Lag (2015:1016) om resolution

AVDELNING I. INLEDANDE BESTÄMMELSER

1 kap. Övergripande om lagen

Lagens innehåll

1 § I denna lag finns bestämmelser om ett särskilt förfarande 
under statlig kontroll för rekonstruktion eller avveckling 
(resolution) av finansiell verksamhet som bedrivs av

1. kreditinstitut och värdepappersbolag,

2. i Sverige hemmahörande företag som är 

a) finansiella institut som är dotterföretag till ett 
institut, till ett EES-institut eller till ett sådant 
holdingföretag som anges i b, c eller d och som omfattas av 
gruppbaserad tillsyn,

b) finansiella holdingföretag,

c) blandade finansiella holdingföretag, och

d) holdingföretag med blandad verksamhet,

3. EES-filialer som är etablerade i Sverige.

Lagen innehåller också bestämmelser om åtgärder som syftar 
till att förbereda resolution, förhindra fallissemang och om 
samarbete med utländska myndigheter.

För ett företag som avses i första stycket och som är 
auktoriserat som central motpart enligt Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-
derivat, centrala motparter och transaktionsregister gäller i 
stället 

- Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/23 av den 
16 december 2020 om en ram för återhämtning och resolution av 
centrala motparter och om ändring av förordningarna (EU) nr 
1095/2010, (EU) nr 648/2012, (EU) nr 600/2014, (EU) nr 
806/2014 och (EU) 2015/2365 samt direktiven 2002/47/EG, 
2004/25/EG, 2007/36/EG, 2014/59/EU och (EU) 2017/1132, och 

- lagen (2022:739) med kompletterande bestämmelser till EU:s 
förordning om återhämtning och resolution av centrala 
motparter. Lag (2022:745).

2 § Innehållet i denna lag är uppdelat enligt följande.

AVDELNING I. INLEDANDE BESTÄMMELSER

1 kap. - Övergripande om lagen

2 kap. - Definitioner

AVDELNING II. ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRBEREDA RESOLUTION OCH 
UNDVIKA FALLISSEMANG

3 kap. - Resolutionsplaner

4 kap. - Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder

5 kap. - Ytterligare åtgärder för att förbereda resolution och 
undvika fallissemang

6 kap. - Nedskrivning eller konvertering av relevanta 
kapitalinstrument och kvalificerade skulder utanför resolution

7 kap. - Värdering

AVDELNING III. RESOLUTION

8 kap. - Inledande av resolution

9 kap. - Beslutsförfarande för gränsöverskridande koncerner

10 kap. - Följder av ett beslut om resolution för ägare och 
ledning

11 kap. - Hinder mot exekutiva åtgärder och vissa 
rättshandlingar knutna till resolution

12 kap. - Resolutionsåtgärder

13 kap. - Beslut om ändring av vissa avtalsvillkor och om 
förbud mot att fullgöra förpliktelser, ta i anspråk säkerheter 
och att utöva vissa rättshandlingar

14 kap. - Kompletterande befogenheter

15 kap. - Särskild förvaltare

16 kap. - Åtgärder mot ägare

17 kap. - Försäljningsverktyget

18 kap. - Broinstitutsverktyget

19 kap. - Avskiljandeverktyget

20 kap. - Kompletterande befogenheter vid överföring

21 kap. - Skuldnedskrivningsverktyget

22 kap. - De statliga stabiliseringsverktygen

23 kap. - Skyddsåtgärder

24 kap. - Konkurs, likvidation och avslutande av resolution 

25 kap. - Verkan av vissa beslut fattade av 
resolutionsmyndigheter i andra länder inom EES

26 kap. - Erkännande och verkställighet av resolution i 
tredjeland

27 kap. - Finansiering av resolution

AVDELNING IV. AVSLUTANDE BESTÄMMELSER

28 kap. - Samarbete och informationsutbyte

29 kap. - Bemyndiganden

30 kap. - Överklagande och verkställighet av beslut m.m.
Lag (2021:467).

Ansvariga myndigheter

Riksgäldskontoret 

3 § Frågor om åtgärder enligt denna lag prövas av 
Riksgäldskontoret (resolutionsmyndigheten), om inte annat 
följer av 4 eller 5 §.

Riksgäldskontoret får ta ut avgifter för prövning av 
ansökningar enligt artikel 78a i tillsynsförordningen.

Om Riksgäldskontoret överväger en åtgärd som kan få direkta 
budget- eller systemeffekter, ska Riksgäldskontoret, med ett 
eget yttrande i saken, till regeringen överlämna frågan om 
huruvida åtgärden med hänsyn till risken för sådana effekter 
kan godtas. Lag (2021:467).

Finansinspektionen

4 § Frågor om nedskrivning eller konvertering av relevanta 
kapitalinstrument och kvalificerade skulder utanför resolution 
enligt 6 kap. prövas av Finansinspektionen. Lag (2021:467).

Regeringen

5 § Frågor om användning av de statliga 
stabiliseringsverktygen enligt 22 kap. prövas av 
regeringen.

En fråga som överlämnas till regeringen enligt 3 § 
andra stycket ska prövas skyndsamt.

Resolutionsändamålen

6 § Ändamålen med resolution är att 

1. säkerställa att kritiska verksamheter upprätthålls, 

2. undvika betydande negativa effekter på den finansiella 
stabiliteten, 

3. skydda offentliga medel,

4. skydda insättare enligt lagen (1995:1571) om 
insättningsgaranti och investerare enligt lagen (1999:158) om 
investerarskydd, och

5. skydda kundmedel och kundtillgångar.

Allmänna tillämpningsprinciper

Prioritetsordningen ska upprätthållas

7 § Resolutionsåtgärder ska tillämpas och resolutionsplaner 
utformas på ett sätt som medför att företagets

1. aktie- eller andelsägare bär förluster först, och

2. borgenärer bär, om inte annat anges i denna lag, förluster 
efter ägarna i den inbördes ordning som gällt om företaget 
varit försatt i konkurs.

Borgenärernas inbördes ordning ska även följas vid 
konvertering av skulder till kärnprimärkapital.

Det ekonomiska utfallet ska inte bli sämre än vid konkurs 
eller likvidation

8 § Det ekonomiska utfallet för ägare och borgenärer ska inte 
bli sämre vid resolution eller åtgärder enligt 6 kap. än om 
företaget i stället hade avvecklats genom konkurs eller 
likvidation.

Proportionalitet

9 § Ett beslut enligt denna lag eller föreskrifter som 
meddelats i anslutning till lagen får fattas bara om skälen 
för beslutet uppväger det intrång eller men i övrigt som 
beslutet innebär för den som beslutet gäller eller för något 
annat motstående intresse.

Tillämpningen av denna lag och av föreskrifter som meddelats 
i anslutning till lagen ska stå i proportion till arten och 
omfattningen av det berörda företagets verksamhet och dess 
komplexitetsgrad.

2 kap. Definitioner

1 § I denna lag avses med

anmält avvecklingssystem: ett anmält avvecklingssystem enligt 
2 § lagen (1999:1309) om system för avveckling av 
förpliktelser på finansmarknaden,

bankdag: en dag som inte är en lördag, en söndag, 
midsommarafton, julafton eller nyårsafton eller en allmän 
helgdag,

behörig myndighet: i Sverige Finansinspektionen och i fråga om 
övriga länder inom EES en behörig myndighet enligt 
definitionen i artikel 4.1.40 i tillsynsförordningen, 
inbegripet Europeiska centralbanken när det gäller de 
särskilda uppgifter som den tilldelas genom rådets förordning 
(EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av 
särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om 
politiken för tillsyn över kreditinstitut, i den ursprungliga 
lydelsen,

berörd myndighet: i Sverige Finansinspektionen och i fråga om 
övriga länder inom EES, den myndighet som länderna 
identifierat enligt artikel 61.2 i krishanteringsdirektivet,

betydande filial: en filial som är betydande enligt 
artikel 51.1 i kapitaltäckningsdirektivet,

blandat finansiellt holdingföretag: ett holdingföretag enligt 
artikel 4.1.21 i tillsynsförordningen,

blandat finansiellt moderholdingföretag inom EES: ett inom EES 
etablerat blandat finansiellt holdingföretag som inte självt 
är ett dotterföretag till ett

a) institut eller ett EES-institut som auktoriserats i något 
land inom EES, eller

b) annat blandat finansiellt holdingföretag eller ett 
finansiellt holdingföretag som är etablerat i något land inom 
EES,

central motpart: en central motpart enligt artikel 2.1 i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av 
den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och 
transaktionsregister som har auktoriserats enligt artikel 14 
eller godkänts enligt artikel 25 i samma förordning,

det kombinerade buffertkravet: det kombinerade buffertkravet 
enligt 2 kap. 2 § lagen (2014:966) om kapitalbuffertar,

dotterföretag: ett dotterföretag enligt artikel 4.1.16 i 
tillsynsförordningen,

EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

EES-filial: en filial till ett tredjelandsinstitut som är 
etablerad i ett land inom EES,

EES-institut: ett institut enligt artikel 4.1.3 i 
tillsynsförordningen som är hemmahörande i ett annat land inom 
EES än Sverige,

europeiskt systemviktig resolutionsenhet: en resolutionsenhet 
som inte omfattas av artikel 92a i tillsynsförordningen och 
som har tillgångar som överstiger 100 miljarder euro eller 
ingår i en resolutionsgrupp som har tillgångar som överstiger 
100 miljarder euro,

filial: en filial enligt artikel 4.1.17 i 
tillsynsförordningen,

finansiellt holdingföretag: ett holdingföretag enligt 
artikel 4.1.20 i tillsynsförordningen,

finansiellt institut: ett företag enligt artikel 4.1.26 i 
tillsynsförordningen,

finansieringsplan: en plan enligt artikel 107 i 
krishanteringsdirektivet,

finansiellt moderholdingföretag inom EES: ett inom EES 
etablerat finansiellt holdingföretag som inte självt är ett 
dotterföretag till ett

a) institut eller ett EES-institut som auktoriserats i något 
land inom EES, eller

b) annat finansiellt holdingföretag eller ett blandat 
finansiellt holdingföretag som är etablerat i något land inom 
EES,

finansieringsarrangemang: ett arrangemang för finansiering av 
kostnader för resolution som upprättats av ett land inom EES 
enligt artikel 100 i krishanteringsdirektivet,

förordningen om resolutionsavgifter: kommissionens delegerade 
förordning (EU) 2015/63 om komplettering av Europaparlamentets 
och rådets direktiv 2014/59/EU av den 21 oktober 2014 avseende 
förhandsbidrag till finansieringsarrangemang för resolution,

garanterad insättning: en insättning som omfattas av 
insättningsgarantin enligt 4 och 4 c §§ lagen (1995:1571) om 
insättningsgaranti,

globalt systemviktigt institut: ett globalt systemviktigt 
institut enligt artikel 4.1.133 i tillsynsförordningen,

globalt systemviktigt institut hemmahörande utanför EES: ett 
globalt systemviktigt institut hemmahörande utanför EES enligt 
artikel 4.1.134 i tillsynsförordningen,

globalt systemviktig resolutionsenhet: en resolutionsenhet som 
är ett globalt systemviktigt institut eller del av ett sådant,

gruppbaserad: som är gjord på grundval av den konsoliderade 
situationen enligt artikel 4.1.47 i tillsynsförordningen eller 
artikel 4.1.11 i värdepappersbolagsförordningen,

gränsöverskridande koncern: en koncern med moder- och 
dotterföretag i flera länder inom EES,

holdingföretag med blandad verksamhet: ett holdingföretag 
enligt artikel 4.1.22 i tillsynsförordningen,

institut: kreditinstitut och värdepappersbolag,

kapitalbas:

1. för kreditinstitut, detsamma som avses i artikel 72 i 
tillsynsförordningen och

2. för värdepappersbolag, detsamma som avses i artikel 9 i 
värdepappersbolagsförordningen,

kapitaltäckningsdirektivet: Europaparlamentets och rådets 
direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att 
utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av 
kreditinstitut, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om 
upphävande av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG, i lydelsen 
enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2034,

koncern: ett moderföretag och dess dotterföretag,

koncernresolutionsordning: en plan enligt artikel 91.6 i 
krishanteringsdirektivet,

kreditinstitut: ett kreditinstitut enligt lagen (2004:297) om 
bank- och finansieringsrörelse och ett sådant 
värdepappersbolag som avses i 1 kap. 2 § första stycket 7 c-g 
lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och 
värdepappersbolag,

krisavvärjande åtgärd:

a) en åtgärd för att undanröja väsentliga brister eller 
väsentliga hinder för återhämtning enligt 6 a kap. 6 och 7 §§ 
lagen om bank- och finansieringsrörelse och 8 a kap. 7 och 
8 §§ lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden,

b) en åtgärd för att undanröja eller minska väsentliga hinder 
för rekonstruktion eller avveckling enligt 3 kap. 3-5 och 12-
24 §§,

c) en åtgärd som enligt beslut av Finansinspektionen är en 
krisavvärjande åtgärd enligt 15 kap. 2 c § lagen om bank- och 
finansieringsrörelse eller 25 kap. 2 c § lagen om 
värdepappersmarknaden,

d) ett beslut av Finansinspektionen om att tillsätta en 
tillfällig förvaltare enligt 15 a kap. lagen om bank- och 
finansieringsrörelse eller 25 a kap. lagen om 
värdepappersmarknaden, eller

e) nedskrivning eller konvertering av relevanta 
kapitalinstrument enligt 6 kap.,

krishanteringsdirektivet: Europaparlamentets och rådets 
direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram 
för återhämtning och resolution av kreditinstitut och 
värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 
82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 
2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 
2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets 
och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 
648/2012, i lydelsen enligt Europaparlamentets och rådets 
direktiv (EU) 2019/2034,

kritisk verksamhet: en tjänst eller en transaktion som, om den 
upphörde, sannolikt skulle leda till en allvarlig störning i 
det finansiella systemet,

kvalificerad insättning: en insättning enligt lagen om 
insättningsgaranti som inte är undantagen enligt 4 b eller 5 § 
den lagen,

kärnprimärkapital: kapital som avses i artikel 50 i 
tillsynsförordningen,

kärnprimärkapitalinstrument: kapitalinstrument som uppfyller 
villkoren i artikel 28.1-28.4, 29.1-29.5 eller 31.1 i 
tillsynsförordningen,

moderföretag: ett moderföretag enligt artikel 4.1.15 a i 
tillsynsförordningen,

moderföretag inom EES: ett moderinstitut inom EES, ett 
finansiellt moderholdingföretag inom EES eller ett blandat 
finansiellt moderholdingföretag inom EES,

moderföretag i tredjeland: ett moderinstitut, ett finansiellt 
moderholdingföretag eller ett blandat finansiellt 
moderholdingföretag som är hemmahörande i ett land utanför 
EES,

moderinstitut inom EES: ett institut eller ett EES-institut 
som är ett moderföretag och som inte självt är ett 
dotterföretag till ett

a) annat institut eller ett EES-institut, eller

b) finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt 
holdingföretag som är etablerat i något land inom EES,

nationellt systemviktig resolutionsenhet: en resolutionsenhet 
som inte är en globalt systemviktig resolutionsenhet eller en 
europeiskt systemviktig resolutionsenhet men som 
Riksgäldskontoret bedömer vara en sannolik systemrisk i 
händelse av fallissemang,

relevanta kapitalinstrument: övriga primärkapitalinstrument 
och supplementärkapitalinstrument,

resolutionsenhet: en juridisk person inom EES som enligt en 
resolutionsplan ska vara föremål för resolutionsåtgärder,

resolutionsförfarande i tredjeland: en åtgärd som enligt 
rätten i ett land utanför EES syftar till att hantera en kris 
i ett tredjelandsinstitut eller i ett moderföretag i 
tredjeland, om åtgärden är jämförbar med sådana 
resolutionsåtgärder som får vidtas enligt denna lag i fråga om 
ändamål och förväntat resultat,

resolutionsgrupp: en resolutionsenhet och dess dotterföretag 
som inte är

a) en resolutionsenhet,

b) ett dotterföretag till en annan resolutionsenhet, eller

c) ett dotterföretag i ett tredjeland som enligt 
resolutionsplanen inte ingår i resolutionsgruppen och dess 
dotterföretag,

resolutionskollegium: ett resolutionskollegium enligt 
artikel 88 i krishanteringsdirektivet,

resolutionsåtgärd: någon av de åtgärder som anges i 12 kap. 
1 §,

samordnande berörd myndighet: den berörda myndigheten i samma 
land inom EES som den samordnande tillsynsmyndigheten,

samordnande resolutionsmyndighet: resolutionsmyndigheten i 
samma land inom EES som den samordnande tillsynsmyndigheten,

samordnande tillsynsmyndighet: en behörig myndighet som 
ansvarar för att utöva gruppbaserad tillsyn av moderinstitut 
inom EES och av institut som kontrolleras av finansiella 
moderholdingföretag inom EES eller blandade finansiella 
moderholdingföretag inom EES,

större dotterföretag: ett större dotterföretag enligt 
artikel 4.1.135 i tillsynsförordningen,

supplementärkapitalinstrument: kapitalinstrument och 
efterställda lån som uppfyller villkoren i artikel 63 i 
tillsynsförordningen,

tillsynsförordningen: Europaparlamentets och rådets förordning 
(EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för 
kreditinstitut och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012,

tillsynskollegium: ett tillsynskollegium enligt artikel 116 i 
kapitaltäckningsdirektivet eller artikel 48 i 
värdepappersbolagsdirektivet,

tredjelandsinstitut: ett företag som har sitt huvudkontor i 
ett land utanför EES och som skulle vara ett institut om det 
var hemmahörande inom EES,

värdepappersbolag: ett svenskt aktiebolag som har tillstånd 
att driva värdepappersrörelse enligt lagen om 
värdepappersmarknaden, om det har tillstånd för någon av de 
tjänster som anges i 2 kap. 1 § 3 eller 6 den lagen, utom 
sådana värdepappersbolag som avses i 1 kap. 2 § första stycket 
7 c-g lagen om särskild tillsyn över kreditinstitut och 
värdepappersbolag,

värdepappersbolagsdirektivet: Europaparlamentets och rådets 
direktiv (EU) 2019/2034 av den 27 november 2019 om tillsyn av 
värdepappersföretag och om ändring av direktiven 2002/87/EG, 
2009/65/EG, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU och 2014/65/EU, 
i den ursprungliga lydelsen,

värdepappersbolagsförordningen: Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) 2019/2033 av den 27 november 2019 om 
tillsynskrav för värdepappersföretag och om ändring av 
förordningarna (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 575/2013, (EU) nr 
600/2014 och (EU) nr 806/2014, och

övriga primärkapitalinstrument: kapitalinstrument som 
uppfyller villkoren i artikel 52.1 i tillsynsförordningen.
Lag (2022:194).

