många lärare eller förskollärare som är 
handledare att var och en av dem handleder endast ett fåtal 
lärar- eller förskollärarstudenter, och

3. handledarna har

a) nödvändig lärar- eller förskollärarutbildning,

b) minst 7,5 högskolepoäng inom området handledarskap eller 
motsvarande, och

c) bedömts vara särskilt yrkesskickliga lärare eller 
förskollärare. 

11 § Övningsskolor och övningsförskolor ska ge studenterna en 
inblick i praktiknära forskning.

12 § Vid högskolorna ska alla studenter fullgöra en så stor 
del som möjligt av sin verksamhetsförlagda utbildning vid en 
övningsskola eller övningsförskola.

Högskolan ska eftersträva en hög koncentration av studenter 
vid varje övningsskola eller övningsförskola.

Kraven enligt första stycket eller i 10 och 11 §§ gäller inte 
om det finns särskilda skäl.

3 kap. Särskilda krav på utbildningen

Särskilda krav på utbildning till förskollärare

1 § En utbildning till förskollärare ska innefatta studier 
inom det förskolepedagogiska området om 120 högskolepoäng.

Särskilda krav på utbildning till lärare

Grundlärarexamen

2 § En utbildning till lärare som leder till en 
grundlärarexamen ska ges med inriktning mot arbete i 
fritidshem, med inriktning mot arbete i förskoleklass och 
grundskolans årskurs 1-3 eller med inriktning mot arbete i 
grundskolans årskurs 4-6.

En sådan utbildning ska innefatta ämnesstudier och 
ämnesdidaktiska studier med relevans för undervisning i något 
av skolväsendets ämnen för vilket det finns en fastlagd 
kursplan.

3 § I utbildning med inriktning mot arbete i fritidshem ska 
ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta 
90 högskolepoäng, varav 60 högskolepoäng inom det 
fritidspedagogiska området och 30 högskolepoäng i ett eller 
två praktiska eller estetiska ämnen.

4 § I utbildning med inriktning mot arbete i förskoleklass och 
grundskolans årskurs 1-3 ska ämnesstudierna och de 
ämnesdidaktiska studierna omfatta totalt 165 högskolepoäng i 
svenska, matematik, engelska, samhällsorienterande ämnen, 
naturorienterande ämnen och teknik. Svenska som andraspråk 
eller modersmål kan ingå i ämnesstudierna och de 
ämnesdidaktiska studierna. För svenska och matematik krävs 
minst 30 högskolepoäng i vardera ämnet och för engelska krävs 
minst 15 högskolepoäng.

Av ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna ska 
15 högskolepoäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd 
utbildning.

5 § I utbildning med inriktning mot arbete i grundskolans 
årskurs 4-6 ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska 
studierna omfatta totalt 165 högskolepoäng i svenska, 
matematik, engelska och ett valbart fördjupningsområde. För 
svenska, engelska och matematik krävs minst 30 högskolepoäng i 
vardera ämnet. Därutöver krävs 30 högskolepoäng i något av de 
för studenten valbara områdena:

1. naturorienterande ämnen och teknik, 

2. samhällsorienterande ämnen,

3. ett eller två praktiska eller estetiska ämnen,

4. modersmål, 

5. svenska som andraspråk, eller

6. svenska som andraspråk och ett praktiskt eller estetiskt 
ämne.

Om det valbara området består av svenska som andraspråk och 
ett praktiskt eller estetiskt ämne enligt första stycket 6 
krävs minst 15 högskolepoäng i svenska som andraspråk. 

Av ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna ska 
15 högskolepoäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd 
utbildning.

Ämneslärarexamen

6 § En utbildning till lärare som leder till ämneslärarexamen 
ska ges med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9 
eller med inriktning mot arbete i gymnasieskolan.

En sådan utbildning ska innefatta ämnesstudier och 
ämnesdidaktiska studier med relevans för ett 
undervisningsämne.

Att utbildningen för var och en av inriktningarna ska ges med 
ett begränsat antal kombinationer av undervisningsämnen 
framgår av 4 kap. Förordning (2024:164).

7 § I utbildning med inriktning mot arbete i grundskolans 
årskurs 7-9 ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska 
studierna omfatta totalt 165 högskolepoäng i två 
undervisningsämnen eller totalt 195 högskolepoäng i tre 
undervisningsämnen. Utbildningen ska dock omfatta ämnesstudier 
och ämnesdidaktiska studier om totalt 195 högskolepoäng i två 
undervisningsämnen när två av undervisningsämnena svenska, 
samhällskunskap eller musik ingår i utbildningen. Utbildningen 
får vidare omfatta ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier om 
totalt 195 högskolepoäng i två undervisningsämnen om 
undervisningsämnet bild eller musik ingår i utbildningen.

Utbildningen ska omfatta minst en fördjupning om 
90 högskolepoäng i relevant ämne eller ämnesområde. För varje 
övrigt ämne som ingår i utbildningen krävs minst 
45 högskolepoäng om utbildningen omfattar tre 
undervisningsämnen och minst 60 högskolepoäng om utbildningen 
omfattar två undervisningsämnen. När svenska, samhällskunskap 
eller musik ingår krävs dock alltid 90 högskolepoäng inom de 
ämnesområden som är relevanta för dessa undervisningsämnen.

