Patientdatalag (2008:355)

1 kap. Lagens tillämpningsområde m.m.

Lagens tillämpningsområde

1 § Denna lag tillämpas vid vårdgivares behandling av 
personuppgifter inom hälso- och sjukvården. I lagen finns 
också bestämmelser om skyldighet att föra patientjournal.

Lagen gäller i tillämpliga delar även uppgifter om avlidna 
personer.

Lagen gäller inte vid sådan behandling av personuppgifter som 
avses i den ursprungliga lydelsen av artikel 2.2 d i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 
27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på 
behandling av personuppgifter och om det fria flödet av 
sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG 
(allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s 
dataskyddsförordning. Lag (2018:447).

Lagens syfte

2 § Informationshantering inom hälso- och sjukvården ska vara
organiserad så att den tillgodoser patientsäkerhet och god
kvalitet samt främjar kostnadseffektivitet.

Personuppgifter ska utformas och i övrigt behandlas så att
patienters och övriga registrerades integritet respekteras.

Dokumenterade personuppgifter ska hanteras och förvaras så att
obehöriga inte får tillgång till dem.

Definitioner

3 § /Upphör att gälla U:2025-07-01/
I denna lag används följande uttryck med nedan angiven 
betydelse.

Uttryck	                Betydelse

Antalsberäkning inför   Beräkning som på förfrågan av forskare
klinisk forskning       inför planerad klinisk forskning görs 
                        av hur många personer som uppfyller 
                        vissa i förväg uppställda kriterier och 
                        som därmed kan komma att omfattas av 
                        forskningen.

Hälso- och sjukvård	Verksamhet som avses i hälso- och 
                        sjukvårdslagen (2017:30), tandvårdslagen 
                        (1985:125), lagen (1991:1128) om 
                        psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) 
                        om rättspsykiatrisk vård, 
                        smittskyddslagen (2004:168), lagen 
                        (1972:119) om fastställande av 
                        könstillhörighet i vissa fall, lagen 
                        (2006:351) om genetisk integritet m.m., 
                        lagen (2018:744) om försäkringsmedicinska 
                        utredningar, lagen (2019:1297) om 
                        koordineringsinsatser för sjukskrivna 
                        patienter, lagen (2021:363) om estetiska 
                        kirurgiska ingrepp och estetiska 
                        injektionsbehandlingar samt den upphävda 
                        lagen (1944:133) om kastrering.

Journalhandling	        Framställning i skrift eller bild samt 
                        upptagning som kan läsas, avlyssnas 
                        eller på annat sätt uppfattas endast med 
                        tekniskt hjälpmedel och som upprättas 
                        eller inkommer i samband med vården av 
                        en patient och som innehåller uppgifter 
                        om patientens hälsotillstånd eller andra 
                        personliga förhållanden eller om 
                        vidtagna eller planerade vårdåtgärder.

Patientjournal	        En eller flera journalhandlingar som 
                        rör samma patient.

Vårdgivare	        Statlig myndighet, region och kommun i 
                        fråga om sådan hälso- och sjukvård som 
                        myndigheten, regionen eller kommunen har 
                        ansvar för (offentlig vårdgivare) samt 
                        annan juridisk person eller enskild 
                        näringsidkare som bedriver hälso- och 
                        sjukvård (privat vårdgivare). 
Lag (2023:167).

3 § /Träder i kraft I:2025-07-01/
I denna lag används följande uttryck med nedan angiven 
betydelse.

Uttryck	Betydelse

Antalsberäkning inför   Beräkning som på förfrågan av forskare
klinisk forskning       inför planerad klinisk forskning görs 
                        av hur många personer som uppfyller 
                        vissa i förväg uppställda kriterier och 
                        som därmed kan komma att omfattas av 
                        forskningen.

Hälso- och sjukvård     Verksamhet som avses i hälso- och 
                        sjukvårdslagen (2017:30), tandvårds-
                        lagen (1985:125), lagen (1991:1128) om 
                        psykiatrisk tvångsvård, lagen 
                        (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, 
                        smittskyddslagen (2004:168), lagen 
                        (2006:351) om genetisk integritet m.m., 
                        lagen (2018:744) om försäkrings-
                        medicinska utredningar, lagen 
                        (2019:1297) om koordineringsinsatser 
                        för sjukskrivna patienter, lagen 
                        (2021:363) om estetiska kirurgiska 
                        ingrepp och estetiska injektions-
                        behandlingar, lagen (2024:237) om vissa 
                        kirurgiska ingrepp i könsorganen, den 
                        upphävda lagen (1944:133) om 
                        kastrering samt den upphävda lagen 
                        (1972:119) om fastställande av 
                        könstillhörighet i vissa fall.