2 § En nedskrivningsbar skuld är en skuld som inte räknas som 
ett primärkapitalinstrument eller ett 
supplementärkapitalinstrument, och som inte är

1. en garanterad insättning,

2. en skuld som är säkerställd, till den del skulden täcks av 
säkerhet,

3. en skuld som hänför sig till kundtillgångar eller kundmedel 
förutsatt att kunden är skyddad vid konkurs eller ett 
motsvarande utländskt förfarande,

4. en skuld som hänför sig till ett kommissionsavtal eller 
annat avtal som innebär att institutet är redovisningsskyldigt 
för anförtrodda medel,

5. en skuld till ett institut eller ett EES-institut som inte 
ingår i samma koncern som institutet eller det företag som 
avses i 1 kap. 1 § första stycket 2, med en ursprunglig löptid 
som är kortare än sju dagar,

6. en skuld med en kortare återstående löptid än sju dagar, 
som hänför sig till

a) system eller operatörer i ett anmält avvecklingssystem 
eller deras deltagare, eller

b) centrala motparter,

7. en skuld till anställda avseende inarbetad lön, 
pensionsförmåner eller annan fast ersättning, med undantag för 
den rörliga delen av ersättningen

a) som inte regleras av kollektivavtal, eller 

b) som avser en risktagare med väsentlig inverkan,

8. en skuld till en borgenär inom affärs- eller 
handelssektorn, där skulden hänför sig till att institutet 
eller det företag som avses i 1 kap. 1 § första stycket 2 har 
tillhandahållits varor eller tjänster som är kritiska för dess 
löpande verksamhet,

9. en skuld till en skatte- eller en 
socialförsäkringsmyndighet, förutsatt att myndighetens fordran 
har förmånsrätt, 

10. en skuld till garantimyndigheten till följd av avgifter 
som ska betalas i enlighet med 12 § lagen (1995:1571) om 
insättningsgaranti, eller

11. en skuld till ett företag som avses i 1 kap. 1 § första 
stycket 1 eller 2 som inte är en resolutionsenhet men som 
ingår i samma resolutionsgrupp, utom när det gäller 

a) andra efterställda skulder än relevanta kapitalinstrument, 
och 

b) skuldinstrument som avses i 21 kap. 15 § 3 b.

Som en nedskrivningsbar skuld räknas även en skuld som enligt 
lagen i ett annat land inom EES eller tredjeland inte 
motsvarar en sådan skuld som anges i första stycket.
Lag (2021:467).

2 a § En kvalificerad skuld är en sådan nedskrivningsbar skuld 
som uppfyller villkoren i 4 kap. 9-12 §§. Lag (2021:467).

2 b § Ett efterställt kvalificerat instrument är ett 
instrument som uppfyller villkoren i artikel 72a i 
tillsynsförordningen utom när det gäller hänvisningarna till 
artikel 72b.3-72b.5. Lag (2021:467).

3 § Bestämmelser om betydelsen av följande begrepp, termer och 
uttryck finns i nedan angivna paragrafer:

- krav på kapitalbas och kvalificerade skulder i 4 kap. 1 § 

- försäljningsverktyget i 17 kap. 1 § 

- broinstitutsverktyget i 18 kap. 1 § 

- broinstitut i 18 kap. 2 § 

- avskiljandeverktyget i 19 kap. 1 § 

- tillgångsförvaltningsbolag i 19 kap. 2 § 

- skuldnedskrivningsverktyget i 21 kap. 1 § 

- statliga stabiliseringsverktyg i 22 kap. 1 § 

- arrangemang om strukturerad finansiering i 23 kap. 1 § 

- arrangemang om säkerheter i 23 kap. 1 § 

- arrangemang om säkerhetsöverlåtelser i 23 kap. 1 § 

- kvittningsarrangemang i 23 kap. 1 § 

- nettningsarrangemang i 23 kap. 1 § 

- partiell överföring i 23 kap. 1 §.
Lag (2021:467).

AVDELNING II. ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRBEREDA RESOLUTION OCH 
UNDVIKA FALLISSEMANG

3 kap. Resolutionsplaner

Resolutionsplaner för institut som inte ingår i en finansiell 
koncern

1 § Riksgäldskontoret ska upprätta en resolutionsplan för 
varje institut och hålla den aktuell. Planen ska ange

1. de resolutionsåtgärder som Riksgäldskontoret avser att 
vidta om institutet försätts i resolution, och 

2. de åtgärder som Finansinspektionen avser att vidta enligt 
6 kap.

Resolutionsplanen ska upprättas efter att Finansinspektionen 
och resolutionsmyndigheterna i de länder inom EES där 
institutet har betydande filialer fått tillfälle att lämna 
synpunkter.

En resolutionsplan ska inte upprättas för institut som 
tillsammans med andra koncernföretag inom EES är föremål för 
gruppbaserad tillsyn. Lag (2021:467).

Koncernresolutionsplaner

2 § Ett institut som tillsammans med andra koncernföretag inom 
EES är föremål för gruppbaserad tillsyn, ska omfattas av en 
koncernresolutionsplan som antagits av Riksgäldskontoret. 
Planen ska ange

1. vilka åtgärder som Riksgäldskontoret, eller i förekommande 
fall en utländsk resolutionsmyndighet, avser att vidta om 
institutet eller ett annat koncernföretag försätts i 
resolution,

2. resolutionsenheter och resolutionsgrupper i koncernen, och

3. de åtgärder som Finansinspektionen avser att vidta enligt 
6 kap.

Av koncernresolutionsplanen ska det också framgå hur 
resolutionen ska finansieras. Planen ska ange hur kostnaderna 
för åtgärderna fördelas mellan resolutionsreserven och de 
övriga finansieringsarrangemangen.

För en koncern som inte är gränsöverskridande ska 
koncernresolutionsplanen upprättas, och vid behov uppdateras, 
av Riksgäldskontoret efter att Finansinspektionen och 
resolutionsmyndigheterna i de länder inom EES där det finns 
betydande filialer fått tillfälle att lämna synpunkter.

För en gränsöverskridande koncern ska koncernresolutionsplanen 
upprättas, och vid behov uppdateras, av Riksgäldskontoret, om 
myndigheten är samordnande resolutionsmyndighet i 
resolutionskollegiet, tillsammans med berörda 
resolutionsmyndigheter och efter att relevanta behöriga 
myndigheter fått tillfälle att lämna synpunkter.
Lag (2021:467).

3 § Om Riksgäldskontoret är samordnande resolutionsmyndighet 
för en gränsöverskridande koncern, ska myndigheten lämna över 
den information som myndigheten fått från moderföretaget inom 
EES till relevanta utländska resolutionsmyndigheter. 
Riksgäldskontoret ska därefter inom fyra månader från det att 
informationen överlämnats, försöka komma överens med dessa 
resolutionsmyndigheter om att anta koncernresolutionsplanen.

Om Riksgäldskontoret inte är samordnande myndighet, ska 
myndigheten inom fyra månader från det att den samordnande 
myndigheten har sänt över informationen, försöka komma överens 
med de utländska resolutionsmyndigheterna om att anta 
koncernresolutionsplanen.

Om Riksgäldskontoret är samordnande resolutionsmyndighet, ska 
myndigheten göra en ny bedömning av planen, om myndigheten 
underrättas av en resolutionsmyndighet i ett annat land inom 
EES om att den myndigheten bedömer att en omtvistad fråga 
avseende koncernresolutionsplanen kan få väsentlig 
finanspolitisk inverkan i det landet. Riksgäldskontoret ska då 
också göra en ny bedömning av kravet på kapitalbas och 
kvalificerade skulder enligt 4 kap. Lag (2021:467).

4 § Om en överenskommelse enligt 3 § inte har träffats inom 
fyra månader ska Riksgäldskontoret, om myndigheten är 
samordnande resolutionsmyndighet, besluta om 
koncernresolutionsplanen. 

När Riksgäldskontoret fattar beslut, ska myndigheten beakta 
synpunkter och reservationer från de utländska 
resolutionsmyndigheterna. 

5 § Om Riksgäldskontoret inte är den samordnande 
resolutionsmyndigheten, ska myndigheten fatta beslut om en 
resolutionsplan för de dotterföretag som den ansvarar för, om

1. myndigheten invänder mot den samordnande myndighetens 
resolutionsplan, och 

2. en överenskommelse enligt 3 § inte har träffats inom fyra 
månader.

När Riksgäldskontoret fattar beslut, ska myndigheten beakta 
synpunkter och reservationer från de utländska 
resolutionsmyndigheterna och från behöriga myndigheter.
Lag (2021:467).

6 § Om någon utländsk resolutionsmyndighet inom 
fyramånadersfristen i 3 § har hänskjutit ärendet till 
Europeiska bankmyndigheten i enlighet med artikel 19 i 
förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om 
inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska 
bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om 
upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG, i lydelsen 
enligt Europaparlamentets och rådets förordning 806/2014/EU, 
ska Riksgäldskontoret skjuta upp sitt beslut enligt 4 eller 5 
§ med en månad och invänta det beslut som Europeiska 
bankmyndigheten kan komma att fatta enligt artikel 19.3 i 
samma förordning. Riksgäldskontoret ska följa ett beslut i 
saken från Europeiska bankmyndigheten. Detta gäller dock inte 
om Riksgäldskontoret anser att beslutet kan få väsentlig 
finanspolitisk inverkan i Sverige.

Riksgäldskontoret får inte hänskjuta ett ärende till 
Europeiska bankmyndigheten enligt 28 kap. 7 § efter det att 
fyramånadersperioden har löpt ut eller en överenskommelse har 
träffats. 

7 § Ett beslut om en koncernresolutionsplan som fattas av en 
utländsk samordnande resolutionsmyndighet efter en 
överenskommelse med en eller flera resolutionsmyndigheter 
eller på grund av att resolutionsmyndigheterna inte har 
kommit överens, gäller i Sverige. 

8 § Om Riksgäldskontoret bedömer att en 
koncernresolutionsplan som beslutats av en utländsk myndighet 
kan få väsentlig finanspolitisk inverkan i Sverige, ska 
Riksgäldskontoret underrätta den samordnande 
resolutionsmyndigheten.

9 § Riksgäldskontoret ska beakta och följa de 
resolutionsplaner som beslutats, om myndigheten inte med 
hänsyn till omständigheterna i ett resolutionsärende anser 
att resolutionsändamålen skulle uppnås effektivare med hjälp 
av andra åtgärder än de som anges i planen. 

Möjligheten att rekonstruera eller avveckla institut som inte 
ingår i en finansiell koncern

10 § När Riksgäldskontoret upprättar en resolutionsplan för 
ett institut, ska Riksgäldskontoret pröva i vilken 
utsträckning det är möjligt att rekonstruera eller avveckla 
institutet genom konkurs, likvidation eller resolution på ett 
sätt som inte leder till en allvarlig störning i det 
finansiella systemet i EES. Riksgäldskontoret får inte 
förutsätta att det lämnas likviditetsstöd på särskilda 
villkor från Riksbanken eller någon annan centralbank eller 
något annat statligt stöd än medel ur resolutionsreserven. 

Prövningen ska göras efter samråd med Finansinspektionen och 
resolutionsmyndigheterna i de länder inom EES där institutet 
har betydande filialer. 

Möjligheten att rekonstruera eller avveckla en koncern

11 § När Riksgäldskontoret upprättar en koncernresolutionsplan 
enligt 2 §, ska myndigheten pröva i vilken utsträckning det är 
möjligt att på ett sätt som inte leder till en allvarlig 
störning i det finansiella systemet inom EES rekonstruera 
eller avveckla

1. koncernföretagen genom konkurs, likvidation eller 
motsvarande utländska förfaranden, eller

2. koncernen eller en resolutionsgrupp genom resolution.

Riksgäldskontoret får inte förutsätta att det lämnas 
likviditetsstöd på särskilda villkor från Riksbanken eller 
någon annan centralbank eller annat statligt stöd än medel ur 
något finansieringsarrangemang.

Prövningen ska göras efter att de behöriga myndigheterna för 
dotterföretagen och resolutionsmyndigheterna i de länder inom 
EES där koncernföretagen har betydande filialer fått tillfälle 
att lämna synpunkter. För en gränsöverskridande koncern ska 
prövningen göras tillsammans med resolutionsmyndigheterna för 
andra koncernföretag. Lag (2021:467).

Åtgärder för att hantera väsentliga hinder mot att 
rekonstruera eller avveckla ett företag som inte ingår i en 
finansiell koncern

12 § Om Riksgäldskontoret finner att det finns väsentliga 
hinder mot att rekonstruera eller avveckla ett företag, ska 
Riksgäldskontoret underrätta företaget, Finansinspektionen och 
resolutionsmyndigheterna i de länder inom EES där företaget 
har betydande filialer.

Riksgäldskontoret ska samtidigt förelägga företaget att inom 
fyra månader ange vilka åtgärder som det anser kan undanröja 
eller minska hindren.

Företagets tidsfrist ska i stället vara två veckor om hindren 
beror på att företaget

1. inte uppfyller det kombinerade buffertkravet utöver den 
riskvägda kvoten enligt 4 kap. 1 §, eller

2. inte uppfyller kraven enligt artiklarna 92a och 494 i 
tillsynsförordningen eller 4 kap. 2-10 §§. Lag (2021:467).

12 a § Om Riksgäldskontoret har funnit att det finns 
väsentliga hinder mot att rekonstruera eller avveckla ett 
institut, får en resolutionsplan för institutet inte upprättas 
förrän åtgärder enligt 13 § har vidtagits eller 
Riksgäldskontoret har funnit att sådana åtgärder inte är 
nödvändiga. Lag (2021:467).

13 § Om Riksgäldskontoret, efter att Finansinspektionen fått 
tillfälle att lämna synpunkter, bedömer att de åtgärder som 
ett företag anger enligt 12 § inte effektivt undanröjer eller 
minskar hindret mot att rekonstruera eller avveckla företaget, 
ska Riksgäldskontoret besluta om vilka andra åtgärder som 
företaget ska vidta inom fyra veckor från beslutet för att 
undanröja eller minska detta hinder. Ett sådant beslut får 
dock bara avse sådana åtgärder som anges i 24 §.