Av ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna ska 
15 högskolepoäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd 
utbildning. Förordning (2024:164).

8 § I utbildning med inriktning mot arbete i gymnasieskolan 
ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta 
totalt 225 högskolepoäng i två undervisningsämnen. 
Utbildningen ska dock omfatta ämnesstudier och ämnesdidaktiska 
studier om totalt 255 högskolepoäng i två undervisningsämnen 
om undervisningsämnet svenska, samhällskunskap eller musik 
ingår.

Utbildningen ska omfatta en fördjupning om 120 högskolepoäng i 
relevant ämne eller ämnesområde och en fördjupning om 
90 högskolepoäng i ett annat relevant ämne eller ämnesområde. 
När svenska, samhällskunskap eller musik ingår krävs dock 
alltid 120 högskolepoäng inom de ämnesområden som är relevanta 
för dessa undervisningsämnen.

Av ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna ska 
15 högskolepoäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd 
utbildning. Förordning (2024:164).

4 kap. Kombinationer av undervisningsämnen i utbildning som 
leder till ämneslärarexamen

Innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om vilka 
undervisningsämnen som får kombineras i en utbildning som 
leder till ämneslärarexamen enligt högskoleförordningen 
(1993:100). Förordning (2024:164).

Kombinationer av undervisningsämnen för inriktning mot 
grundskolans årskurs 7-9

Grupper av undervisningsämnen

2 § Undervisningsämnen för inriktning mot arbete i 
grundskolans årskurs 7-9 delas in i följande grupper:

1. engelska, matematik, modersmål, moderna språk, svenska, 
svenska som andraspråk och teckenspråk,

2. geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap,

3. biologi, fysik, kemi och teknik,

4. hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa och slöjd, och

5. bild och musik. Förordning (2024:164).

Tillåtna kombinationer av undervisningsämnen

3 § För inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9 får 
undervisningsämnena kombineras enligt följande:

1. två undervisningsämnen ur någon av grupperna i 2 § 1-3,

2. ett undervisningsämne ur gruppen i 2 § 1 och ett 
undervisningsämne ur någon av grupperna i 2 § 2-5,

3. ett undervisningsämne ur grupperna i 2 § 2 eller 3 och ett 
undervisningsämne ur någon av grupperna i 2 § 4 eller 5,

4. två olika språk inom undervisningsämnet moderna språk, 
eller

5. undervisningsämnena bild och slöjd.

Om examen omfattar ytterligare ett undervisningsämne utöver 
vad som anges i

1. första stycket 1-3 eller 5 ska detta ämne vara ett annat 
undervisningsämne ur någon av grupperna i 2 § 1-5, eller

2. första stycket 4 ska detta ämne vara ett tredje språk inom 
undervisningsämnet moderna språk eller ett annat ämne ur någon 
av grupperna i 2 § 1-5. Förordning (2024:164).

Kombinationer av undervisningsämnen för inriktning mot 
gymnasieskolan

Grupper av undervisningsämnen

4 § Undervisningsämnen för inriktning mot arbete i 
gymnasieskolan delas in i följande grupper: 

1. engelska, matematik, modersmål, svenska och svenska som 
andraspråk,

2. grekiska, latin, moderna språk och teckenspråk,

3. filosofi, företagsekonomi, geografi, historia, juridik, 
psykologi, religionskunskap och samhällskunskap,

4. biologi, fysik, kemi, naturkunskap och teknik,

5. idrott och hälsa, och

6. bild, dans, musik och teater. Förordning (2024:164).

Tillåtna kombinationer av undervisningsämnen

5 § För inriktning mot arbete i gymnasieskolan får 
undervisningsämnena kombineras enligt följande:

1. två undervisningsämnen ur någon av grupperna i 4 § 1-4,

2. ett undervisningsämne ur gruppen i 4 § 1 och ett annat 
undervisningsämne ur någon av grupperna i 4 § 2-4,

3. två olika språk inom undervisningsämnet moderna språk,

4. undervisningsämnet idrott och hälsa och ett 
undervisningsämne ur någon av grupperna i 4 § 1-4,

5. ett undervisningsämne ur gruppen i 4 § 6 och ett 
undervisningsämne ur någon av grupperna i 4 § 1-4, eller

6. ett undervisningsämne ur gruppen i 4 § 6 och ytterligare 
90 högskolepoäng inom det i gruppen i 4 § 6 valda 
undervisningsämnet. Förordning (2024:164).

5 kap. Samverkan och anställningar inom utbildningen 

Samverkan

1 § Högskolan ska ha en struktur för samverkan om utbildningen 
till lärare och förskollärare. Samverkan ska ske inom 
högskolan, med andra högskolor och med huvudmän inom 
skolväsendet. Samverkan ska ske om utbildningen och om 
forskning med anknytning till utbildningen.

Anställningar inom utbildningen

2 § Högskolan ska sträva efter att inkludera särskilt 
yrkesskickliga lärare och förskollärare från skolväsendet i 
utbildning till lärare och förskollärare. Sådana lärare och 
förskollärare kan anställas för en begränsad tid enligt 4 kap. 
9 § högskoleförordningen (1993:100).

Inom utbildningen ska högskolan också sträva efter att 
anställa lärare med examen på forskarnivå.