Journalhandling         Framställning i skrift eller bild samt 
                        upptagning som kan läsas, avlyssnas 
                        eller på annat sätt uppfattas endast 
                        med tekniskt hjälpmedel och som 
                        upprättas eller inkommer i samband med 
                        vården av en patient och som innehåller 
                        uppgifter om patientens hälsotillstånd 
                        eller andra personliga förhållanden 
                        eller om vidtagna eller planerade 
                        vårdåtgärder.

Patientjournal          En eller flera journalhandlingar som 
                        rör samma patient.

Vårdgivare              Statlig myndighet, region och kommun i 
                        fråga om sådan hälso- och sjukvård som 
                        myndigheten, regionen eller kommunen 
                        har ansvar för (offentlig vårdgivare) 
                        samt annan juridisk person eller 
                        enskild näringsidkare som bedriver 
                        hälso- och sjukvård (privat vårdgivare). 
Förordning (2024:241).

Förhållandet till annan dataskyddsreglering

4 § Denna lag innehåller bestämmelser som kompletterar EU:s 
dataskyddsförordning, vid sådan behandling av personuppgifter 
inom hälso- och sjukvården som är helt eller delvis 
automatiserad eller där uppgifterna ingår i eller är avsedda 
att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är 
tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt 
särskilda kriterier.

Vid behandling av personuppgifter som avses i första stycket 
gäller lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till 
EU:s dataskyddsförordning och föreskrifter som har meddelats i 
anslutning till den lagen, om inte annat följer av denna lag 
eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen.

I lagen (2022:913) om sammanhållen vård- och 
omsorgsdokumentation finns ytterligare bestämmelser om 
vårdgivares behandling av personuppgifter inom hälso- och 
sjukvården. Lag (2022:915).

2 kap. Grundläggande bestämmelser om behandling av
personuppgifter

Kapitlets tillämpningsområde

1 § Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas vid sådan
behandling av personuppgifter som avses i 1 kap. 4 §.

Den enskildes inställning till personuppgiftsbehandling

2 § Behandling av personuppgifter som är tillåten enligt denna 
lag får utföras även om den enskilde motsätter sig den. Det 
gäller dock inte i de fall som anges i 4 kap. 4 § och 7 kap. 
2 § eller om något annat framgår av annan lag eller 
förordning. Lag (2022:915).

3 § Behandling av personuppgifter som inte är tillåten enligt 
denna lag får ändå ske, om den enskilde lämnat ett uttryckligt 
samtycke till behandlingen. Det gäller dock inte om något 
annat framgår av annan lag eller förordning.

Regeringen får meddela föreskrifter om att en behandling av 
personuppgifter som inte är tillåten enligt denna lag inte 
heller i andra fall får utföras trots att den enskilde lämnat 
samtycke till behandlingen. Lag (2022:915).

Ändamål med personuppgiftsbehandlingen

4 § Personuppgifter får behandlas inom hälso- och sjukvården 
om det behövs för 

1. att fullgöra de skyldigheter som anges i 3 kap. och 
upprätta annan dokumentation som behövs i och för vården av 
patienter, 

2. administration som rör patienter och som syftar till att ge 
vård i enskilda fall eller som annars föranleds av vård i 
enskilda fall, 

3. att upprätta annan dokumentation som följer av lag, 
förordning eller annan författning, 

4. att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra 
kvaliteten i verksamheten,

5. administration, planering, uppföljning, utvärdering och 
tillsyn av verksamheten,

6. att framställa statistik om hälso- och sjukvården, eller

7. antalsberäkning inför klinisk forskning.

I 7 kap. 4 och 5 §§ finns särskilda bestämmelser om ändamålen 
med behandling av personuppgifter i nationella och regionala 
kvalitetsregister. Lag (2023:167).

5 § Personuppgifter som behandlas för ändamål som anges i 
4 § får också behandlas för att fullgöra uppgiftslämnande som 
sker i överensstämmelse med lag eller förordning. 
Personuppgifterna får även behandlas för andra ändamål, under 
förutsättning att uppgifterna inte behandlas på ett sätt som 
är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades 
in. Lag (2018:447).

Personuppgiftsansvar

6 § En vårdgivare är personuppgiftsansvarig för den behandling 
av personuppgifter som vårdgivaren utför. I en region och en 
kommun är varje myndighet som bedriver hälso- och sjukvård 
personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter 
som myndigheten utför.