När Riksgäldskontoret prövar vilka åtgärder som företaget ska 
vidta, ska Riksgäldskontoret ta hänsyn till det hot som 
hindren utgör för det finansiella systemet och den inverkan 
åtgärderna har på företaget, det finansiella systemet, den 
inre marknaden och samhällsekonomin. Åtgärderna ska stå i 
proportion till de hinder som ska undanröjas eller begränsas.
Lag (2021:467).

Åtgärder för att hantera väsentliga hinder mot att 
rekonstruera eller avveckla en gränsöverskridande koncern

14 § Om Riksgäldskontoret eller en utländsk 
resolutionsmyndighet underrättar ett företag i en 
gränsöverskridande koncern om att det finns väsentliga hinder 
mot rekonstruktion eller avveckling, ska Riksgäldskontoret 
vänta med beslut om koncernresolutionsplanen till dess 
processen för att undanröja eller begränsa de väsentliga 
hindren avslutats.

15 § Om Riksgäldskontoret vid en prövning enligt 11 § finner 
att det finns väsentliga hinder mot att rekonstruera eller 
avveckla en gränsöverskridande koncern, ska Riksgäldskontoret 
ge tillsynskollegiet och resolutionsmyndigheterna i de länder 
inom EES där betydande filialer är belägna tillfälle att lämna 
synpunkter och därefter försöka komma överens med de utländska 
resolutionsmyndigheterna om vilka åtgärder som ska vidtas 
beträffande koncernen. Riksgäldskontorets bedömning av 
möjligheten att rekonstruera eller avveckla koncernen ska 
tjäna som utgångspunkt för beslut i frågan om vilka åtgärder 
som ska vidtas. Lag (2021:467).

16 § När Riksgäldskontoret är samordnande resolutionsmyndighet 
för en gränsöverskridande koncern och företagen som ingår i 
koncernen ska bli föremål för åtgärder enligt 15 §, ska 
Riksgäldskontoret tillsammans med den samordnande 
tillsynsmyndigheten och Europeiska bankmyndigheten ta fram en 
rapport som ska innehålla en analys av de väsentliga hindren 
mot att vidta effektiva resolutionsåtgärder beträffande 
koncernen och dess resolutionsgrupper. Rapporten ska belysa 
vilka effekter olika åtgärder har på koncernens eller en 
resolutionsgrupps affärsmodell och ge förslag på sådana 
proportionella och riktade åtgärder som enligt 
Riksgäldskontoret är nödvändiga och lämpliga för att undanröja 
eller begränsa hindren. Lag (2021:467).

17 § En rapport enligt 16 § ska lämnas till moderföretaget 
inom EES med möjlighet att inom fyra månader från mottagandet 
av rapporten lämna synpunkter och föreslå alternativa åtgärder 
för att undanröja eller begränsa de hinder som identifierats i 
rapporten.

Om Riksgäldskontoret finner att ett hinder enligt första 
stycket beror på att ett koncernföretag befinner sig i en 
sådan situation som avses i 12 § tredje stycket, ska 
Riksgäldskontoret, efter att övriga resolutionsmyndigheter 
fått tillfälle att lämna synpunkter, förelägga moderföretaget 
att inom två veckor ange vilka åtgärder som det anser kan 
undanröja eller minska det aktuella hindret. Lag (2021:467).

18 § När moderföretaget har yttrat sig enligt 17 § eller den 
tid för yttrande som anges i den paragrafen har löpt ut, ska 
Riksgäldskontoret, efter att behöriga myndigheter och 
resolutionsmyndigheter i länder inom EES där moderföretaget, 
dotterföretag eller betydande filialer till institut i 
koncernen finns fått tillfälle att lämna synpunkter, försöka 
komma överens med resolutionsmyndigheterna om

1. vilka väsentliga hinder som finns,

2. hur de åtgärder som föreslagits av moderföretaget ska 
bedömas, och

3. vilka ytterligare åtgärder som krävs för att undanröja 
eller begränsa hindren.

Överenskommelsen ska träffas inom fyra månader från det att 
moderföretaget yttrat sig över rapporten, eller om 
moderföretaget inte yttrat sig, inom en månad från utgången av 
den fyramånadersperiod som anges i 17 § första stycket.

En överenskommelse om ett hinder som avses i 17 § andra 
stycket ska träffas inom två veckor från det att 
moderföretaget yttrat sig. Lag (2021:467).

19 § Av en överenskommelse enligt 18 § ska det framgå vad den 
grundas på. Om Riksgäldskontoret är den samordnande 
resolutionsmyndigheten, ska myndigheten överlämna 
överenskommelsen till moderföretaget inom EES.

Riksgäldskontoret ska fatta de beslut som följer av 
överenskommelsen.

20 § Om en överenskommelse enligt 18 § inte har träffats inom 
föreskriven tid och Riksgäldskontoret är samordnande 
resolutionsmyndighet, ska Riksgäldskontoret med tillämpning 
av 12 och 13 §§ och med hänsyn tagen till synpunkter och 
reservationer från de övriga resolutionsmyndigheterna fatta 
beslut om åtgärder som ska vidtas på koncernnivå. 

21 § Om en överenskommelse enligt 18 § inte har träffats inom 
föreskriven tid, ska Riksgäldskontoret med tillämpning av 12 
och 13 §§ och med hänsyn tagen till synpunkter och 
reservationer från de övriga resolutionsmyndigheterna fatta 
beslut om åtgärder som ska vidtas mot en resolutionsenhet 
eller ett dotterföretag som inte är en resolutionsenhet men 
som Riksgäldskontoret är resolutionsmyndighet för.
Lag (2021:467).

22 § Om myndigheterna inte har kommit överens om någon av de 
åtgärder som anges i 24 § första stycket 7, 8 eller 10, och 
någon berörd utländsk resolutionsmyndighet inom tidsfristen i 
18 § andra eller tredje stycket har hänskjutit ärendet till 
Europeiska bankmyndigheten i enlighet med artikel 19 i 
förordning (EU) nr 1093/2010, i lydelsen enligt 
Europaparlamentets och rådets förordning 806/2014/EU, ska 
Riksgäldskontoret skjuta upp sitt beslut enligt 20 eller 21 § 
med en månad och invänta det beslut som Europeiska 
bankmyndigheten kan komma att fatta enligt artikel 19.3 i 
samma förordning. Riksgäldskontoret ska följa ett beslut i 
saken från Europeiska bankmyndigheten.

Riksgäldskontoret får inte hänskjuta ett ärende till 
Europeiska bankmyndigheten enligt 28 kap. 7 § om tidsfristen i 
18 § andra eller tredje stycket har löpt ut eller en 
överenskommelse har träffats. Lag (2021:467).

23 § Ett beslut enligt 18 § av en utländsk samordnande 
resolutionsmyndighet gäller i Sverige, om det fattats efter en 
överenskommelse med en eller flera resolutionsmyndigheter 
eller på grund av att de behöriga myndigheterna inte har 
kommit överens inom tidsfristen i 18 § andra eller tredje 
stycket. Lag (2021:467).

Åtgärder för att undanröja eller minska väsentliga hinder

24 § För att undanröja eller begränsa väsentliga hinder som 
har identifierats enligt 13 eller 18 § får Riksgäldskontoret

1. förelägga företaget att skaffa eller se över sina 
koncerninterna arrangemang för finansiering, eller ingå 
serviceavtal som säkrar att företaget kan tillhandahålla 
kritiska verksamheter,

2. förelägga företaget att begränsa sina största enskilda 
eller totala exponeringar,

3. införa kompletterande informationskrav som är relevanta för 
resolutionsändamålen,

4. förelägga företaget att avyttra särskilda tillgångar,

5. förelägga företaget att begränsa eller upphöra med en viss 
verksamhet,

6. förelägga företaget att begränsa eller förhindra utveckling 
av vissa affärsområden eller försäljning av vissa produkter,

7. förelägga företaget att minska komplexiteten i de juridiska 
eller operativa strukturerna i företaget eller i ett 
koncernföretag som direkt eller indirekt står under företagets 
kontroll för att säkerställa att det går att med 
resolutionsverktygen juridiskt och operativt avskilja kritiska 
verksamheter från övriga verksamheter,

8. förelägga företaget eller moderföretaget att inrätta ett 
finansiellt moderholdingföretag i Sverige eller ett 
finansiellt moderholdingföretag inom EES,

9. förelägga företaget att, för att uppfylla kravet enligt 
4 kap. 1 §,

a) ändra löptidsprofilen för eller öka sina kvalificerade 
skulder,

b) ändra löptidsprofilen för kärnprimärkapitalinstrument och 
relevanta kapitalinstrument, efter godkännande av 
Finansinspektionen, eller 

c) vidta andra åtgärder för att uppfylla kravet,

10. förelägga ett holdingföretag med blandad verksamhet som är 
moderföretag till företaget att inrätta ett finansiellt 
holdingföretag för att kontrollera företaget, om det är 
nödvändigt för att underlätta resolution och undvika att 
resolutionen får negativ effekt på den icke-finansiella delen 
av koncernen, eller

11. förelägga företaget att uppfylla det kombinerade 
buffertkravet.

När Riksgäldskontoret meddelar ett föreläggande enligt första 
stycket, ska myndigheten samtidigt förelägga företaget att 
inom en månad ta fram en plan för hur företaget avser att 
genomföra de åtgärder som föreläggandet avser.
Lag (2021:467).

Informationsutbyte med institut och moderföretag

25 § På begäran av Riksgäldskontoret ska ett institut eller 
ett moderföretag inom EES ge Riksgäldskontoret det stöd och 
den hjälp Riksgäldskontoret behöver för att upprätta en 
resolutionsplan för institutet eller koncernen.

Riksgäldskontoret ska lämna en sammanfattning av 
resolutionsplanen till institutet eller moderföretaget.

4 kap. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder

Kravet och hur det ska uttryckas

1 § I syfte att ett företag som avses i 1 kap. 1 § första 
stycket 1 eller 2 ska ha kapital och skulder som kan skrivas 
ned eller konverteras enligt 6 eller 21 kap., ska 
Riksgäldskontoret, efter att Finansinspektionen fått tillfälle 
att lämna synpunkter, besluta att företaget ska uppfylla ett 
krav på kapitalbas och kvalificerade skulder.

Kravet ska beslutas i anslutning till resolutionsplaneringen 
enligt 3 kap. och uttryckas som procentandelar av

1. det totala riskvägda exponeringsbeloppet enligt 
artikel 92.3 i tillsynsförordningen eller kapitalbaskravet 
enligt artikel 11.1 i värdepappersbolagsförordningen 
multiplicerat med 12,5 (den riskvägda kvoten), och

2. det totala exponeringsmåttet enligt artiklarna 429 och 429a 
i tillsynsförordningen (bruttosoliditetskvoten). 
Lag (2021:467).

Hur kravet ska bestämmas

Globalt systemviktiga resolutionsenheter och större 
dotterföretag till globalt systemviktiga institut hemmahörande 
utanför EES

2 § För en globalt systemviktig resolutionsenhet och ett 
större dotterföretag till ett globalt systemviktigt institut 
hemmahörande utanför EES, ska Riksgäldskontoret besluta om ett 
ytterligare krav, utöver det som gäller enligt artiklarna 92a, 
92b och 494 i tillsynsförordningen, om det är nödvändigt för 
att uppfylla villkoren i artikel 45c i 
krishanteringsdirektivet. Lag (2021:467).

Övriga resolutionsenheter

3 § För en resolutionsenhet som inte är en globalt 
systemviktig resolutionsenhet ska täljaren för

1. den riskvägda kvoten bestämmas till summan av

a) kapitalbaskravet enligt artikel 92.1 c i 
tillsynsförordningen eller enligt artikel 11.1 i 
värdepappersbolagsförordningen och de särskilda 
kapitalbaskraven enligt 2 kap. 1 § lagen (2014:968) om 
särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag 
eller enligt artikel 40 i värdepappersbolagsdirektivet, och

b) ett belopp som gör det möjligt att på nytt uppfylla kraven 
enligt a efter genomförande av resolution, och

2. bruttosoliditetskvoten bestämmas till summan av

a) kravet på bruttosoliditetsgrad enligt artikel 92.1 d i 
tillsynsförordningen, och

b) ett belopp som gör det möjligt att på nytt uppfylla kravet 
enligt a efter genomförande av resolution.

För en europeiskt systemviktig resolutionsenhet får 

1. den riskvägda kvoten inte understiga 13,5 procent, och

2. bruttosoliditetskvoten inte understiga 5 procent.

Riksgäldskontoret får besluta att andra stycket ska gälla 
också för en nationellt systemviktig resolutionsenhet. Vid ett 
sådant beslut ska Riksgäldskontoret beakta följande 
omständigheter:

1. förekomsten av garanterade insättningar och avsaknaden av 
skuldinstrument,

2. om tillgången till marknaden för kvalificerade skulder är 
begränsad, och

3. i vilken utsträckning resolutionsenheten är beroende av 
kärnprimärkapital för att uppfylla kravet. Lag (2021:467).

Övriga företag som inte är resolutionsenheter

4 § För ett företag som inte är en resolutionsenhet och som 
inte är ett större dotterföretag till ett globalt 
systemviktigt institut hemmahörande utanför EES ska täljaren 
för

1. den riskvägda kvoten bestämmas till summan av

a) kapitalbaskravet enligt artikel 92.1 c i 
tillsynsförordningen eller enligt artikel 11.1 i 
värdepappersbolagsförordningen och de särskilda 
kapitalbaskraven enligt 2 kap. 1 § lagen (2014:968) om 
särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag 
eller enligt artikel 40 i värdepappersbolagsdirektivet, och 

b) ett belopp som gör det möjligt att på nytt uppfylla kraven 
enligt a efter genomförande av nedskrivning eller konvertering 
enligt 6 kap. eller resolution av resolutionsgruppen, och

2. bruttosoliditetskvoten bestämmas till summan av

a) kravet på bruttosoliditetsgrad enligt artikel 92.1 d i 
tillsynsförordningen, och

b) ett belopp som gör det möjligt att på nytt uppfylla kravet 
enligt a efter genomförande av nedskrivning eller konvertering 
enligt 6 kap. eller resolution av resolutionsgruppen.

För ett företag som enligt en resolutions- eller 
koncernresolutionsplan ska avvecklas genom konkurs eller 
likvidation, får Riksgäldskontoret besluta att kravet bara ska 
bestämmas enligt första stycket 1 a och 2 a. Lag (2021:467).

Gemensamma bestämmelser

5 § Riksgäldskontoret ska vid tillämpning av

1. 3 § första stycket 2 och 4 § första stycket 2 ta hänsyn 
till kraven enligt 21 kap. 30 § och 22 kap. 2 §, och 

2. 3 § första stycket 1 b och 2 b och 4 § första stycket 1 b 
och 2 b utgå från de senast rapporterade värdena för det 
totala riskexponeringsbeloppet och det totala 
exponeringsmåttet enligt artiklarna 92.3, 429 och 429a i 
tillsynsförordningen och artikel 11.1 i 
värdepappersbolagsförordningen. Lag (2021:467).

6 § Riksgäldskontoret får höja beloppen enligt 3 § första 
stycket 1 b och 4 § första stycket 1 b för att säkerställa att 
företaget kan upprätthålla marknadsförtroendet under en 
lämplig tidsperiod, som inte får överstiga ett år.

Ett tilläggsbelopp enligt första stycket ska, med avdrag för 
det kontracykliska buffertkravet enligt 6 kap. 1 § lagen 
(2014:966) om kapitalbuffertar, motsvara det kombinerade 
buffertkravet efter genomförande av nedskrivning eller 
konvertering enligt 6 kap. eller resolution. 

Tilläggsbeloppet enligt andra stycket får dock justeras om 
Riksgäldskontoret bedömer att ett högre eller lägre belopp är 
lämpligt för att upprätthålla marknadsförtroendet och för att 
säkerställa att företaget kan tillhandahålla kritisk 
verksamhet utan stöd enligt lagen (2015:1017) om förebyggande 
statligt stöd till kreditinstitut. Lag (2021:467).

7 § Om Riksgäldskontoret bedömer att vissa skulder helt eller 
delvis kommer att undantas från nedskrivning eller 
konvertering enligt 21 kap. 27 § eller att skulderna kommer 
att överföras till ett annat företag, ska kravet på kapitalbas 
och kvalificerade skulder uppfyllas med kapitalbas eller 
kvalificerade skulder som täcker de skulder som kan komma att 
undantas eller överföras. Lag (2021:467).

