Lag (1982:1158) om riksgäldskontoret

Inledande bestämmelser

1 § Riksgäldskontoret är den myndighet under riksdagen som avses i 9
kap. 10 § andra stycket regeringsformen.

2 § Riksgäldskontoret förvaltas av sju fullmäktige som väljs av
riksdagen. Fullmäktige svarar för sin verksamhet endast inför riksdagen.

Uppgifter

3 § Riksgäldskontoret bemyndigas att i enlighet med 4 och 5 §§ denna lag
ta upp och förvalta lån till staten.

Riksgäldskontoret har vidare till uppgift att i enlighet med riksdagens
beslut ställa krediter till förfogande för statlig och annan verksamhet
samt ikläda staten garantier. Kontoret skall även utföra övriga uppdrag
och åligganden som kontoret får av riksdagen eller av regeringen med
riksdagens medgivande.

4 § Riksgäldskontoret får ta upp lån till staten för

1. finansiering av löpande underskott i statsbudgeten och av andra
utgifter som grundar sig på riksdagens beslut,

2. tillhandahållande av sådana krediter och fullgörande av sådana
garantier som sägs i 3 §,

3. amortering och inlösen av statslån ävensom uppköp av statslån i
utländsk valuta samt

4. tillgodoseende av riksbankens behov av valutareserv och av
statspapper för marknadsoperationer.

5 § Obligationer och andra förbindelser som riksgäldskontoret ger ut för
statens räkning skall vara ställda att återbetalas på viss bestämd
förfallodag eller efter uppsägning eller genom årliga avbetalningar
enligt uppgjord amorteringsplan.

Med den begränsning som följer av första stycket får riksgäldskontoret
bestämma villkoren för lån som skall tas upp.

6 § Riksgäldskontorets kontanta medel skall, i den mån de inte behöver
användas för utbetalningar, insättas på kontorets checkräkning i
riksbanken.

7 § Uppstår överskott på statsverkets checkräkning i riksbanken får
riksgäldskontoret bestämma att överskottet skall överföras till
riksgäldskontorets checkräkning i riksbanken.

Uppstår underskott på statsverkets checkräkning i riksbanken skall
riksgäldskontoret täcka detta.

8 § Det åligger riksgäldskontoret att utbetala de anslag som anvisas på
statsbudgeten avseende riksdagen och dess verk samt kostnader för
statsskulden och sådana övriga anslag på statsbudgeten, som enligt
särskilda beslut av riksdagen skall disponeras av riksgäldskontoret.
Kontoret får i mån av behov lyfta nämnda anslag genom uttag från
statsverkets checkräkning i riksbanken.

9 § Efter prövning i varje särskilt fall får riksgäldskontoret besluta
om avskrivning eller ackord. Ackordsförslag får antas endast om det kan
anses vara till förmån för det allmänna. Ackordsförslag som inte
framställs i konkurs eller enligt ackordslagen (1970:847) får antas
endast på villkor att även övriga borgenärer som ackordet angår
godkänner detta.

Om det på grund av gäldenärens sjukdom eller av annan anledning måste
anses uppenbart obilligt att kräva betalning för fordran får
riksgäldskontoret efterge fordringen helt eller delvis intill ett högsta
belopp av 50 000 kronor i varje särskilt fall.


Utöver vad som följer av första och andra styckena får beslut om ackord
eller eftergift inte fattas utan riksdagens särskilda medgivande.

10 § Om inte särskilda skäl talar däremot får riksgäldskontoret medge
inlösen av obligationer och räntekuponger samt utbetalning av vinster på
premieobligationslån, oaktat betalningsrätten förfallit på grund av
preskription.

11 § Uppkommer under riksgäldskontorets verksamhet anledning att väcka
fråga om författningsändring eller annan åtgärd från statens sida, får
fullmäktige göra framställning i ämnet såväl till riksdagen som till
regeringen.

12 § Fullmäktige svarar för att intern revision av riksgäldskontoret
sker. Fullmäktige skall vidare sörja för att intern revision av den inre
riksdagsförvaltningen och andra riksdagens verk än riksbanken och
riksgäldskontoret kan verkställas enligt lagen (RFS 1968:8) om revision
av riksdagsförvaltningen.

13 § Varje år före den 15 oktober skall fullmäktige till riksdagen avge
berättelse över förvaltningen av riksgäldskontoret under det senaste
budgetåret.

Organisation

14 § Riksgäldsfullmäktige väljs för riksdagens valperiod. Den som är
underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken kan
inte vara fullmäktig. Statsråd får ej vara fullmäktig.

Riksdagen väljer en av fullmäktige att vara ordförande. Fullmäktige
väljer inom sig en vice ordförande. Lag (1988:1300).

15 § Fullmäktige utser för en tid av högst tre år en riksgäldsdirektör
att vara chef för riksgäldskontoret och en vice riksgäldsdirektör att
vara dennes ersättare.

När både riksgäldsdirektören och vice riksgäldsdirektören har förhinder
fullgörs riksgäldsdirektörens åligganden av en tillfällig ersättare som
fullmäktige utser. Lag (1984:206).

16 § För beredning och rådgivning skall inom riksgäldskontoret finnas
ett arbetsutskott bestående av fullmäktiges ordförande,
riksgäldsdirektören och en tredje ledamot, som fullmäktige utser inom
sig.

17 § Inom riksgäldskontoret skall finnas en revisionsenhet samt de
enheter i övrigt som riksdagen bestämmer.

Riksgäldskontorets verksamhet leds under fullmäktige av
riksgäldsdirektören. Verksamheten vid revisionsenheten leds dock av
fullmäktige såvitt annat inte följer av lagen (RFS 1968:8) om revision
av riksdagsförvaltningen.