Personuppgiftsansvaret enligt första stycket omfattar även 
sådan behandling av personuppgifter som vårdgivaren, eller den 
myndighet i en region eller en kommun som är 
personuppgiftsansvarig, utför när vårdgivaren eller 
myndigheten genom direktåtkomst i ett enskilt fall bereder sig 
tillgång till personuppgifter om en patient hos en annan 
vårdgivare eller annan myndighet i samma region eller kommun.

I 7 kap. och i 4 kap. 1 § lagen (2022:913) om sammanhållen 
vård- och omsorgsdokumentation finns särskilda bestämmelser om 
personuppgiftsansvar. Lag (2022:915).

Personuppgifter som får behandlas

7 § En vårdgivare får behandla endast sådana personuppgifter 
som behövs för de ändamål som anges i 4 §. Uppgifter om 
lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, 
straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa 
frihetsberövanden får endast behandlas om det är absolut 
nödvändigt för ett sådant ändamål. Även en vårdgivare som inte 
är statlig myndighet, region eller kommun får under dessa 
förutsättningar behandla uppgifter om lagöverträdelser.
Lag (2019:931).

7 a § Personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s 
dataskyddsförordning (känsliga personuppgifter) får behandlas 
med stöd av artikel 9.2 h i förordningen under förutsättning 
att kravet på tystnadsplikt i artikel 9.3 i förordningen är 
uppfyllt. Lag (2018:447).

Sökbegrepp

8 § Känsliga personuppgifter eller uppgifter om 
lagöverträdelser som avses i 7 § får inte användas som 
sökbegrepp. Inte heller får uppgifter om att någon fått 
bistånd eller varit föremål för andra insatser inom 
socialtjänsten eller enligt utlänningslagen (2005:716) 
användas som sökbegrepp.

Det är trots förbudet i första stycket tillåtet att som 
sökbegrepp använda uppgifter om

1. hälsa, eller

2. att någon varit föremål för tvångsingripande enligt lagen 
(1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) 
om rättspsykiatrisk vård.

Regeringen får meddela föreskrifter om att en vårdgivare, 
trots förbudet i första stycket, får använda uppgifter om 
etnicitet eller uppgifter av betydelse för smittskyddet samt 
att någon fått bistånd eller andra insatser inom 
socialtjänsten eller varit föremål för åtgärder enligt 
utlänningslagen som sökbegrepp för att göra vissa slags 
sammanställningar. Lag (2018:447).

3 kap. Skyldigheten att föra patientjournal

Inledande bestämmelse

1 § Vid vård av patienter ska det föras patientjournal. En 
patientjournal ska föras för varje patient och får inte vara 
gemensam för flera patienter.

I lagen (2022:913) om sammanhållen vård- och 
omsorgsdokumentation finns bestämmelser om tillgång, genom 
direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande, till andra 
vårdgivares uppgifter om patienter genom sammanhållen vård- 
och omsorgsdokumentation. Lag (2022:915).

Syftet med en patientjournal

2 § Syftet med att föra en patientjournal är i första hand att
bidra till en god och säker vård av patienten.

En patientjournal är även en informationskälla för

- patienten,

- uppföljning och utveckling av verksamheten,

- tillsyn och rättsliga krav,

- uppgiftsskyldighet enligt lag, samt

- forskning.

Personer som är skyldiga att föra en patientjournal

3 § Skyldig att föra en patientjournal är

1. den som enligt 4 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659) har 
legitimation eller särskilt förordnande att utöva ett visst 
yrke,

2. den som, utan att ha legitimation för yrket, utför 
arbetsuppgifter som annars bara ska utföras av logoped, 
psykolog eller psykoterapeut inom den allmänna hälso- och 
sjukvården eller utför sådana arbetsuppgifter inom den 
enskilda hälso- och sjukvården som biträde åt legitimerad 
yrkesutövare, 

3. den som, utan att ha legitimation för yrket, utför samma 
slags arbetsuppgifter inom den allmänna hälso- och sjukvården 
som en hälso- och sjukvårdskurator, och

4. den som utför insatser enligt lagen (2019:1297) om 
koordineringsinsatser för sjukskrivna patienter.
Lag (2019:1299).

Ansvar för uppgifter i en patientjournal

4 § Den som för patientjournal ansvarar för sina uppgifter i
journalen.

En patientjournals innehåll

5 § En patientjournal får innehålla endast de uppgifter som
behövs för de ändamål som anges i 2 kap. 4 § första stycket 1
och 2.

6 § En patientjournal ska innehålla de uppgifter som behövs
för en god och säker vård av patienten.