8 § Riksgäldskontoret ska

1. vid tillämpningen av 2-4 §§ löpande och utan dröjsmål 
anpassa kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder till de 
särskilda kapitalbaskraven enligt 2 kap. 1 § lagen (2014:968) 
om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag 
eller enligt artikel 40 i värdepappersbolagsdirektivet, och

2. vid tillämpningen av 3-6 §§ beakta artiklarna 465-491 och 
493-501 i tillsynsförordningen. Lag (2021:467).

Hur kravet ska uppfyllas

Gemensamma bestämmelser

9 § En resolutionsenhet ska uppfylla kravet på kapitalbas och 
kvalificerade skulder med

1. kapitalbas, och 

2. skulder som uppfyller villkoren i artikel 72a, artikel 72b, 
utom när det gäller punkt 2 d, och artikel 72c i 
tillsynsförordningen.

Första stycket gäller i tillämpliga delar även för ett företag 
som varken är en resolutionsenhet eller ett dotterföretag till 
en resolutionsenhet men som enligt en resolutions- eller 
koncernresolutionsplan ska avvecklas genom konkurs eller 
likvidation. Lag (2021:467).

10 § Om en skuld enligt 9 § första stycket avser ett 
skuldinstrument som innefattar derivat får skulden användas 
för att uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade 
skulder, om

1. kapitalbeloppet för skuldinstrumentet vid tidpunkten för 
utfärdandet är fast eller ökande och inte påverkas av någon 
derivatkomponent och det totala skuldbeloppet dagligen kan 
värderas på motsvarande sätt som ett likvärdigt instrument 
utan kreditrisk på en aktiv och likvid marknad enligt 
artiklarna 104 och 105 i tillsynsförordningen, eller

2. värdet av motsvarande fordran vid borgenärens obestånd 
eller resolution är fast eller ökande och inte överstiger det 
belopp som ursprungligen betalades för skuldinstrumentet.

Skuldinstrumentet får inte omfattas av något nettningsavtal.

En skuld enligt första stycket får användas för att uppfylla 
kravet till den del skulden motsvarar ett kapitalbelopp enligt 
första stycket 1 eller ett fast eller ökande belopp enligt 
första stycket 2. Lag (2021:467).

11 § En resolutionsenhet får också uppfylla kravet på 
kapitalbas och kvalificerade skulder med skulder enligt 12 § 
första stycket 1 som ett inom EES etablerat dotterföretag till 
resolutionsenheten har till en delägare av dotterföretaget som 
inte ingår i samma resolutionsgrupp som dotterföretaget och 
resolutionsenheten, om

1. resolutionsenhetens kontroll över dotterföretaget inte 
påverkas av nedskrivning eller konvertering av skulderna 
enligt 6 eller 21 kap., och

2. skulderna inte överskrider ett belopp som motsvarar kravet 
på kapitalbas och kvalificerade skulder för dotterföretaget, 
efter avdrag för summan av de skulder som företaget, direkt 
eller genom andra företag inom samma resolutionsgrupp, har 
till resolutionsenheten och kapitalbas enligt 12 § första 
stycket 2. Lag (2021:467).

12 § Ett företag som inte är en resolutionsenhet men som ingår 
i en resolutionsgrupp får uppfylla kravet på kapitalbas och 
kvalificerade skulder med

1. skulder

a) som företaget har till resolutionsenheten i 
resolutionsgruppen, eller som, utan att det påverkar 
resolutionsenhetens kontroll av företaget vid genomförande av 
nedskrivning eller konvertering av skulderna enligt 6 eller 
21 kap., företaget har till en annan av företagets delägare,

b) som uppfyller villkoren i artikel 72a i 
tillsynsförordningen utom när det gäller hänvisningarna till 
artikel 72b.2 b, c och k-m och 72b.3-72b.5, 

c) som har sämre prioritet enligt förmånsrättsordningen än 
skulder som inte uppfyller villkoren i a och som inte får ingå 
i kapitalbaskraven, 

d) som enligt resolutionsplanen ska omfattas av nedskrivning 
eller konvertering enligt 6 eller 21 kap. utan att 
resolutionsenhetens kontroll över dotterföretaget påverkas,

e) vars förvärv inte finansierats av företaget,

f) som inte ska lösas in, återbetalas eller återköpas i förväg 
av företaget utom vid företagets konkurs eller likvidation,

g) som inte ger borgenären rätt att tidigarelägga planerade 
utbetalningar av ränta eller kapitalbelopp utom när det gäller 
företagets konkurs eller likvidation, och

h) för vilka storleken på ränta eller annan avkastning inte är 
beroende av kreditvärdigheten hos företaget eller dess 
moderföretag, eller

2. kapitalbas som är

a) kärnprimärkapital, eller

b) annan kapitalbas som företaget har emitterat till ett 
företag i samma resolutionsgrupp, eller som, utan att det 
påverkar resolutionsenhetens kontroll av företaget vid 
genomförande av nedskrivning eller konvertering enligt 6 eller 
21 kap., företaget har emitterat till ett företag utanför 
resolutionsgruppen.

Första stycket gäller, med undantag för 1 a och d, även för 
ett företag som är ett dotterföretag till en resolutionsenhet 
och som enligt en resolutions- eller koncernresolutionsplan 
ska avvecklas genom konkurs eller likvidation.

Ett företag som avses i 23 § första stycket 2 eller 3 eller 
andra stycket 2 ska uppfylla kravet med instrument som avses i 
artikel 89.2 fjärde stycket i krishanteringsdirektivet, om 
villkoren i den artikeln är uppfyllda. Lag (2021:467).

Delkrav för vissa resolutionsenheter

13 § En globalt systemviktig resolutionsenhet, en europeiskt 
systemviktig resolutionsenhet och en nationellt systemviktig 
resolutionsenhet som omfattas av ett beslut enligt 3 § tredje 
stycket ska delvis uppfylla kravet på kapitalbas och 
kvalificerade skulder med kapitalbas, efterställda 
kvalificerade instrument och skulder som avses i 11 §.

Delkravet ska uppgå till ett belopp som motsvarar 8 procent av 
totala skulder och eget kapital.

Riksgäldskontoret får, under förutsättning att villkoren i 
artikel 72b.3 i tillsynsförordningen är uppfyllda och på 
ansökan av resolutionsenheten, medge en lägre procentandel än 
den som anges i andra stycket, om andelen överstiger ett 
belopp som motsvarar (1-X1/X2) x 8 procent av totala skulder 
och eget kapital 

1. där X1 motsvarar 3,5 procent av det totala riskvägda 
exponeringsbeloppet enligt artikel 92.3 i tillsynsförordningen 
eller av kapitalbaskravet enligt artikel 11.1 i 
värdepappersbolagsförordningen multiplicerat med 12,5, och 

2. där X2 motsvarar summan av

a) 18 procent av det totala riskvägda exponeringsbeloppet, och 

b) det kombinerade buffertkravet. Lag (2021:467).

14 § För en europeiskt systemviktig resolutionsenhet får 
delkravet enligt 13 § inte överstiga ett belopp som motsvarar 
27 procent av det totala riskvägda exponeringsbeloppet, om

1. resolutionsplanen inte förutsätter användning av 
resolutionsreserven och förutsättningarna enligt 21 kap. 30 
och 32 §§ kan uppfyllas, eller

2. delkravet påverkar resolutionsenhetens affärsmodell på ett 
oproportionerligt sätt. Lag (2021:467).

Alternativt delkrav för vissa resolutionsenheter

15 § Riksgäldskontoret får besluta att en globalt systemviktig 
resolutionsenhet, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet 
eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet som omfattas 
av ett beslut enligt 3 § tredje stycket, i stället för det som 
anges i 13 §, delvis ska uppfylla kravet på kapitalbas och 
kvalificerade skulder med kapitalbas, efterställda 
kvalificerade instrument och skulder som avses i 11 § med ett 
belopp som inte överstiger det högsta av

1. 8 procent av totala skulder och eget kapital, eller 

2. summan av 

a) det kombinerade buffertkravet,

b) två gånger kapitalbaskravet enligt artikel 92.1 c i 
tillsynsförordningen eller enligt artikel 11.1 i 
värdepappersbolagsförordningen, och

c) två gånger de särskilda kapitalbaskraven enligt 2 kap. 1 § 
lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och 
värdepappersbolag eller enligt artikel 40 i 
värdepappersbolagsdirektivet.

Första stycket gäller om

1. det finns ett väsentligt hinder för genomförande av 
nedskrivning eller konvertering enligt 6 kap. eller 
resolution, och 

a) korrigerande åtgärder enligt ett föreläggande från 
Riksgäldskontoret inte har vidtagits, eller

b) Riksgäldskontorets befogenheter enligt denna lag inte är 
tillräckliga för att hindret helt eller delvis ska undanröjas 
eller begränsas och tillämpning av denna paragraf bedöms vara 
en alternativ åtgärd för att avhjälpa hindret,

2. resolutionsenhetens storlek, juridiska form eller 
ägarstruktur, verksamhetens art och omfattning, risker eller 
komplexitet eller resolutionsenhetens kopplingar till andra 
företag eller den finansiella marknaden kan begränsa 
förutsättningarna för att genomföra nedskrivning eller 
konvertering enligt 6 kap. eller resolution, eller

3. resolutionsenheten, med hänsyn till de särskilda 
kapitalbaskraven enligt 2 kap. 1 § lagen om särskild tillsyn 
över kreditinstitut och värdepappersbolag eller enligt 
artikel 40 i värdepappersbolagsdirektivet, tillhör den 
kategori av företag som har högst riskvärde och som motsvarar 
20 procent, avrundat uppåt till närmaste heltal, av de företag 
som omfattas av detta kapitel. Lag (2021:467).

16 § Riksgäldskontoret får besluta att 15 § första stycket ska 
gälla också för en annan resolutionsenhet än som anges i den 
paragrafen, om

1. resolutionsenheten har kvalificerade skulder som avses i 9 
och 10 §§ med samma prioritet enligt förmånsrättsordningen som 
skulder som inte utgör nedskrivningsbara skulder eller som 
undantas från nedskrivning eller konvertering enligt 21 kap. 
27 §, 

2. det finns en risk för att det ekonomiska utfallet för 
borgenärer blir sämre än om företaget i stället hade 
avvecklats genom konkurs eller likvidation på grund av 
nedskrivning eller konvertering enligt 6 eller 21 kap. av 
skulder som inte avser efterställda skulder och som inte 
undantas från nedskrivning eller konvertering enligt 21 kap. 
27 §, och 

3. kapitalbasen och andra efterställda skulder inte är 
tillräckliga för att säkerställa att borgenärer inte orsakas 
en sådan förlust som avses i 2. Lag (2021:467).

17 § Vid beslut enligt 15 eller 16 § ska Riksgäldskontoret 
beakta följande omständigheter:

1. marknadsdjupet för och prissättningen på 
resolutionsenhetens kärnprimärkapitalinstrument, relevanta 
kapitalinstrument och efterställda kvalificerade instrument 
och den tid som behövs för att verkställa de transaktioner som 
krävs,

2. storleken på resolutionsenhetens kvalificerade 
skuldinstrument enligt artikel 72a i tillsynsförordningen som 
har en kvarvarande löptid som understiger ett år vid 
tidpunkten för beslutet,

3. resolutionsenhetens tillgång till de instrument som avses i 
2 utom när det gäller hänvisningen till artikel 72b.2 d i 
tillsynsförordningen, 

4. om andelen skulder som inte är nedskrivningsbara skulder 
och som har samma eller sämre prioritet enligt 
förmånsrättsordningen som de högst prioriterade kvalificerade 
skulderna överstiger 5 procent av resolutionsenhetens 
kapitalbas och kvalificerade skulder,

5. resolutionsenhetens affärs- och finansieringsmodell, 
riskprofil, stabilitet och förmåga att bidra till ekonomin, 
och

6. hur omstruktureringskostnader påverkar resolutionsenhetens 
återkapitalisering. Lag (2021:467).

Miniminivå för delkravet

18 § För en europeiskt systemviktig resolutionsenhet får 
andelen kapitalbas, efterställda kvalificerade instrument 
eller skulder som avses i 12 § inte understiga 13,5 procent i 
fråga om den riskvägda kvoten och 5 procent i fråga om 
bruttosoliditetskvoten. Lag (2021:467).

19 § Riksgäldskontoret får besluta att 18 § ska gälla också 
för en nationellt systemviktig resolutionsenhet som omfattas 
av ett beslut enligt 3 § tredje stycket. Lag (2021:467).

Särskilda bestämmelser för dotterföretag

20 § Riksgäldskontoret får besluta att ett institut som inte 
är en resolutionsenhet ska undantas från kravet på kapitalbas 
och kvalificerade skulder, om

1. institutet är ett dotterföretag till 

a) ett moderföretag som är en resolutionsenhet, eller

b) ett moderföretag som inte är en resolutionsenhet och som 
uppfyller kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder på 
konsoliderad basis,

2. dotterföretaget och moderföretaget är etablerade i Sverige 
och ingår i samma resolutionsgrupp,

3. det inte finns några hinder för moderföretaget att snabbt 
överföra medel från kapitalbasen eller betala tillbaka sina 
skulder till dotterföretaget om förutsättningarna för 
nedskrivning eller konvertering enligt 6 kap. är uppfyllda, 

4. moderföretaget uppfyller krav på ansvarsfull ledning av 
dotterföretaget och har rätt att åta sig att svara för 
dotterföretagets åtaganden, 

5. riskkontrollen hos moderföretaget omfattar dotterföretaget, 
och

6. moderföretaget innehar mer än hälften av rösterna för 
samtliga andelar i dotterföretaget eller har rätt att utse 
eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse.
Lag (2021:467).

21 § Riksgäldskontoret får medge att ett institut som är ett 
dotterföretag till en resolutionsenhet och som uppfyller 
villkoren i 20 § 1 och 2 helt eller delvis får uppfylla kravet 
på kapitalbas och kvalificerade skulder med en garanti som 
resolutionsenheten tillhandahåller, om

1. det garanterade beloppet minst motsvarar det krav som ska 
ersättas,

2. garantin utfaller när 

a) dotterföretaget inte kan betala sina skulder eller andra 
åtaganden när de förfaller till betalning, eller 

b) förutsättningarna för nedskrivning eller konvertering 
enligt 6 kap. är uppfyllda, 

3. garantin säkerställs genom pantavtal eller avtal om 
säkerhetsöverlåtelse som motsvarar minst 50 procent av 
beloppet,

4. de säkerheter som ställs för garantin uppfyller kraven 
enligt artikel 197 i tillsynsförordningen,

5. de säkerheter som ställs för garantin inte är belastade av 
panträtter eller andra säkerhetsrätter,

6. säkerheterna har en effektiv löptid som uppfyller samma 
betalningsvillkor som avses enligt artikel 72c.1 i 
tillsynsförordningen, och

7. det inte finns några hinder för överföring av säkerheterna 
från resolutionsenheten till dotterföretaget, oavsett om 
resolutionsenheten har försatts i resolution.

Vid tillämpningen av första stycket 7 får Riksgäldskontoret 
begära att resolutionsenheten visar att det inte finns några 
sådana hinder som avses där. Lag (2021:467).

22 § Ett företag enligt 1 kap. 1 § första stycket 2 som inte 
är en resolutionsenhet men som är ett dotterföretag till en 
resolutionsenhet omfattas inte av kravet på kapitalbas och 
kvalificerade skulder, om inte Riksgäldskontoret beslutar om 
det. Lag (2021:467).

På vilken nivå kravet ska bestämmas och uppfyllas

23 § För följande företag ska kravet på kapitalbas och 
kvalificerade skulder bestämmas och uppfyllas på individuell 
nivå:

1. en resolutionsenhet som inte ingår i en resolutionsgrupp,

2. ett institut som inte är en resolutionsenhet men som är ett 
dotterföretag till en resolutionsenhet eller ett företag i 
tredjeland, 

3. ett företag som avses i 1 kap. 1 § första stycket 2 som 
inte är en resolutionsenhet men som är ett dotterföretag till 
en resolutionsenhet, och

4. ett företag som enligt en resolutions- eller 
koncernresolutionsplan ska avvecklas enligt konkurs eller 
likvidation. 

För följande företag ska kravet bestämmas och uppfyllas på 
konsoliderad nivå:

1. en resolutionsenhet som ingår i en resolutionsgrupp, och

2. ett moderföretag inom EES som inte är en resolutionsenhet 
men som är ett dotterföretag till ett företag i tredjeland.
Lag (2021:467).