Ärendenas fördelning mellan enheterna skall framgå av en arbetsordning
som beslutas av fullmäktige.

Ärendenas handläggning m. m.

18 § Av fullmäktige avgörs

1. viktigare författningsfrågor;

2. viktigare frågor om riksgäldskontorets organisation och arbetsformer;


3. frågor om upptagande av lån mot obligationer eller andra
förbindelser;

4. frågor om utfärdande av statlig garanti eller lämnande av annat
statligt stöd som enligt riksdagens beslut skall prövas av
riksgäldskontoret;

5. frågor om villkor för rörliga krediter;

6. frågor om avskrivning, ackord och eftergift rörande fordringar;

7. anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse;

8. frågor om inrättande av tjänst samt om tillsättande av tjänst i
vilken lönegrad F 19 eller högre kan tillämpas på innehavaren;

9. frågor om skiljande från tjänst eller uppdrag eller om
disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning;

10. övriga frågor som enligt denna lag skall avgöras av fullmäktige;

11. andra frågor som fullmäktige finner vara av större vikt eller som
riksgäldsdirektören hänskjuter till fullmäktige.

Fullmäktige får i den utsträckning förhållandena påfordrar överlåta till
riksgäldsdirektören rätten att besluta om upptagande av dagslån och lån
mot skattkammarväxlar och statsskuldväxlar, att bestämma de närmare
villkoren för andra lån som skall tas upp samt att besluta i ärenden som
anges i första stycket 4 och 6 samt i frågor om villkor för rörliga
krediter och andra krediter till affärsverk. Rätten för
riksgäldsdirektören att besluta i de angivna frågorna får, i den
utsträckning fullmäktige medger, av riksgäldsdirektören överlåtas till
annan tjänsteman. Sådana bemyndiganden för riksgäldsdirektören skall
framgå av en av fullmäktige beslutad arbetsordning eller genom ett
särskilt fullmäktiges beslut. Fullmäktige kan bestämma att beslut som
fattas med stöd av fullmäktiges bemyndiganden skall anmälas för
fullmäktige.

Ärenden som inte skall avgöras av fullmäktige avgörs av
riksgäldsdirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag
att de behöver prövas av riksgäldsdirektören får de avgöras av annan
tjänsteman i den omfattning som framgår av arbetsordningen eller
särskilda beslut. Lag (1985:303).

19 § När fullmäktige i riksgäldskontoret eller fullmäktige i riksbanken
begär det skall gemensam överläggning ske i frågor som är av betydelse
från kredit- eller valutapolitisk synpunkt.

20 § Fullmäktige i riksgäldskontoret skall sammanträda en gång varannan
vecka eller oftare om ärendenas beskaffenhet och oavbrutna gång kräver
det. Vid varje sammanträde skall föras protokoll.

Fullmäktige får inte sammanträda på område som är ockuperat av främmande
makt.

Fullmäktige är beslutsföra när minst fem ledamöter är närvarande. Som
fullmäktiges beslut gäller den mening som de flesta enar sig om eller,
vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder.

21 § Riksgäldsdirektören skall närvara vid fullmäktiges sammanträden och
får delta i förhandlingarna, även om han inte är fullmäktig. Han skall
låta anteckna skiljaktig mening till protokollet.

22 § Fullmäktige kan föreskriva eller för särskilt fall besluta att
endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva tjänst inom
riksgäldskontoret.

23 § Av stadgan (RFS 1978:7) om vissa medbestämmandeformer inom
riksdagen och dess myndigheter följer att riksgäldskontorets befogenhet
att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

24 § Beträffande arvoden till fullmäktig och suppleant finns
föreskrifter i arvodesstadgan (RFS 1979:1) för riksdagen och dess organ.


25 § För resor som fullmäktig företar för riksgäldskontorets räkning har
han rätt till resekostnadsersättning, traktamente och annan ersättning
enligt allmänt reseavtal (ARA) eller, när det är fråga om utrikes resa,
enligt utlandsresereglementet (1953:666). Fullmäktig skall hänföras till
rese-klass A.

Fullmäktig som är ledamot av riksdagen har inte rätt till traktamente
för deltagande i sammankomst i Stockholm med fullmäktige eller för annan
förrättning eller annat uppdrag där för riksgäldskontorets räkning under
tid då riksmöte pågår. Vid förrättning på annan ort än Stockholm under
pågående riksmöte skall dagtraktamentet för fullmäktig som är ledamot av
riksdagen minskas med det belopp för dag som utgår enligt
ersättningsstadgan (1971:1197) för riksdagens ledamöter.

Vad som stadgas i denna paragraf skall även äga tillämpning på
suppleant.

Besvär

26 § Om besvär över beslut inom riksgäldskontoret föreskrivs i
besvärsstadgan (RFS 1970:3) för riksdagen och dess verk.

Ansvarsbestämmelse

27 § Fullmäktig som riksdagen vägrar ansvarsfrihet är därmed skild från
sitt uppdrag.

Åtal mot fullmäktig för brott, begånget i utövningen av uppdraget, får
beslutas endast av finansutskottet.

Åtal mot tjänsteman som avses i 15 § för brott, begånget i utövningen av
tjänsten som riksgäldsdirektör, får beslutas endast av finansutskottet.
Är tjänstemannen inte fullmäktig får sådant åtal också beslutas av
fullmäktige.

Övergångsbestämmelser

1988:1386

1. De som är ledamöter i fullmäktige vid utgången av juni 1989 skall
före den 15 oktober 1989 till riksdagen avge berättelse över
förvaltningen under det föregående budgetåret.

2. Befogenheten att åtala brott skall bedömas enligt den upphävda lagen
om, när handlingen företogs, för åtal gällde förutsättning som efter
lagens upphävande inte längre är föreskriven.