Om uppgifterna finns tillgängliga, ska en patientjournal
alltid innehålla

1. uppgift om patientens identitet,

2. väsentliga uppgifter om bakgrunden till vården,

3. uppgift om ställd diagnos och anledning till mera
betydande åtgärder,

4. väsentliga uppgifter om vidtagna och planerade åtgärder,

5. uppgift om den information som lämnats till patienten,
dennes vårdnadshavare och övriga närstående och om de
ställningstaganden som gjorts i fråga om val av
behandlingsalternativ och om möjligheten till en ny medicinsk
bedömning, samt

6. uppgift om att en patient har beslutat att avstå från viss
vård eller behandling.

Patientjournalen ska vidare innehålla uppgift om vem som har
gjort en viss anteckning i journalen och när anteckningen
gjordes. Lag (2014:827).

7 § Utöver vad som föreskrivs i 5 och 6 §§ får en
patientjournal innehålla de uppgifter som enligt lag eller
annan författning ska antecknas i en patientjournal.

8 § Om patienten anser att en uppgift i patientjournalen är
oriktig eller missvisande, ska det antecknas i journalen.

9 § Uppgifter som ska antecknas enligt 6-8 §§ ska föras in i
journalen så snart som möjligt.

10 § En journalanteckning ska, om det inte är obehövligt eller 
finns något synnerligt hinder mot det, signeras av den som är 
ansvarig för uppgiften. Lag (2020:1042).

11 § Om en journalhandling eller en avskrift eller kopia av
handlingen har lämnats ut till någon, ska det dokumenteras i
patientjournalen vem som har fått handlingen, avskriften eller
kopian och när denna har lämnats ut. Detta gäller dock inte
utlämnande genom direktåtkomst.

12 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om 

1. undantag från 6 § andra stycket 1 när det gäller 
provtagning för viss sjukdom, 

2. signeringskravet enligt 10 § och om undantag från det, och

3. journalhandlingars innehåll och utformning.
Lag (2020:1042).

Språket i patientjournaler

13 § De journalhandlingar som upprättas inom hälso- och
sjukvården ska vara skrivna på svenska språket, vara tydligt
utformade och så lätta som möjligt att förstå för patienten.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om att en sådan journalhandling får vara
skriven på ett annat språk än svenska.

Hantering av journalhandlingar

14 § Uppgifter i en journalhandling får inte utplånas eller
göras oläsliga i andra fall än som avses i 8 kap. 4 §.

Vid rättelse av en felaktighet ska det anges när rättelsen har
skett och vem som har gjort den.

15 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer
får meddela föreskrifter om hur journalhandlingar ska hanteras
och förvaras.

Skyldighet att utfärda intyg om vården

16 § Den som enligt 3 § är skyldig att föra patientjournal ska
på begäran av patienten utfärda intyg om vården.

Bevarande av journalhandlingar

17 § En journalhandling ska bevaras minst tio år efter det att
den sista uppgiften fördes in i handlingen. Regeringen eller
den myndighet som regeringen bestämmer får meddela
föreskrifter om att vissa slags journalhandlingar ska bevaras
under längre tid än tio år.

Särskilda bestämmelser om bevarande av journalhandlingar som
tagits om hand efter beslut av Inspektionen för vård och
omsorg finns i 9 kap. 4 §. Lag (2012:954).

18 § För journalhandlingar som utgör allmänna handlingar
gäller, med de undantag som följer av 17 §, arkivlagen
(1990:782) samt de bestämmelser som meddelas med stöd av
arkivlagen.

Patientjournaler i krig m.m.

19 § Regeringen får meddela särskilda föreskrifter om
patientjournaler i krig, vid krigsfara eller under sådana
utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är
krig utanför Sveriges gränser eller av att Sverige har varit i
krig eller krigsfara.

4 kap. Grundläggande bestämmelser om inre sekretess och
elektronisk åtkomst inom en vårdgivares verksamhet

Inre sekretess

1 § Den som arbetar hos en vårdgivare får ta del av
dokumenterade uppgifter om en patient endast om han eller hon
deltar i vården av patienten eller av annat skäl behöver
uppgifterna för sitt arbete inom hälso- och sjukvården.

Tilldelning av behörighet för elektronisk åtkomst

2 § En vårdgivare ska bestämma villkor för tilldelning av 
behörighet för åtkomst till sådana uppgifter om patienter som 
förs helt eller delvis automatiserat. Sådan behörighet ska 
begränsas till vad som behövs för att den enskilde ska kunna 
fullgöra sina arbetsuppgifter inom hälso- och sjukvården.