Frister

24 § En globalt systemviktig resolutionsenhet ska uppfylla 
kraven enligt 13-15 §§ från och med tre år efter den dag då 
enheten har fastställts som en sådan. Lag (2021:467).

25 § En europeiskt systemviktig resolutionsenhet och en 
nationellt systemviktig resolutionsenhet ska uppfylla

1. kraven enligt 13, 15, 18 och 19 §§ från och med tre år 
efter den dag då enheten uppfyller förutsättningarna för att 
omfattas av dem, eller

2. kraven enligt 18 och 19 §§ från och med två år efter dagen 
för genomförande av nedskrivning eller konvertering enligt 6 
eller 21 kap. eller en sådan alternativ åtgärd som avses i 
artikel 45m.3b i krishanteringsdirektivet. Lag (2021:467).

26 § Riksgäldskontoret ska fastställa en lämplig frist för när

1. en resolutionsenhet ska uppfylla kraven enligt 9, 13-16 och 
23 §§ efter genomförande av nedskrivning eller konvertering 
enligt 6 eller 21 kap., och

2. ett företag som inte är en resolutionsenhet ska uppfylla 
kraven enligt 12 och 20-23 §§ efter genomförande av 
nedskrivning eller konvertering enligt 6 eller 21 kap.
Lag (2021:467).

27 § Riksgäldskontoret får förlänga eller förkorta en frist 
enligt 26 §.

Riksgäldskontoret ska var tolfte månad under den frist som 
avses i 24-26 §§ underrätta företaget om en lämplig nivå på 
kapitalbas och kvalificerade skulder.

Riksgäldskontoret får inom tolvmånadersperioden underrätta 
företaget om en ny nivå. Lag (2021:467).

Offentliggörande

28 § Ett företag ska årligen offentliggöra hur kravet på 
kapitalbas och kvalificerade skulder uppfylls.

Första stycket gäller inte 

1. under en frist enligt 26 §, eller

2. för ett företag som enligt resolutionsplanen ska avvecklas 
genom konkurs eller likvidation. Lag (2021:467).

Övervakning

29 § Riksgäldskontoret får, efter att Finansinspektionen fått 
tillfälle att lämna synpunkter, förbjuda ett företag att göra 
värdeöverföringar som överstiger ett särskilt 
förfogandebelopp, om företaget inte uppfyller det kombinerade 
buffertkravet utöver den riskvägda kvoten.

Med värdeöverföringar enligt första stycket avses att

1. göra en värdeöverföring kopplad till företagets 
kärnprimärkapital,

2. förbinda sig att betala ut rörlig ersättning eller 
diskretionära pensionsförmåner eller betala ut sådan rörlig 
ersättning där skyldigheten att betala uppstod vid en tidpunkt 
då företaget inte uppfyllde det kombinerade buffertkravet, 
eller

3. göra utbetalningar hänförliga till instrument som räknas 
som primärkapitaltillskott enligt artikel 52 i 
tillsynsförordningen. Lag (2021:467).

30 § Ett företag ska omedelbart underrätta Riksgäldskontoret 
om företaget inte uppfyller det kombinerade buffertkravet 
utöver den riskvägda kvoten. Lag (2021:467).

31 § Ett beslut enligt 29 § första stycket ska fattas nio 
månader efter att Riksgäldskontoret har tagit emot en 
underrättelse enligt 30 §.

Riksgäldskontoret ska avstå från att fatta ett sådant beslut 
om minst två av följande förutsättningar är uppfyllda:

1. bristen beror på allvarliga störningar av den finansiella 
marknadens funktionssätt,

2. störningarna enligt 1 medför 

a) ökad prisvolatilitet för företagets 
kärnprimärkapitalinstrument, relevanta kapitalinstrument och 
kvalificerade skuldinstrument, eller

b) ökade kostnader för företaget, och

c) att handelsplatserna helt eller delvis är stängda så att 
företaget inte kan ge ut sådana instrument som avses i a,

3. en stängning av handelsplatsen enligt 2 drabbar fler 
företag,

4. störningarna enligt 1 hindrar det berörda företaget från 
att ge ut sådana instrument som avses i 2 a i den omfattning 
som krävs för att avhjälpa bristen, och 

5. ett beslut enligt första stycket kan medföra allvarliga 
konsekvenser för stabiliteten i det finansiella systemet.

Om Riksgäldskontoret avstår från att fatta ett beslut enligt 
första stycket, ska Finansinspektionen underrättas. 
Lag (2021:467).

32 § Riksgäldskontoret ska varje månad göra en ny bedömning av 
om förutsättningarna enligt 31 § andra stycket är uppfyllda.
Lag (2021:467).

33 § Riksgäldskontoret ska övervaka att företagen uppfyller 
sina skyldigheter enligt detta kapitel. Riksgäldskontoret ska 
samordna sin övervakning med den tillsyn som utövas av 
Finansinspektionen.

Om ett företag inte uppfyller sina skyldigheter enligt detta 
kapitel, får Finansinspektionen, efter att Riksgäldskontoret 
fått tillfälle att lämna synpunkter, ingripa mot företaget.

För företag som avses i 1 kap. 1 § första stycket 1 finns 
bestämmelser om ingripande i 15 kap. lagen (2004:297) om bank- 
och finansieringsrörelse och 25 kap. lagen (2007:528) om 
värdepappersmarknaden. För företag som avses i 1 kap. 1 § 
första stycket 2 gäller 15 kap. lagen om bank- och 
finansieringsrörelse i tillämpliga delar. Lag (2021:467).

Gränsöverskridande fall

34 § För en gränsöverskridande koncern ska Riksgäldskontoret 
och berörda utländska resolutionsmyndigheter fatta ett 
gemensamt beslut om krav på kapitalbas och kvalificerade 
skulder

1. på konsoliderad nivå för varje resolutionsenhet, och

2. på individuell nivå för företag som inte är 
resolutionsenheter men som ingår i en resolutionsgrupp. 

Riksgäldskontoret ska meddela ett gemensamt beslut i fråga om

1. de företag som Riksgäldskontoret är resolutionsmyndighet 
för, och

2. koncernens moderföretag, om Riksgäldskontoret är 
resolutionsmyndighet för en resolutionsenhet och om 
moderföretaget inte är en resolutionsenhet i samma 
resolutionsgrupp.

I ett gemensamt beslut får det bestämmas att ett dotterföretag 
som inte är en resolutionsenhet delvis får uppfylla kravet på 
kapitalbas och kvalificerade skulder med instrument som har 
utfärdats till och förvärvats av företag som inte ingår i 
resolutionsgruppen, om det överensstämmer med 
resolutionsplanen och en resolutionsenhet i samma 
resolutionsgrupp inte har förvärvat tillräckligt med 
instrument enligt 13 §.

Vid tillämpningen av denna paragraf och 35-39 §§ ska hänsyn 
tas till om dotterföretag i tredjeland ingår i 
resolutionsgruppen. Lag (2021:467).

35 § Om minst två G-SII-enheter enligt artikel 4.1.136 i 
tillsynsförordningen tillhör samma globalt systemviktiga 
institut och är resolutionsenheter, eller skulle ha varit 
resolutionsenheter om de hade varit etablerade inom EES, ska 
Riksgäldskontoret, om Riksgäldskontoret är 
resolutionsmyndighet för en av resolutionsenheterna eller 
samordnande resolutionsmyndighet, fatta ett gemensamt beslut 
med berörda utländska resolutionsmyndigheter om att tillämpa 
artikel 72e i tillsynsförordningen och om justeringar för att 
begränsa eller undanröja skillnader mellan kraven enligt

1. 36 § 1 och artikel 12a i tillsynsförordningen, och

2. 36 § 2 och artikel 12a i tillsynsförordningen.

Justeringar enligt första stycket får göras om 
förutsättningarna enligt artikel 45h.2 andra och tredje 
styckena i krishanteringsdirektivet är uppfylld. 
Lag (2023:614).

36 § Vid tillämpningen av 35 § ska det ytterligare krav som 
avses i 2 § bestämmas för

1. respektive resolutionsenhet eller G-SII-enhet utanför EES 
som skulle ha varit en resolutionsenhet om den hade varit 
etablerad inom EES, och

2. ett moderföretag inom EES som om det utgjorde den enda 
resolutionsenheten inom det globalt systemviktiga institutet.
Lag (2023:614).

37 § Om ett gemensamt beslut enligt 34 § inte har fattats inom 
fyra månader på grund av olika uppfattningar om kraven enligt 
34 § första stycket, ska Riksgäldskontoret, efter att berörda 
utländska resolutionsmyndigheter fått tillfälle att lämna 
synpunkter, fatta beslut om krav på kapitalbas och 
kvalificerade skulder för de företag som myndigheten är 
resolutionsmyndighet för. Lag (2021:467).

38 § Om någon av de berörda utländska resolutionsmyndigheterna 
inom tidsfristen enligt 37 § har hänskjutit ärendet till 
Europeiska bankmyndigheten i enlighet med artikel 19 i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av 
den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk 
tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av 
beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens 
beslut 2009/78/EG, i lydelsen enligt Europaparlamentets och 
rådets förordning 806/2014/EU, ska Riksgäldskontoret skjuta 
upp sitt beslut en månad och följa Europeiska bankmyndighetens 
beslut.

Om Riksgäldskontoret är resolutionsmyndighet för en 
resolutionsenhet eller samordnande resolutionsmyndighet får 
myndigheten inte hänskjuta ärendet till Europeiska 
bankmyndigheten efter att tidsfristen enligt 37 § löpt ut 
eller att ett gemensamt beslut har fattats. Riksgäldskontoret 
får inte heller hänskjuta ärendet om den nivå som fastställts 
av dotterföretagets resolutionsmyndighet

1. är högst 2 procent av det totala riskvägda 
exponeringsbeloppet enligt artikel 92.3 i tillsynsförordningen 
eller enligt artikel 11.1 i värdepappersbolagsförordningen 
multiplicerat med 12,5 i fråga om kravet enligt 23 §, och

2. motsvarar kravet enligt 4-6 §§.
Lag (2021:467).

39 § Ett gemensamt beslut enligt 34 § och ett beslut som en 
berörd utländsk resolutionsmyndighet fattar på grund av att 
ett gemensamt beslut inte har fattats inom tidsfristen enligt 
37 § gäller i Sverige.

Ett gemensamt beslut enligt 34 § och Riksgäldskontorets beslut 
enligt 37 § ska regelbundet granskas och vid behov uppdateras.
Lag (2021:467).

5 kap. Ytterligare åtgärder för att förbereda resolution och 
undvika fallissemang

Hinder mot att utöva vissa rättshandlingar 

1 § För en motpart till ett företag som avses i 1 kap. 1 § 
första stycket gäller 11 kap. 3-7 §§ beträffande ett beslut om 
en krisavvärjande åtgärd eller tillfällig åtgärd eller en 
händelse som har direkt koppling till ett sådant beslut. Det 
som anges om ett beslut om resolution eller 
resolutionsåtgärder ska då avse ett beslut om en 
krisavvärjande åtgärd eller tillfällig åtgärd. 
Lag (2021:467).

Avtalsvillkor om erkännande av nedskrivning eller 
konvertering 

2 § Ett företag som avses i 1 kap. 1 § första stycket 1 eller 
2 ska i avtal som avser relevanta kapitalinstrument och 
nedskrivningsbara skulder och som omfattas av lagstiftningen i 
tredjeland ta in villkor som innebär att skulden kan komma att 
skrivas ned eller konverteras och att borgenärerna accepterar

1. en eventuell minskning av kapitalbeloppet eller det 
utestående beloppet, eller

2. de konverteringar eller indragningar som kan bli följden av 
ett beslut om resolution eller av ett beslut om nedskrivning 
eller konvertering av relevanta kapitalinstrument och 
kvalificerade skulder.

Kravet enligt första stycket gäller dock inte

1. kvalificerade insättningar från fysiska personer, 

2. kvalificerade insättningar från mikroföretag samt små och 
medelstora företag enligt kriteriet för årsomsättning i 
artikel 2.1 i bilagan till kommissionens rekommendation 
2003/361/EG av den 6 maj 2003, 

3. insättningar genom en filial utanför EES till ett svenskt 
institut och som skulle betraktas som insättningar avseende 
personer eller företag som avses i 1 eller 2 om de inte hade 
gjorts via filialen, eller

4. om det framgår av tekniska standarder som antagits av 
Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 55.5 i 
krishanteringsdirektivet att sådana avtalsvillkor inte krävs.

Riksgäldskontoret får besluta att kravet enligt första stycket 
inte ska gälla för ett företag för vilket kravet på kapitalbas 
och kvalificerade skulder har fastställts till ett belopp 
enligt 4 kap. 4 § andra stycket. Lag (2021:467).

3 § Riksgäldskontoret får besluta att ett avtal enligt 2 § 
första stycket inte behöver innehålla ett sådant villkor som 
anges där, om det följer av lagstiftningen i det land som 
avtalet omfattas av eller av en bindande överenskommelse som 
ingåtts med det landet att ett beslut om att skriva ned eller 
konvertera skulder får verkställas i det landet.

Ett företag som vill ingå ett avtal enligt 2 § första stycket 
utan sådana villkor ska till Riksgäldskontoret lämna de 
uppgifter som myndigheten behöver för att pröva ärendet, om 
det inte är uppenbart obehövligt.

3 a § Om det inte är möjligt att ta in ett villkor enligt 2 § 
första stycket i ett avtal som avser nedskrivningsbara 
skulder, ska företaget underrätta Riksgäldskontoret om det och 
till vilken skuldklass skulden hör.

När Riksgäldskontoret har tagit emot underrättelsen gäller 
inte 2 § första stycket. Om Riksgäldskontoret bedömer att det 
är möjligt att ta in villkoret i avtalet, ska 
Riksgäldskontoret dock inom rimlig tid kräva det.
Lag (2024:393).

3 b § Riksgäldskontoret ska bedöma om en underrättelse enligt 
3 a § påverkar möjligheten att försätta företaget i 
resolution.

Riksgäldskontoret ska särskilt bedöma hur möjligheten att 
försätta ett företag i resolution påverkas av att skulder inom 
en och samma skuldklass, inbegripet kvalificerade skulder, 
till mer än 10 procent består av skulder som 

1. undantas från kravet på avtalsvillkor enligt 3 a §, 

2. inte är nedskrivningsbara enligt 2 kap. 2 § första 
stycket 1-11, och

3. sannolikt kommer att undantas från nedskrivning eller 
konvertering enligt 21 kap. 27 §. Lag (2021:467).

3 c § En skuld får inte användas för att uppfylla kravet på 
kapitalbas och kvalificerade skulder enligt 4 kap. 1 § om

1. företaget låter bli att ta in villkor som krävs enligt 2 § 
första stycket, eller 

2. ett sådant krav som avses i 1 inte gäller enligt 2 § tredje 
stycket eller 3 a §. Lag (2021:467).

Kontakt med potentiella köpare 

4 § När Riksgäldskontoret har fått en underrättelse från 
Finansinspektionen enligt 15 kap. 2 b § lagen (2004:297) om 
bank- och finansieringsrörelse eller 25 kap. 2 b § lagen 
(2007:528) om värdepappersmarknaden, får Riksgäldskontoret 
förelägga det företaget att kontakta potentiella köpare i 
syfte att förbereda en resolution av företaget. 

Upprättande av register

5 § Riksgäldskontoret får besluta att ett företag som avses i 
1 kap. 1 § första stycket ska upprätta register över sina 
finansiella avtal och andra avtal som kan få väsentlig 
betydelse vid resolution. 

Aktiekapitalets storlek

6 § I samband med resolutionsplaneringen ska 
Riksgäldskontoret kontrollera om bolagsordningen för ett 
bolag som avses i 1 kap. 1 § första stycket 1 och 2 medger 
resolutionsåtgärder som förutsätter en minskning eller ökning 
av aktiekapitalet. Om det behövs för att underlätta 
genomförandet av resolutionsåtgärder, får Riksgäldskontoret 
förelägga bolaget att ändra bolagsordningen.

Tillfälliga åtgärder

7 § Riksgäldskontoret får, efter att Finansinspektionen fått 
tillfälle att lämna synpunkter, besluta att ett företag som 
avses i 1 kap. 1 § första stycket 1 eller 2 tillfälligt inte 
ska fullgöra en betalnings- eller leveransförpliktelse som 
följer av ett avtal som har ingåtts av företaget.