Personuppgifter som behandlas i en utredning enligt lagen 
(2018:744) om försäkringsmedicinska utredningar för ändamål 
som anges i 2 kap. 4 § första stycket 1 och 2 får inte göras 
tillgängliga genom elektronisk åtkomst för den som arbetar vid 
en annan vårdenhet eller inom en annan vårdprocess hos samma 
vårdgivare. I den lagen finns särskilda bestämmelser om 
elektronisk åtkomst vid sådana utredningar.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare 
föreskrifter om tilldelning av behörighet enligt första 
stycket för åtkomst till uppgifter som förs helt eller delvis 
automatiserat. Lag (2022:915).

Kontroll av elektronisk åtkomst

3 § En vårdgivare ska se till att åtkomst till sådana 
uppgifter om patienter som förs helt eller delvis 
automatiserat dokumenteras och kan kontrolleras. Vårdgivare 
ska göra systematiska och återkommande kontroller av om någon 
obehörigen kommer åt sådana uppgifter.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare 
föreskrifter om dokumentation och kontroll enligt första 
stycket. Lag (2022:915).

Patientens möjlighet att begränsa elektronisk åtkomst för
vårdsyfte

4 § Personuppgifter som dokumenterats för ändamål som anges i 2
kap. 4 § första stycket 1 och 2 hos en vårdenhet eller inom en
vårdprocess får inte göras tillgängliga genom elektronisk
åtkomst för den som arbetar vid en annan vårdenhet eller inom
en annan vårdprocess hos samma vårdgivare, om patienten
motsätter sig det. I sådana fall ska uppgiften genast spärras.

Vårdnadshavare till ett barn har dock inte rätt att spärra
barnets uppgifter.

Uppgift om att det finns spärrade uppgifter får vara
tillgänglig för andra vårdenheter eller vårdprocesser.

5 § En spärr enligt 4 § första stycket får hävas av en behörig
befattningshavare hos vårdgivaren, om

1. patienten samtycker till det, eller

2. patientens samtycke inte kan inhämtas och informationen kan
antas ha betydelse för den vård som patienten oundgängligen
behöver.

Uppgift om vårdenheter eller vårdprocesser som spärrat
uppgifterna ska i det fall som avses i 2 göras tillgängliga.
Därefter får bara sådana uppgifter som kan antas ha betydelse
för vården av patienten göras tillgängliga.

Skydd för identitet i vissa fall

6 § I 6 kap. 3 § lagen (2018:1212) om nationell 
läkemedelslista finns bestämmelser om att E-hälsomyndigheten 
ska lämna ut vissa uppgifter till regionerna om förskrivning 
av läkemedel och andra varor och att uppgifter om patientens 
identitet ska vara krypterade vid utlämnandet. 

Uppgifter som avses i första stycket får inte behandlas i 
syfte att röja en patients identitet utan att patienten 
samtycker till det.

Uppgifter om en patients identitet som har dokumenterats inom 
hälso- och sjukvården och som regionerna ska sambearbeta med 
sådana uppgifter som avses i första stycket, ska vara 
krypterade så att patientens identitet skyddas vid 
behandlingen. Lag (2019:991).

5 kap. Grundläggande bestämmelser om utlämnande av uppgifter
och handlingar samt viss uppgiftsskyldighet

Bestämmelser i andra lagar

1 § Bestämmelser om rätten att ta del av handlingar och
uppgifter inom den allmänna hälso- och sjukvården finns i
tryckfrihetsförordningen och offentlighets- och
sekretesslagen (2009:400). Lag (2009:525).

2 § I patientsäkerhetslagen (2010:659) finns bestämmelser som
begränsar möjligheten att lämna ut uppgifter från den enskilda
hälso- och sjukvården. Lag (2010:677).

Myndighets skyldighet att lämna uppgift ur journal upprättad
inom enskild hälso- och sjukvård

3 § En myndighet som enligt 9 kap. har hand om en
patientjournal upprättad inom enskild hälso- och sjukvård har,
om uppgift ur journalen begärs för särskilt fall, samma
skyldighet att lämna uppgiften som den haft som ansvarat för
journalen före överlämnandet till myndigheten.

Direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande

4 § Utlämnande genom direktåtkomst till personuppgifter är 
tillåten endast i den utsträckning som anges i lag eller 
förordning.

Om en region eller en kommun bedriver hälso- och sjukvård 
genom flera myndigheter, får en sådan myndighet ha 
direktåtkomst till personuppgifter som behandlas av någon 
annan sådan myndighet i samma region eller kommun.

Ytterligare bestämmelser om direktåtkomst och annat 
elektroniskt utlämnande finns i 5 §, 7 kap. 9 § och i lagen 
(2022:913) om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation.
Lag (2022:915).