Ett sådant beslut får fattas, om

1. Finansinspektionen har fastställt att företaget fallerar 
eller sannolikt kommer att fallera,

2. det inte finns några omedelbart tillgängliga alternativa 
åtgärder från den privata sektorn som skulle avhjälpa eller 
förhindra fallissemang i företaget,

3. åtgärden bedöms nödvändig för att undvika ytterligare 
försämring av de finansiella villkoren för företaget, och

4. åtgärden är nödvändig

a) med hänsyn till det allmännas intresse, 

b) för att välja lämpliga resolutionsåtgärder, eller 

c) för att säkerställa en ändamålsenlig tillämpning av ett 
eller flera resolutionsverktyg.

Vid beslut enligt första stycket gäller 12 kap. 5 § och 
13 kap. 2 § andra stycket och 3-6 §§. Lag (2021:467).

8 § Om Riksgäldskontoret beslutar om en åtgärd enligt 7 § 
första stycket, får Riksgäldskontoret avseende samma period 
också besluta att

1. en borgenär till företaget som omfattas av förbudet inte 
får ta i anspråk en säkerhet som har ställts ut i tillgångar 
som tillhör företaget, och

2. en motpart till företaget som omfattas av förbudet inte får

a) säga upp eller häva ett avtal med företaget,

b) ändra villkoren i ett avtal med företaget,

c) ställa in fullgörelsen mot företaget,

d) kvitta 

- en fordran som företaget har på motparten mot en fordran som 
motparten har på företaget, eller 

- en förpliktelse som företaget ska fullgöra mot motparten mot 
en förpliktelse som motparten ska fullgöra mot företaget,

e) omvandla en fordran som motparten har på företaget, eller 
en förpliktelse som företaget ska fullgöra mot motparten, till 
en nettofordran eller en nettoförpliktelse, eller

f) tillämpa en slutavräkningsklausul.

Vid beslut enligt första stycket 1 gäller 13 kap. 8-10 §§.

Vid beslut enligt första stycket 2 gäller 13 kap. 12-17 §§.
Lag (2021:467).

Avtalsvillkor om tillfälliga åtgärder

9 § Ett företag som avses i 1 kap. 1 § första stycket 1 eller 
2 ska i finansiella avtal som omfattas av lagstiftningen i 
tredjeland ta in villkor som innebär att

1. avtalet kan bli föremål för tillfälliga åtgärder enligt 7 
och 8 §§ och 13 kap. 2, 7, 8, 11 och 12 §§, och

2. ett beslut om resolution, en resolutionsåtgärd eller en 
tillfällig åtgärd utgör hinder mot att utöva rättshandlingar 
enligt 11 kap. 3-7 §§. Lag (2021:467).

10 § Ett moderföretag för vilket Riksgäldskontoret är 
resolutionsmyndighet ska säkerställa att dotterföretag i 
tredjeland i finansiella avtal tar in ett villkor om att en 
åtgärd som avses i 11 kap. 3 § inte får vidtas på grund av ett 
beslut om tillfälliga åtgärder enligt 7 och 8 §§ och 13 kap. 
2, 7, 8, 11 och 12 §§ avseende moderföretaget.

Första stycket gäller om dotterföretaget i hemlandet motsvarar 
ett

1. kreditinstitut,

2. värdepappersbolag, eller

3. finansiellt institut.
Lag (2021:467).

6 kap. Nedskrivning eller konvertering av kapitalinstrument 
utanför resolution

Nedskrivning eller konvertering av relevanta kapitalinstrument 
och kvalificerade skulder utanför resolution

1 § När Finansinspektionen ska pröva en fråga om nedskrivning 
eller konvertering av relevanta kapitalinstrument och 
kvalificerade skulder utanför resolution, ska inspektionen se 
till att det görs en värdering motsvarande den som föreskrivs 
i 7 kap. 1-9 §§ av företaget eller koncernen i fråga.

Värderingen ska ligga till grund för Finansinspektionens 
prövning av om relevanta kapitalinstrument och kvalificerade 
skulder ska skrivas ned eller konverteras. Värderingen ska 
också ligga till grund för inspektionens beslut i fråga om

1. minskning av kärnprimärkapital, 

2. omfattning av indragning eller överföring av 
kärnprimärkapitalinstrument, eller 

3. minskning av ägandet för existerande ägare genom 
konvertering av relevanta kapitalinstrument eller 
kvalificerade skulder till kärnprimärkapitalinstrument.

Efter nedskrivning eller konvertering av relevanta 
kapitalinstrument och kvalificerade skulder ska 
Finansinspektionen se till att det görs en värdering 
motsvarande den som föreskrivs i 7 kap. 10 §.
Lag (2021:467).

1 a § Med kvalificerade skulder avses i detta kapitel skulder 
enligt 4 kap. 12 § första stycket 1 utom när det gäller 
kriteriet i artikel 72c.1 i tillsynsförordningen.
Lag (2021:467).

Beslut om nedskrivning och konvertering

2 § Finansinspektionen ska, på eget initiativ eller på begäran 
av Riksgäldskontoret, skyndsamt besluta att relevanta 
kapitalinstrument som har getts ut av ett företag som avses i 
1 kap. 1 § första stycket 1 eller 2 och kvalificerade skulder 
ska skrivas ned eller konverteras, om

1. företaget fallerar eller sannolikt kommer att fallera 
enligt 8 kap. 2 och 3 §§, och

2. åtgärden är nödvändig och tillräcklig för att avhjälpa 
eller förhindra fallissemang i företaget och det inte finns 
alternativa åtgärder som inom rimlig tid skulle avhjälpa eller 
förhindra fallissemang.

Inför ett beslut enligt första stycket ska Riksgäldskontoret 
ha fått tillfälle att lämna synpunkter.

Om en resolutionsenhet inte har förvärvat relevanta 
kapitalinstrument eller kvalificerade skulder direkt från det 
dotterföretag som har gett ut dem utan indirekt från ett annat 
dotterföretag inom samma resolutionsgrupp, ska ett beslut 
enligt första stycket fattas samtidigt som ett motsvarande 
beslut för 

1. moderföretaget till det företag som gett ut 
kapitalinstrumenten eller skulderna, eller 

2. ett annat moderföretag inom resolutionsgruppen, om det inte 
är en resolutionsenhet. Lag (2021:467).

3 § När ett dotterföretag som avses i 1 kap. 1 § första 
stycket har gett ut relevanta kapitalinstrument som får 
beaktas både vid bedömningen av om kapitalbaskravet uppfylls 
på individuell nivå och på gruppnivå, ska Finansinspektionen 
skyndsamt besluta att instrumenten ska skrivas ned eller 
konverteras, om inspektionen kommer överens med den 
samordnande berörda myndigheten enligt 10 § om att 

1. koncernen fallerar eller sannolikt kommer att fallera, 
och

2. åtgärden är nödvändig och tillräcklig för att avhjälpa 
eller förhindra fallissemang i koncernen och det inte finns 
alternativa åtgärder som inom rimlig tid skulle avhjälpa 
eller förhindra fallissemang. 

En koncern ska anses fallera eller sannolikt komma att 
fallera, om den inte uppfyller eller om det på objektiva 
grunder kan fastställas att koncernen i en nära framtid inte 
kommer att uppfylla de gruppbaserade tillsynskraven i något 
väsentligt avseende.

4 § När ett moderföretag har gett ut relevanta 
kapitalinstrument som får beaktas antingen vid bedömningen av 
om kapitalbaskravet uppfylls på individuell nivå eller på 
gruppnivå, ska Finansinspektionen, om inspektionen är 
samordnande berörd myndighet, skyndsamt besluta att skriva 
ned eller konvertera dessa instrument, om 

1. koncernen fallerar eller sannolikt kommer att fallera 
enligt 3 § andra stycket, och 

2. åtgärden är nödvändig och tillräcklig för att avhjälpa 
eller förhindra fallissemang i koncernen och det inte finns 
alternativa åtgärder som inom rimlig tid skulle avhjälpa 
eller förhindra fallissemang. 

5 § Om ett företag behöver statligt stöd, ska relevanta 
kapitalinstrument och kvalificerade skulder som företaget gett 
ut skrivas ned eller konverteras.

Om det krävs för att stödet ska vara förenligt med 
unionsrätten, får Finansinspektionen besluta att andra 
efterställda skulder än de relevanta kapitalinstrumenten och 
de kvalificerade skulderna ska skrivas ned eller konverteras.

Nedskrivning eller konvertering av relevanta kapitalinstrument 
eller andra efterställda skulder får inte ske, om det statliga 
stödet uppfyller villkoren i 8 kap. 3 § första stycket 3 och 
en sådan nedskrivning eller konvertering skulle hota den 
finansiella stabiliteten eller leda till oproportionerliga 
resultat. Lag (2021:467).

6 § Utöver vad som framgår av 1–4 §§ ska Finansinspektionen, 
när inspektionen är samordnande berörd myndighet och bedömer 
att det är nödvändigt för koncernens fortlevnad, skriva ned 
eller konvertera sådana relevanta kapitalinstrument som getts 
ut av ett utländskt dotterföretag eller moderföretag och som 
får beaktas både vid bedömningen av om kapitalbaskravet 
uppfylls på individuell nivå och på gruppnivå. Är det fråga 
om instrument som getts ut av ett utländskt dotterföretag, 
ska beslut fattas i enlighet med en överenskommelse med den 
berörda myndigheten för dotterföretaget.

Beslutsprocessen för en gränsöverskridande koncern

7 § När Finansinspektionen överväger att fatta beslut avseende 
ett dotterföretag enligt 2, 3 eller 5 §, ska inspektionen ge 
resolutionsmyndigheten för resolutionsenheten inom 
resolutionsgruppen tillfälle att lämna synpunkter och inom 
24 timmar därefter underrätta

1. den samordnande tillsynsmyndigheten, 

2. den samordnande berörda myndigheten, och

3. resolutionsmyndigheterna för andra företag inom 
resolutionsgruppen som har förvärvat kvalificerade skulder.

När inspektionen överväger att fatta ett beslut enligt 3 §, 
ska inspektionen dessutom skyndsamt underrätta 

1. den behöriga myndighet som är ansvarig för det företag som 
har gett ut de relevanta kapitalinstrument som eventuellt ska 
skrivas ned eller konverteras,

2. den berörda myndigheten i samma land inom EES som den 
nämnda behöriga myndigheten, och

3. den samordnande berörda myndigheten.

Av underrättelsen ska det framgå vilket beslut 
Finansinspektionen överväger att fatta och skälen för detta.
Lag (2021:467).

8 § När Finansinspektionen har lämnat en underrättelse enligt 
7 §, ska inspektionen, efter samråd med de underrättade 
myndigheterna, pröva om det finns 

1. någon alternativ åtgärd till att skriva ned eller 
konvertera de relevanta kapitalinstrumenten och om det i så 
fall är möjligt att vidta den, och

2. realistiska utsikter att den åtgärd som identifierats inom 
rimlig tid skulle avhjälpa eller förhindra fallissemang i 
företaget eller koncernen.

Om Finansinspektionen tar emot en underrättelse motsvarande 
den i 7 §, ska inspektionen medverka i ett sådant samråd som 
avses i första stycket.

9 § Om Finansinspektionen bedömer att det inte finns några 
alternativa åtgärder som har utsikter att avhjälpa eller 
förhindra fallissemang i företaget eller koncernen, får 
inspektionen fatta beslut enligt 2, 4 eller 5 §.

När Finansinspektionen prövar frågan om huruvida det finns 
några alternativa åtgärder, ska inspektionen beakta de 
effekter som beslutet kan få i de berörda länderna inom 
EES.

10 § Finansinspektionen ska försöka komma överens med 
de berörda myndigheterna för dotterföretagen om ett beslut 
enligt 3 §. Om myndigheterna inte kan enas, får 
Finansinspektionen inte fatta något beslut. 

Första stycket gäller även när Finansinspektionen har tagit 
emot en underrättelse från en utländsk berörd myndighet. Om 
Finansinspektionen motsätter sig ett beslut om nedskrivning 
eller konvertering av relevanta kapitalinstrument i ett 
dotterföretag, ska inspektionen underrätta berörda 
myndigheter och ange skälen till detta.

Verkställande av nedskrivning och konvertering

Åtgärder mot innehavare av kärnprimärkapitalinstrument

11 § Innan Finansinspektionen skriver ned eller konverterar 
relevanta kapitalinstrument, ska inspektionen minska 
kärnprimärkapitalet i proportion till förlusterna i 
företaget. 

12 § Om företaget har ett positivt värde, får 
Finansinspektionen minska ägandet för existerande ägare genom 
att konvertera relevanta kapitalinstrument till 
kärnprimärkapitalinstrument. 

13 § Finansinspektionen får i samband med minskning av 
kärnprimärkapitalet enligt 11 § besluta om 

1. indragning av befintliga kärnprimärkapitalinstrument, 
eller

2. överföring av befintliga kärnprimärkapitalinstrument till 
en borgenär som har fått sin fordran helt eller delvis 
nedskriven.

Nedskrivning och konvertering av relevanta kapitalinstrument 
och kvalificerade skulder

14 § När kärnprimärkapitalet har minskats i proportion till 
förlusterna, ska Finansinspektionen skriva ned kapitalbeloppet 
för relevanta kapitalinstrument och kvalificerade skulder 
eller konvertera relevanta kapitalinstrument och kvalificerade 
skulder till kärnprimärkapitalinstrument i den utsträckning 
som krävs för att företaget eller koncernen inte längre ska 
bedömas fallera eller sannolikt komma att fallera.

Relevanta kapitalinstrument och kvalificerade skulder ska 
skrivas ned eller konverteras till kärnprimärkapitalinstrument 
i följande ordning:

1. övriga primärkapitalinstrument,

2. supplementärkapitalinstrument,

3. kapitalbeloppet för kvalificerade skulder.
Lag (2021:467).

15 § Vid konvertering av relevanta kapitalinstrument och 
kvalificerade skulder gäller följande:

1. De kärnprimärkapitalinstrument som konverteringen ska ske 
till ska vara utgivna av företaget i fråga eller av dess 
moderföretag, beroende på vad Finansinspektionen beslutar. 
Finansinspektionen får dock besluta att instrumenten ska ges 
ut av moderföretaget, bara om det har godkänts av 
resolutionsmyndigheten för moderföretaget.

2. Kärnprimärkapitalinstrumenten ska ha getts ut innan 
företaget ger ut aktier eller andra äganderättsinstrument i 
syfte att få kapital från staten eller ett offentligt organ.

3. Kärnprimärkapitalinstrumenten ska tilldelas och överföras 
utan dröjsmål efter beslutet att konvertera de relevanta 
kapitalinstrumenten.

4. Konverteringskursen för de relevanta kapitalinstrumentens 
och de kvalificerade skuldernas konvertering till 
kärnprimärkapitalinstrument bestäms enligt de principer som 
anges i 21 kap. 19 och 20 §§. Lag (2021:467).

16 § Ett beslut om nedskrivning eller konvertering är bindande 
för företaget och innehavare av kärnprimärkapitalinstrument, 
relevanta kapitalinstrument och kvalificerade skulder. Den som 
berörs av nedskrivningen eller konverteringen förlorar inte 
sin rätt mot borgensmän eller andra som förutom gäldenären 
svarar för fordringen.

En av Finansinspektionen beslutad kapitalökning eller 
kapitalminskning är fastställd när den har registrerats i 
aktiebolagsregistret, föreningsregistret eller bankregistret.

Beloppen enligt 11 och 14 §§ ska ingå i beräkningen av de 
tröskelvärden som avses i 21 kap. 30 § och 22 kap. 2 §.
Lag (2021:467).

17 § När ett relevant kapitalinstrument som har getts ut av 
ett dotterföretag ska skrivas ned eller konverteras, får 
nedskrivningen eller konverteringen inte vara mer omfattande 
eller göras på sämre villkor än för de relevanta 
kapitalinstrument med samma prioritet enligt 
förmånsrättsordningen som har skrivits ned eller konverterats 
på moderföretagsnivå.

Förberedande åtgärder

18 § Finansinspektionen får förelägga ett företag som avses i 
1 kap. 1 § första stycket att se till att styrelsen i 
företaget har det bemyndigande som krävs för att företaget 
ska kunna ge ut ett tillräckligt antal 
kärnprimärkapitalinstrument.

7 kap. Värdering

Värdering inför beslut om resolution eller 
resolutionsåtgärd

1 § Innan Riksgäldskontoret prövar en fråga om resolution 
eller resolutionsåtgärd, ska myndigheten uppdra åt en person 
som har en oberoende ställning i förhållande till myndigheter 
och det företag som ska värderas att göra en rättvis, väl 
avvägd och realistisk värdering av företagets tillgångar 
och förpliktelser. 