5 § En vårdgivare får medge en enskild tillgång, genom 
direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande, till sådana 
uppgifter om den enskilde själv som får lämnas ut till honom 
eller henne och som behandlas för ändamål som anges i 2 kap. 
4 § första stycket 1 och 2. Den enskilde får under samma 
förutsättningar medges tillgång, genom direktåtkomst eller 
annat elektroniskt utlämnande, till sådan dokumentation som 
avses i 4 kap. 3 § första stycket första meningen.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare 
föreskrifter om de krav på säkerhetsåtgärder som ska gälla vid 
sådan direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande som 
avses i första stycket. Lag (2022:915).

Utlämnande på medium för automatiserad behandling

6 § Får en personuppgift lämnas ut, kan det ske på medium för
automatiserad behandling.

Utlämnande av resultatet efter antalsberäkning inför klinisk 
forskning

7 § Resultatet av antalsberäkning inför klinisk forskning får 
lämnas ut till den som gjort förfrågan endast i form av 
uppgift om det antal personer som uppfyller de i förväg 
uppställda kriterierna. Resultatet får anges med ett exakt 
antal eller som ett intervall. Lag (2023:167).

6 kap. Kapitlet har upphävts genom lag (2022:915).

7 kap. Nationella och regionala kvalitetsregister

Inledande bestämmelse

1 § Med kvalitetsregister avses en automatiserad och
strukturerad samling av personuppgifter som inrättats särskilt
för ändamålet att systematiskt och fortlöpande utveckla och
säkra vårdens kvalitet. Kvalitetsregistren ska möjliggöra
jämförelse inom hälso- och sjukvården på nationell eller
regional nivå. Bestämmelserna i detta kapitel gäller för
nationella och regionala kvalitetsregister i vilka
personuppgifter samlas in från flera vårdgivare.

Den enskildes inställning till behandling i kvalitetsregister

2 § Personuppgifter får inte behandlas i ett nationellt eller
regionalt kvalitetsregister, om den enskilde motsätter sig det.

Om den enskilde motsätter sig personuppgiftsbehandlingen sedan
den påbörjats, ska uppgifterna utplånas ur registret så snart
som möjligt.

2 a § För den enskilde som inte endast tillfälligt saknar
förmåga att ta ställning enligt 2 § första stycket får
personuppgifter behandlas i ett nationellt eller regionalt
kvalitetsregister, om

1. hans eller hennes inställning till sådan
personuppgiftsbehandling så långt som möjligt klarlagts,
och
2. det inte finns anledning att anta att han eller hon
skulle ha motsatt sig personuppgiftsbehandlingen.

Personuppgifter i ett kvalitetsregister ska så snart som
möjligt utplånas, om det efter att personuppgiftsbehandlingen
har påbörjats finns anledning att anta att den enskilde
skulle motsätta sig den. Lag (2014:829).

Information

3 § Innan personuppgifter behandlas i ett nationellt eller 
regionalt kvalitetsregister ska den som är 
personuppgiftsansvarig se till att den enskilde, utöver den 
information som ska lämnas enligt 8 kap. 6 §, får information 
om rätten att när som helst få uppgifter om sig själv 
utplånade ur registret.

Om det inte är möjligt att lämna informationen innan 
personuppgiftsbehandlingen påbörjas, ska den lämnas så snart 
som möjligt därefter. Lag (2018:447).

Kvalitetsregisters ändamål

4 § I stället för vad som anges i 2 kap. 4 och 5 §§ gäller att
personuppgifter i nationella och regionala kvalitetsregister
får behandlas för ändamålet att systematiskt och fortlöpande
utveckla och säkra vårdens kvalitet.

5 § Personuppgifter som behandlas för de ändamål som anges i 4 § 
får också behandlas för ändamålen

1. framställning av statistik,

2. antalsberäkning inför klinisk forskning,

3. forskning inom hälso- och sjukvården,

4. utlämnande till den som ska använda uppgifterna för ändamål 
som anges i 1 och 3 eller i 4 §, och

5. fullgörande av någon annan uppgiftsskyldighet som följer av 
lag eller förordning än den som anges i 6 kap. 5 § 
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Lag (2023:167).

6 § Personuppgifter i nationella och regionala
kvalitetsregister får inte behandlas för några andra ändamål än
de som anges i 4 och 5 §§.

Personuppgiftsansvar

7 § Endast myndigheter inom hälso- och sjukvården får vara
personuppgiftsansvariga för central behandling av
personuppgifter i ett nationellt eller regionalt
kvalitetsregister.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
besluta om undantag från första stycket.

I 2 kap. 6 § finns allmänna bestämmelser om
personuppgiftsansvar.

Personuppgifter som får behandlas

8 § Endast sådana personuppgifter som behövs för ändamål 
som anges i 4 § får behandlas i ett nationellt eller 
regionalt kvalitetsregister.

En enskilds personnummer eller namn får behandlas i ett 
nationellt eller regionalt kvalitetsregister endast om det 
inte är tillräckligt för ändamål som anges i 4 § att använda 
kodade personuppgifter eller personuppgifter som endast 
indirekt kan hänföras till den enskilde.

Uppgifter om hälsa får behandlas i nationella och regionala 
kvalitetsregister. Andra känsliga personuppgifter får 
behandlas i nationella och regionala kvalitetsregister endast 
om regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i 
enskilda fall medger det. 

Känsliga personuppgifter får behandlas med stöd av artikel 
9.2 h i EU:s dataskyddsförordning under förutsättning att 
kravet på tystnadsplikt i artikel 9.3 i förordningen är 
uppfyllt. Lag (2018:447).

8 a § Uppgifter om lagöverträdelser som avses i 2 kap. 7 § 
får behandlas i nationella och regionala kvalitetsregister 
endast om regeringen eller den myndighet som regeringen 
bestämmer i enskilda fall medger det. Lag (2018:447).

Utlämnande genom direktåtkomst

9 § En vårdgivare får ha direktåtkomst till de uppgifter som
vårdgivaren lämnat till ett nationellt eller regionalt
kvalitetsregister.

Bevarande och gallring

10 § Personuppgifter i ett nationellt eller regionalt 
kvalitetsregister ska gallras när de inte längre behövs för 
det ändamål som anges i 4 §.

En arkivmyndighet inom en region eller en kommun får dock 
föreskriva att personuppgifter i ett nationellt eller 
regionalt kvalitetsregister som förs inom regionen eller 
kommunen får bevaras för arkivändamål av allmänt intresse, 
vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller 
statistiska ändamål.

Om regeringen eller den myndighet regeringen bestämt har 
meddelat föreskrifter enligt 7 § andra stycket, får regeringen 
eller myndigheten också föreskriva att personuppgifter får 
bevaras för sådana ändamål. Lag (2019:931).

8 kap. Rättigheter för den enskilde

Rätt att ta del av uppgifter

1 § Att en myndighet inom allmän hälso- och sjukvård under
vissa förutsättningar är skyldig att lämna ut journalhandlingar
och andra handlingar och uppgifter till en patient, framgår av
tryckfrihetsförordningen och offentlighets- och sekretesslagen
(2009:400). Lag (2009:525).

2 § En journalhandling inom enskild hälso- och sjukvård ska på
begäran av patienten eller av en närstående till patienten så
snart som möjligt tillhandahållas honom eller henne för att
läsas eller skrivas av på stället eller i avskrift eller
kopia, om inte annat följer av 6 kap. 12 § eller 13 § första
stycket patientsäkerhetslagen (2010:659).

Frågor om utlämnande av en journalhandling enligt första
stycket prövas av den som är ansvarig för journalhandlingen.
Anser den ansvarige att journalhandlingen eller någon del av
den inte bör lämnas ut, ska han eller hon genast med eget
yttrande överlämna frågan till Inspektionen för vård och
omsorg för prövning. Lag (2012:954).

3 § Har upphävts genom lag (2018:447).

Förstörande av patientjournal

4 § På ansökan av patienten eller någon annan som omnämns i en
patientjournal får Inspektionen för vård och omsorg besluta
att journalen helt eller delvis ska förstöras.
Förutsättningarna för detta är att

1. godtagbara skäl anförs för ansökan,

2. patientjournalen eller den del av den som ansökan avser
uppenbarligen inte behövs för patientens vård, och

3. det från allmän synpunkt uppenbarligen inte finns skäl att
bevara journalen.

Innan ansökan slutligt prövas får den som ansvarar för en
journalhandling som omfattas av ansökan ges tillfälle att
yttra sig. Lag (2012:954).

Information

5 § En vårdgivare ska på begäran av en patient lämna
information om den direktåtkomst och elektroniska åtkomst till
uppgifter om patienten som förekommit.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela närmare föreskrifter om information enligt första
stycket.

6 § Utöver vad som framgår av artiklarna 13 och 14 i EU:s 
dataskyddsförordning ska den som är personuppgiftsansvarig 
enligt denna lag lämna information till den registrerade om

1. den uppgiftsskyldighet som kan följa av lag eller 
förordning, 

2. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för 
uppgifterna och behandlingen,

3. rätten enligt 4 kap. 4 § att i vissa fall begära att 
uppgifter spärras,

4. rätten enligt 5 § att få information om den åtkomst som 
förekommit,

5. rätten enligt artikel 82 i EU:s dataskyddsförordning och 
7 kap. 1 § lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser 
till EU:s dataskyddsförordning till skadestånd vid behandling 
av personuppgifter i strid med denna lag, och

6. vad som gäller i fråga om sökbegrepp, direktåtkomst, 
utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling 
och annat elektroniskt utlämnande.