Den som genomför värderingen får entledigas innan uppdraget 
är slutfört bara om det finns saklig grund för det.

2 § Tillgångarna och förpliktelserna ska värderas utifrån 
försiktiga antaganden.

Vid värderingen ska eventuella förluster avseende 
tillgångarna i företaget redovisas vid den tidpunkt då 
resolutionsåtgärder vidtas. 

3 § Värderingen ska ligga till grund för Riksgäldskontorets 
beslut i frågor om resolution och resolutionsåtgärder.

4 § Tillsammans med värderingen ska följande information 
lämnas såsom den framgår av företagets 
räkenskapsinformation:

1. en uppdaterad balansräkning och en rapport över den 
finansiella ställningen för företaget,

2. en analys av tillgångarnas bokföringsmässiga värde, och

3. en förteckning över utestående skulder i och utanför 
balansräkningen, med angivande av respektive skulds prioritet 
enligt förmånsrättslagen (1970:979).

Till grund för ett beslut enligt 3 § får vid behov den 
information som ska lämnas tillsammans med värderingen enligt 
första stycket 2 kompletteras med en analys av värdet av 
tillgångarna och förpliktelserna i företaget med utgångspunkt 
i marknadsvärdet.

5 § Värderingen ska innehålla en uppskattning av det 
ekonomiska utfallet för ägare och borgenärer, om företaget 
försätts i konkurs eller går i likvidation.

Riksgäldskontoret ska i uppdraget till värderaren ange om 
uppskattningen ska avse konkurs eller likvidation.

6 § När de krav som framgår av 1–5 §§ har uppfyllts är 
värderingen slutlig. 

Preliminär värdering

7 § Om det på grund av brådska inte är möjligt att uppfylla 
kraven i 4 § första stycket eller 5 §, ska en preliminär 
värdering genomföras av Riksgäldskontoret. 

En preliminär värdering som genomförs i enlighet med 8 § 
utgör tillräcklig grund för att besluta om resolution eller 
resolutionsåtgärder.

8 § En preliminär värdering av företagets tillgångar och 
förpliktelser ska så långt som möjligt uppfylla kraven i 4 § 
första stycket och 5 §. En preliminär värdering ska innehålla 
en buffert för eventuella ytterligare förluster.

När en slutlig värdering enligt 1–5 §§ har lämnats får en 
preliminär värdering inte läggas till grund för beslut om 
resolution eller resolutionsåtgärder. 

Slutlig värdering

9 § Om den slutliga värderingen utvisar ett högre värde än 
den preliminära värderingen och Riksgäldskontoret med stöd av 
den preliminära värderingen har beslutat om nedskrivning 
eller konvertering av skulder, indragning av aktier eller 
överföring av tillgångar till broinstitut eller 
tillgångsförvaltningsbolag, ska Riksgäldskontoret

1. fatta beslut om att skriva upp borgenärers skulder och 
aktieägares kapital eller ersätta borgenärer och aktieägare, 
och

2. besluta att broinstitutet eller 
tillgångsförvaltningsbolaget ska betala ytterligare 
ersättning för tillgångar och förpliktelser till företaget i 
resolution, eller för aktier eller andra 
äganderättsinstrument till ägarna av dessa.

Värdering när resolutionsåtgärder vidtagits

10 § I syfte att bedöma om det ekonomiska utfallet för ägare, 
borgenärer och insättningsgarantisystemet skulle ha blivit 
bättre om företaget i stället för att försättas i resolution 
hade försatts i konkurs eller gått i likvidation, ska 
Riksgäldskontoret så snart som möjligt efter det att samtliga 
resolutionsåtgärder har vidtagits uppdra åt en person som har 
en oberoende ställning i förhållande till myndigheter och det 
företag som ska värderas, att göra en värdering som 
fastställer 

1. vilket ekonomiskt utfall ägare och borgenärer skulle ha 
fått om företaget i stället hade försatts i konkurs eller 
gått i likvidation vid den tidpunkt då beslutet att försätta 
företaget i resolution fattades,

2. vilket ekonomiskt utfall ägare och borgenärer faktiskt har 
fått vid resolutionen av företaget, och

3. vilken skillnaden är mellan det ekonomiska utfallet enligt 
1 och 2.

Vid värderingen enligt första stycket ska statligt stöd till 
företaget i resolution inte beaktas.

Riksgäldskontoret ska i uppdraget till värderaren ange om 
jämförelsen med utfallet vid resolution ska avse konkurs 
eller likvidation.

AVDELNING III. RESOLUTION

8 kap. Inledande av resolution 

Fastställande av fallissemang

1 § Finansinspektionen ska på eget initiativ eller på begäran 
av Riksgäldskontoret pröva om ett institut eller ett företag 
som avses i 1 kap. 1 § första stycket 1 eller 2 fallerar 
eller sannolikt kommer att fallera enligt 2 och 3 §§. 

Prövningen ska föregås av samråd med Riksgäldskontoret och 
Riksbanken.

Om Finansinspektionen finner att institutet eller företaget 
fallerar eller sannolikt kommer att fallera, ska inspektionen 
omgående underrätta Riksgäldskontoret och andra relevanta 
myndigheter. 

2 § Ett institut eller företag ska anses fallera, om 
Finansinspektionen på objektiva grunder finner att 

1. institutet eller företaget åsidosätter sina skyldigheter 
på ett sätt som medför att dess tillstånd ska återkallas,

2. värdet på institutets eller företagets tillgångar 
understiger värdet på dess skulder,

3. institutet eller företaget inte kan betala sina skulder i 
takt med att de förfaller till betalning, eller 

4. institutet eller företaget behöver statligt stöd, utom i 
de fall som anges i 3 §. 

Ett institut eller företag ska anses sannolikt fallera om 
Finansinspektionen på objektiva grunder finner att det inom 
den närmaste framtiden kommer att befinna sig i en situation 
som avses i första stycket 1–3.

3 § Om statligt stöd till ett institut eller företag krävs 
för att undvika eller avhjälpa en allvarlig störning i 
ekonomin i Sverige, ska institutet eller företaget inte anses 
fallera om det inte befinner sig i en sådan situation som 
avses i 2 § första stycket 1–3 eller andra stycket och det 
stöd som krävs består av

1. en statlig garanti för likviditetsfaciliteter som 
tillhandahålls av Riksbanken, 

2. en statlig garanti för nya skuldförbindelser, eller 

3. ett tillskott till kapitalbasen eller förvärv av 
kapitalinstrument på marknadsmässiga grunder, när villkoren i 
6 kap. 2–4 §§ inte är uppfyllda och stödet är nödvändigt för 
att åtgärda kapitalunderskott som fastställts i stresstest, 
tillgångsöversyner eller motsvarande genomgångar som 
genomförts av Europeiska centralbanken, Europeiska 
bankmyndigheten eller Finansinspektionen.

Stödet som avses i första stycket ska vara tillfälligt och 
stå i proportion till omfattningen av den allvarliga 
störningen. Det får inte användas för att kompensera 
förluster som institutet eller företaget har drabbats av 
eller inom den närmaste framtiden sannolikt kommer att 
drabbas av.

Beslut om resolution m.m.

4 § Riksgäldskontoret ska efter Finansinspektionens 
underrättelse enligt 1 § tredje stycket pröva om institutet 
eller företaget ska försättas i resolution enligt 5–10 §§. 

Om Riksgäldskontoret finner att det inte finns alternativa 
åtgärder som inom rimlig tid skulle avhjälpa eller förhindra 
fallissemang i institutet eller företaget, ska 
Riksgäldskontoret omgående underrätta Finansinspektionen och 
andra relevanta myndigheter.

Även utan en sådan underrättelse som avses i första stycket 
får Riksgäldskontoret besluta om resolution av ett 
holdingföretag enligt 8 §, om resolutionsförutsättningarna 
konstaterats vara uppfyllda för ett EES-institut som är 
dotterföretag till holdingföretaget, eller om resolution av 
ett moderföretag enligt 11 § eller om åtgärder mot en 
EES-filial enligt 12 §.

I fråga om resolution av ett institut eller ett företag som 
ingår i en gränsöverskridande koncern ska Riksgäldskontoret 
tillämpa 9 kap.

Förutsättningar för resolution 

Institut

5 § Riksgäldskontoret ska försätta ett institut i resolution 
om 

1. Finansinspektionen har fastställt att institutet fallerar 
eller att det är sannolikt att institutet kommer att 
fallera,

2. det inte finns alternativa åtgärder som inom rimlig tid 
skulle avhjälpa eller förhindra fallissemang i institutet, 
och 

3. resolution är nödvändigt med hänsyn till det allmännas 
intresse. 

Resolution ska anses vara i det allmännas intresse, om 

1. åtgärden är nödvändig för att uppnå ett eller flera av 
ändamålen i 1 kap. 6 §,

2. åtgärden står i proportion till ändamålen, och

3. en avveckling av institutet genom konkurs eller 
likvidation inte skulle uppnå ändamålen i lika hög grad.

Prövningen av villkoret i första stycket 2 ska föregås av 
samråd med Riksbanken och Finansinspektionen. 

Trots första stycket får Riksgäldskontoret besluta att inte 
försätta institutet i resolution, om dess moderföretag eller 
ett institut som omfattas av gruppbaserad tillsyn i samma 
koncern har försatts eller ska försättas i resolution och 
separata resolutionsåtgärder mot institutet inte bedöms som 
nödvändiga för att uppnå något av ändamålen i 1 kap. 6 §. 

Finansiellt institut

6 § Riksgäldskontoret får försätta ett finansiellt institut 
som avses i 1 kap. 1 § första stycket 2 a i resolution, om 
dess moderföretag omfattas av gruppbaserad tillsyn och både 
det finansiella institutet och moderföretaget uppfyller de 
förutsättningar för resolution som anges i 5 §.

I fråga om ett utländskt moderföretag ska den utländska 
myndighet som ansvarar för moderföretaget ha konstaterat att 
förutsättningar för resolution är uppfyllda enligt 
lagstiftningen i det landet.

Holdingföretag

7 § Riksgäldskontoret ska försätta ett holdingföretag som 
avses i 1 kap. 1 § första stycket 2 b-2 d i resolution, om 
holdingföretaget uppfyller de förutsättningar för resolution 
som anges i 5 §. Lag (2021:467).

8 § Riksgäldskontoret får försätta ett holdingföretag som 
avses i 1 kap. 1 § första stycket 2 b-2 d i resolution trots 
att det inte uppfyller förutsättningarna för resolution i 5 §, 
om

1. holdingföretaget är en resolutionsenhet,

2. holdingföretaget är moderföretag till ett institut eller 
ett EES-institut som uppfyller förutsättningarna för 
resolution men som inte är en resolutionsenhet,

3. institutets eller EES-institutets fallissemang hotar 
resolutionsgruppen, och

4. resolutionsåtgärder mot holdingföretaget är nödvändiga för 
resolutionen av institutet eller EES-institutet eller av 
resolutionsgruppen.

I fråga om ett EES-institut ska den utländska myndighet som 
ansvarar för institutet ha konstaterat att förutsättningarna 
för resolution är uppfyllda enligt lagstiftningen i det 
landet. Lag (2021:467).

9 § Riksgäldskontoret får inte försätta ett holdingföretag 
med blandad verksamhet i resolution med stöd av 7 eller 8 §, 
om institutet eller EES-institutet innehas direkt eller 
indirekt av ett mellanliggande finansiellt holdingföretag. I 
sådana fall får i stället det finansiella holdingföretaget 
försättas i resolution. 

10 § Har upphävts genom lag (2021:467).

Resolution och åtgärder i samband med ett 
resolutionsförfarande i tredjeland

Moderföretag

11 § Riksgäldskontoret får försätta ett företag som avses i 1 
kap. 1 § första stycket 1 eller 2 och som är moderföretag 
till ett tredjelandsinstitut i resolution, om 

1. relevant myndighet i det land där tredjelandsinstitutet 
har sitt huvudkontor har beslutat att tredjelandsinstitutet 
uppfyller förutsättningarna för resolution enligt 
lagstiftningen i det landet, och

2. det är nödvändigt med hänsyn till det allmänna intresset 
enligt 5 § andra stycket. 

EES-filialer

12 § Om en EES-filial i Sverige inte omfattas av ett 
resolutionsförfarande i tredjeland eller om Riksgäldskontoret 
inte har erkänt resolutionsförfarandet enligt 26 kap. 2–4 §§, 
får Riksgäldskontoret vidta åtgärder enligt 15 kap. 1 §, 3 § 
första stycket 6 samt 4 och 17 §§ lagen (2004:297) om bank- 
och finansieringsrörelse eller 25 kap. 1 och 6 §§ och 15 § 
första stycket första meningen samt tredje och fjärde 
styckena lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden mot 
filialen, dock inte besluta om sanktionsavgift, om det är 
nödvändigt med hänsyn till det allmänna intresset enligt 5 § 
andra stycket och

1. filialen inte uppfyller eller sannolikt inte kommer att 
uppfylla villkoren för filialtillståndet och det inte finns 
alternativa åtgärder som inom rimlig tid skulle återställa 
filialens efterlevnad av villkoren eller förhindra att den 
fallerar,

2. tredjelandsinstitutet saknar vilja eller förmåga, eller 
sannolikt kommer att sakna förmåga, att på förfallodagen 
fullgöra sina förpliktelser mot borgenärer inom EES, och det 
är utrett att resolutions- eller annat insolvensförfarande 
mot tredjelandsinstitutet inte har inletts eller kommer att 
inledas inom rimlig tid i det land där det har sitt 
huvudkontor, eller

3. relevant myndighet i det land där tredjelandsinstitutet 
har sitt huvudkontor har inlett ett resolutionsförfarande mot 
tredjelandsinstitutet eller underrättat Riksgäldskontoret att 
den avser att inleda ett sådant förfarande.

Riksgäldskontoret ska underrätta den relevanta myndigheten i 
det land där tredjelandsinstitutet har sitt huvudkontor om 
åtgärder som vidtagits med stöd av denna paragraf.
Lag (2017:706).

Offentliggörande och registrering

13 § Riksgäldskontoret ska så snart som möjligt offentliggöra 
ett beslut att försätta ett institut eller ett företag som 
avses i 1 kap. 1 § första stycket 2 i resolution. 

14 § Om ett institut eller ett företag som avses i 1 kap. 1 § 
första stycket 2 försätts i resolution, ska Riksgäldskontoret 
genast anmäla beslutet till Bolagsverket för registrering. 
Detsamma gäller för Riksgäldskontorets beslut att avsluta 
resolutionen. Riksgäldskontoret ska även för registrering 
underrätta Bolagsverket när allmän förvaltningsdomstol har 
upphävt ett beslut att försätta institutet eller företaget i 
resolution. 

9 kap. Beslutsförfarande för gränsöverskridande koncerner

Ett dotterföretag uppfyller förutsättningarna för 
resolution

Om Riksgäldskontoret ansvarar för 
dotterföretaget

1 § Om ett dotterföretag i en gränsöverskridande koncern 
uppfyller förutsättningarna för resolution enligt 8 kap., ska 
Riksgäldskontoret omgående underrätta medlemmarna i 
resolutionskollegiet för koncernen om detta och om de 
resolutions- eller insolvensåtgärder som Riksgäldskontoret 
anser vara lämpliga att vidta mot företaget. 

2 § Åtgärder som Riksgäldskontoret underrättat om enligt 1 § 
får vidtas mot dotterföretaget, om den utländska samordnande 
resolutionsmyndigheten bedömer att åtgärderna sannolikt inte 
leder till att förutsättningarna för resolution uppfylls för 
en koncernenhet i ett annat land inom EES eller om den 
samordnande resolutionsmyndigheten inte har föreslagit en 
koncernresolutionsordning inom 24 timmar från det att den 
tagit emot underrättelsen eller den längre tid som 
Riksgäldskontoret godkänt. 

3 § Om den samordnande resolutionsmyndigheten inom den 
tidsfrist som anges i 2 § föreslår en 
koncernresolutionsordning, ska Riksgäldskontoret försöka 
komma överens med den samordnande resolutionsmyndigheten och 
andra berörda resolutionsmyndigheter om att genomföra 
koncernresolutionsordningen. 

Om en överenskommelse enligt första stycket inte kan träffas 
får Riksgäldskontoret, om myndigheten själv inte haft 
invändningar mot den föreslagna koncernresolutionsordningen, 
komma överens med de resolutionsmyndigheter som inte heller 
haft invändningar, om en koncernresolutionsordning som 
omfattar koncernföretag hemmahörande i Sverige. 