I 7 kap. 3 § och i 2 kap. 2 § lagen (2022:913) om sammanhållen 
vård- och omsorgsdokumentation finns ytterligare bestämmelser 
om vilken information som ska lämnas i vissa fall.
Lag (2022:915).

Andra rättigheter

7 § I denna lag finns föreskrifter om andra rättigheter för 
den enskilde i 3 kap. 8 § och 4 kap. 4 § samt 7 kap. 2 och 
3 §§. Sådana föreskrifter finns även i 2 kap. 3 § första 
stycket lagen (2022:913) om sammanhållen vård- och 
omsorgsdokumentation. Lag (2022:915).

9 kap. Omhändertagande och återlämnande av patientjournal

Förutsättningar för omhändertagande

1 § Om det på sannolika skäl kan antas att patientjournaler
inom enskild hälso- och sjukvård inte kommer att handhas
enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats i
anslutning till lagen, får Inspektionen för vård och omsorg
besluta att patientjournalerna ska tas om hand.

Inspektionen för vård och omsorg får också besluta om
omhändertagande av patientjournaler inom enskild hälso- och
sjukvård, om

1. den som ansvarar för hanteringen av journalerna ansöker om
det, och

2. det finns ett påtagligt behov av att journalerna tas om
hand. Lag (2012:954).

Förutsättningar för återlämnande

2 § En omhändertagen patientjournal ska återlämnas, om det är
möjligt och det inte finns skäl för omhändertagande enligt
1 §. Beslut i fråga om återlämnande meddelas av Inspektionen
för vård och omsorg efter ansökan av den som vid beslutet om
omhändertagande ansvarade för hanteringen av journalen.
Lag (2012:954).

Ansvaret för omhändertagna journaler

3 § Patientjournaler som omhändertagits enligt 1 § ska 
förvaras avskilda hos arkivmyndigheten i den region eller, i 
fråga om en kommun som inte tillhör någon region, den kommun 
där journalerna finns. Inspektionen för vård och omsorg ska i 
varje beslut om omhändertagande ange hos vilken arkivmyndighet 
journalerna ska förvaras. Lag (2019:931).

Bevarande av omhändertagna journaler

4 § Omhändertagna journalhandlingar ska bevaras minst tio år
från det att de kom in till arkivmyndigheten.

Verkställighet av beslut om omhändertagande

5 § Ett beslut om omhändertagande av patientjournaler får
verkställas även om det inte vunnit laga kraft, om inte något
annat föreskrivits i beslutet.

Polismyndigheten ska lämna den hjälp som behövs för att
verkställa ett beslut om omhändertagande av patientjournaler.

10 kap. Överklagande

1 § Har upphävts genom lag (2018:447).

2 § Inspektionen för vård och omsorgs beslut om att avslå 
en ansökan om förstöring av en patientjournal enligt 8 kap. 
4 § första stycket, samt i fråga om omhändertagande eller 
återlämnande av patientjournaler enligt 9 kap. 1 och 2 §§, 
får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. 
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till 
kammarrätten.

I fråga om överklagande av Inspektionen för 
vård och omsorgs beslut enligt 8 kap. 2 § andra stycket 
gäller i tillämpliga delar 6 kap. 7–11 §§ offentlighets- och 
sekretesslagen (2009:400).

Övriga beslut enligt denna lag får inte överklagas.
Lag (2018:447).

Övergångsbestämmelser

2008:355

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2008, då
patientjournallagen (1985:562) och lagen (1998:544) om
vårdregister ska upphöra att gälla.

2. Bestämmelserna i 7 kap. ska inte börja tillämpas förrän den
1 juli 2009 i fråga om nationella och regionala
kvalitetsregister som börjat föras före denna lags
ikraftträdande.

3. Bestämmelserna i 7 kap. 2 och 3 §§ gäller inte för
personuppgifter som behandlats i nationella och regionala
kvalitetsregister före den 1 juli 2009.

2012:954

1. Denna lag träder i kraft den 1 juni 2013.

2. Vid tillämpning av 7 a § förvaltningsprocesslagen
(1971:291) ska Inspektionen för vård och omsorg vara den
enskildes motpart.

2018:747

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2019.

2. De nya bestämmelserna ska tillämpas på 
försäkringsmedicinska utredningar som Försäkringskassan begär 
från och med ikraftträdandet.