Riksgäldskontoret ska fatta beslut i enlighet med en 
överenskommelse som myndigheten ingår enligt denna 
paragraf.

4 § Om någon överenskommelse enligt 3 § inte 
träffas, får Riksgäldskontoret försätta dotterföretaget i 
resolution och vidta resolutions- eller insolvensåtgärder mot 
dotterföretaget. 

Vid beslut enligt första stycket ska innehållet i den 
koncernresolutionsplan som upprättats enligt 3 kap. samt 
åtgärdernas potentiella effekter på det finansiella systemets 
stabilitet i de berörda länderna inom EES och på andra delar 
av koncernen beaktas.

Riksgäldskontoret ska underrätta den samordnande 
resolutionsmyndigheten och de övriga berörda 
resolutionsmyndigheterna om skälen för sitt beslut enligt 
första stycket och om åtgärder som myndigheten avser att 
vidta. 

Riksgäldskontoret är samordnande resolutionsmyndighet

5 § Om Riksgäldskontoret i egenskap av samordnande 
resolutionsmyndighet får en sådan underrättelse som avses i 
artikel 91.1 i krishanteringsdirektivet från en 
resolutionsmyndighet i ett land inom EES, gäller 6–8 §§. 

6 § Riksgäldskontoret ska bedöma effekterna av de 
resolutionsåtgärder eller andra åtgärder som anges i 
underrättelsen för andra koncernföretag hemmahörande inom 
EES. 

Om Riksgäldskontoret anser att meddelade åtgärder sannolikt 
leder till att förutsättningarna för resolution enligt 
artikel 32 eller 33 i krishanteringsdirektivet uppfylls för 
ett koncernföretag i ett annat land inom EES än det som 
lämnat underrättelsen, ska Riksgäldskontoret, senast inom 24 
timmar efter det att myndigheten tagit emot underrättelsen 
eller den längre tid som godkänns av den underrättande 
myndigheten, föreslå en koncernresolutionsordning.

Bedömningarna enligt första och andra styckena ska ske efter 
samråd med medlemmarna i resolutionskollegiet för koncernen. 

7 § Riksgäldskontoret ska försöka komma överens med övriga 
berörda resolutionsmyndigheter om 
koncernresolutionsordningen. Om en överenskommelse träffas, 
ska Riksgäldskontoret fatta ett beslut i enlighet med 
överenskommelsen. 

8 § Om det inte är möjligt att träffa en överenskommelse, får 
Riksgäldskontoret, om förutsättningarna i 8 kap. är 
uppfyllda, försätta ett företag som myndigheten ansvarar för 
i resolution och vidta resolutions- eller insolvensåtgärder 
mot företaget. 

Vid beslut enligt första stycket gäller inte kravet på 
underrättelse enligt 10 §.

Riksgäldskontoret ansvarar för ett dotterföretag men är inte 
underrättande myndighet

9 § Om Riksgäldskontoret i andra fall än de som anges i 1 och 
5 §§ ansvarar för ett företag som omfattas av en 
koncernresolutionsordning, gäller 3 och 4 §§.

Moderföretaget uppfyller förutsättningarna för resolution

Riksgäldskontoret ansvarar för moderföretaget

10 § Om ett moderföretag, som Riksgäldskontoret ansvarar för 
och som ingår i en gränsöverskridande koncern, uppfyller 
förutsättningarna för resolution enligt 8 kap., ska 
Riksgäldskontoret omgående lämna underrättelse om detta och 
lämpliga resolutions- eller insolvensåtgärder till 
medlemmarna i resolutionskollegiet för koncernen.

Resolutions- eller insolvensåtgärder enligt första stycket 
får omfatta en koncernresolutionsordning, om 

1. resolutionsåtgärder eller andra åtgärder mot 
moderföretaget sannolikt leder till att förutsättningarna för 
resolution enligt artikel 32 eller 33 i 
krishanteringsdirektivet uppfylls för något annat 
koncernföretag som inte är hemmahörande i Sverige,

2. resolutionsåtgärder eller andra åtgärder mot 
moderföretaget inte är tillräckliga för att stabilisera 
situationen eller sannolikt inte kommer att leda till ett 
optimalt resultat,

3. en utländsk resolutionsmyndighet inom EES fastställer att 
förutsättningarna för resolution enligt artikel 32 eller 33 i 
krishanteringsdirektivet är uppfyllda för ett eller flera 
dotterföretag som den ansvarar för, eller

4. resolutionsåtgärder eller andra åtgärder på koncernnivå 
kommer att omfatta dotterföretag på ett sätt som gör att en 
koncernresolutionsordning är lämplig.

11 § Om Riksgäldskontoret inte föreslår en 
koncernresolutionsordning ska myndigheten, efter samråd med 
medlemmarna i resolutionskollegiet, fatta beslut om 
resolution och resolutions- eller insolvensåtgärder. 

Vid beslut enligt första stycket ska Riksgäldskontoret följa 
den koncernresolutionsplan som beslutats enligt 3 kap., om 
det inte bedöms att resolutionsändamålen uppnås effektivare 
med hjälp av andra åtgärder än de som anges i planen, samt 
beakta den finansiella stabiliteten i de länder inom EES som 
berörs. 

12 § Om Riksgäldskontoret föreslår en 
koncernresolutionsordning, gäller 7 och 8 §§.

Riksgäldskontoret ansvarar för ett dotterföretag men inte för 
det som fallerar

13 § Om en utländsk resolutionsmyndighet har lagt fram en 
koncernresolutionsordning för ett moderföretag till ett 
dotterföretag som Riksgäldskontoret ansvarar för, gäller 
3 och 4 §§.

Gemensamma bestämmelser

14 § Ett beslut om en koncernresolutionsordning som fattas av 
en utländsk resolutionsmyndighet efter överenskommelse med en 
eller flera resolutionsmyndigheter eller på grund av att 
resolutionsmyndigheterna inte har kommit överens, gäller i 
Sverige.

15 § Åtgärder enligt detta kapitel ska vidtas så snart som 
möjligt.

10 kap. Följder av ett beslut om resolution för ägare och 
ledning

Riksgäldskontoret tar kontroll

1 § När Riksgäldskontoret har beslutat att ett företag ska 
försättas i resolution, övertar myndigheten 

1. ägarnas rätt att rösta för aktierna eller andelarna vid 
stämman, eller 

2. i en sparbank, huvudmännens rätt att besluta i ärenden vid 
sparbankstämman. 

I syfte att uppnå resolutionsändamålen får Riksgäldskontoret 
vidare utöva kontroll över företaget genom att ta över 
ägarnas, huvudmännens, styrelsens och den verkställande 
direktörens rättigheter och befogenheter i den utsträckning 
myndigheten anser nödvändigt. 

Föreläggande att vidta resolutionsåtgärder 

2 § Riksgäldskontoret får förelägga företaget i resolution 
att vidta en eller flera resolutionsåtgärder. 

Ledningen i ett företag i resolution

3 § Riksgäldskontoret ska utse en ny styrelse och 
verkställande direktör för ett företag i resolution. Detta 
gäller dock inte om det är nödvändigt för att uppnå 
resolutionsändamålen att en eller flera styrelseledamöter 
eller den verkställande direktören behåller sina uppdrag. 

11 kap. Hinder mot exekutiva åtgärder och vissa 
rättshandlingar knutna till resolution 

Hinder mot exekutiva åtgärder

1 § Under den tid resolution pågår får utmätning eller annan 
verkställighet enligt utsökningsbalken inte äga rum mot 
företaget. Handräckning enligt lagen (1978:599) om 
avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. får inte ske. 

Under den tid resolution pågår, får inte heller beslut om 
kvarstad eller betalningssäkring meddelas mot företaget.

Vilandeförklaring av rättsprocesser

2 § När ett företag har försatts i resolution, får 
Riksgäldskontoret ansöka om att en domstol eller motsvarande 
organ vilandeförklarar en rättsprocess som företaget i 
resolution är part i. 

Domstolen, eller det motsvarande organet, får vilandeförklara 
rättsprocessen om det krävs för att uppnå 
resolutionsändamålen. 

Hinder mot att utöva vissa rättshandlingar

3 § En motpart till ett företag som avses i 1 kap. 1 § första 
stycket får på grund av ett beslut om resolution eller en 
resolutionsåtgärd, eller en händelse som har ett direkt 
samband med ett sådant beslut, inte

1. säga upp eller häva ett avtal med företaget,

2. ändra villkoren i ett avtal med företaget,

3. ställa in fullgörelse av en förpliktelse mot företaget,

4. kvitta en fordran som företaget har på motparten, eller en 
förpliktelse som företaget ska fullgöra mot motparten, mot en 
fordran som motparten har på företaget, eller en förpliktelse 
som motparten ska fullgöra mot företaget,

5. omvandla en fordran som motparten har på företaget, eller 
en förpliktelse som företaget ska fullgöra mot motparten, till 
en nettofordran eller en nettoförpliktelse (nettning),

6. tillämpa en slutavräkningsklausul, eller

7. ta emot, förfoga över eller ta i anspråk en säkerhet i 
tillgångar som tillhör företaget.

Ett sådant beslut eller en sådan händelse som anges i första 
stycket utgör inte ett kollektivt obeståndsförfarande enligt 
lagen (1999:1309) om system för avveckling av förpliktelser på 
finansmarknaden.

Första och andra styckena gäller endast om

1. företaget fortsätter att fullgöra väsentliga skyldigheter 
enligt avtalet i förhållande till motparten, eller

2. företaget inte kan fullgöra dessa skyldigheter till följd 
av ett beslut enligt 5 kap. 7 § eller 8 § första stycket 1 
eller 13 kap. 2, 7 eller 8 §. Lag (2021:467).

4 § Ett avtalsvillkor i strid med 3 § är ogiltigt.

5 § Ett förbud enligt 3 § gäller även för en motpart till 

1. ett dotterföretag till ett sådant företag som avses i 1 
kap. 1 § första stycket, om ett företag inom koncernen svarar 
för fullgörelse av dotterföretagets förpliktelser, eller 

2. ett annat företag inom koncernen, om motpartens rätt 
grundar sig på ett beslut om resolution eller en 
resolutionsåtgärd som riktar sig mot något annat företag inom 
koncernen eller på en händelse som har ett direkt samband med 
ett sådant beslut. 

6 § Om Riksgäldskontoret har erkänt ett resolutionsförfarande 
i tredjeland i enlighet med 26 kap. 2 §, ska ett sådant 
förfarande betraktas som ett beslut om resolution eller en 
resolutionsåtgärd vid tillämpning av 3–5 §§. 

7 § Bestämmelserna i 3–6 §§ ska anses vara internationellt 
tvingande regler i den mening som avses i artikel 9 i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av 
den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser 
(Rom I), i den ursprungliga lydelsen.

12 kap. Resolutionsåtgärder

Vad som är resolutionsåtgärder 

1 § När ett företag har försatts i resolution, får 
Riksgäldskontoret använda sig av följande 
resolutionsåtgärder:

1. Vidta åtgärder som anges i 10 kap. 2 §, 13 kap. 1, 2, 7, 
8, 11 och 12 §§, 14 kap. 2–4 §§, 16 kap. 1, 3 och 4 §§, 17 
kap. 7 och 9 §§, 18 kap. 8 och 10 §§, 19 kap. 7 och 9 §§, 20 
kap. 1 och 4 §§, 21 kap. 16 och 18 §§ samt 28 kap. 2 §.

2. Tillämpa följande resolutionsverktyg: 

a) försäljningsverktyget enligt 17 kap.,

b) broinstitutsverktyget enligt 18 kap.,

c) avskiljandeverktyget enligt 19 kap., eller

d) skuldnedskrivningsverktyget enligt 21 kap.

3. Tillsätta en särskild förvaltare enligt 15 kap. 1 §. 

Dessutom får regeringen använda något av de statliga 
stabiliseringsverktygen under de förutsättningar som anges i 
22 kap. Lag (2017:1310).

Tillämpningsprinciper

2 § Riksgäldskontoret ska vidta de resolutionsåtgärder som är 
nödvändiga med hänsyn till det allmänna intresset och som 
bäst uppfyller resolutionsändamålen i det enskilda fallet. 

När Riksgäldskontoret vidtar resolutionsåtgärder, ska 
myndigheten sträva efter att minimera resolutionskostnaderna 
och undvika onödig värdeförstörelse. 

Om resolutionsåtgärder leder till konflikt mellan två eller 
flera resolutionsändamål, ska Riksgäldskontoret, om inte 
annat framgår av denna lag, väga ändamålen mot varandra med 
beaktande av omständigheterna i det enskilda fallet. 

3 § Sådana krav på godkännande eller medgivande eller 
förfarandekrav vid underrättelser som gäller enligt annan 
författning, avtal eller på annan grund ska inte utgöra 
hinder för Riksgäldskontoret att vidta resolutionsåtgärder. 

Första stycket gäller inte om något annat anges i denna lag 
eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till 
lagen.

4 § När resolutionsåtgärder vidtas ska aktiebolagslagen 
(2005:551) och lagen (2006:451) om offentliga 
uppköpserbjudanden inte tillämpas i de delar som motsvarar

- artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 
2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden, i 
lydelsen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 
2014/59/EU,

- avdelning II, kapitel -I, II och IV i Europaparlamentets och 
rådets direktiv (EU) 2017/1132 av den 14 juni 2017 om vissa 
aspekter av bolagsrätt, i lydelsen enligt Europaparlamentets 
och rådets direktiv (EU) 2019/2121,

- Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/36/EG av den 
11 juli 2007 om utnyttjande av vissa av aktieägares 
rättigheter i börsnoterade företag, i lydelsen enligt 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU,

- Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/35/EU av den 
5 april 2011 om fusioner av aktiebolag, i lydelsen enligt 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU, och

- artiklarna 10, 19.1, 29.1-29.3, 31.2 första stycket, 33-36 
och 40-42 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/30/EU 
av den 25 oktober 2012 om samordning av de skyddsåtgärder som 
krävs i medlemsstaterna av de i artikel 54 andra stycket i 
fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avsedda bolagen 
i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att 
bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, 
i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga, i lydelsen 
enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU.
Lag (2022:1656).

Offentliggörande 

5 § Riksgäldskontoret ska så snart som möjligt offentliggöra 
ett beslut att vidta resolutionsåtgärder. 

Om Riksgäldskontoret fattar beslut enligt 13 kap. 2, 7, 8, 11 
eller 12 §, ska myndigheten även offentliggöra villkoren för 
åtgärden och den tidsperiod som åtgärden gäller. 

Resolutionsåtgärder beträffande ett företag i en koncern

6 § Om ett företag ingår i en koncern, ska Riksgäldskontoret 
utforma de resolutionsåtgärder som vidtas mot företaget på 
ett sätt som 

1. minimerar påverkan på andra koncernföretag och på 
koncernen som helhet, och 

2. minimerar de negativa effekterna på den finansiella 
stabiliteten inom EES, särskilt i de länder där koncernen är 
verksam.

Anställda och deras representanter

7 § Riksgäldskontorets beslut om resolutionsåtgärder ska inte 
påverka de anställdas rätt till arbetstagarrepresentanter i 
styrelsen enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation 
för privatanställda.

8 § När Riksgäldskontoret vidtar en resolutionsåtgärd som 
berör de anställda, bör myndigheten informera och samråda med 
representanter för de anställda.

Det ekonomiska utfallet

9 § När försäljningsverktyget, broinstitutsverktyget eller 
avskiljandeverktyget används för att överföra vissa 
tillgångar eller förpliktelser från ett företag i resolution, 
ska Riksgäldskontoret sträva efter att det ekonomiska 
utfallet för ägare och borgenärer vars fordringar inte 
överförts inte blir sämre än om företaget i stället hade 
avvecklats genom konkurs eller likvidation vid den tidpunkt 
då beslutet om resolution fattades. 

10 § När skuldnedskrivningsverktyget används, ska 
Riksgäldskontoret sträva efter att det ekonomiska utfallet 
för ägare och borgenärer vars fordringar har skrivits ned 
eller konverterats till aktier eller andra 
äganderättsinstrument inte blir sämre än om företaget i 
stället hade avvecklats genom konkurs eller likvidation vid 
den tidpunkt då beslutet om resolution fattades. 

11 § När medel från insättningsgarantisystemet tillförs 
enligt 7 § lagen (1995:1571) om insättningsgaranti, ska 
Riksgäldskontoret sträva efter att det ekonomiska utfallet 
för insättningsgarantisystemet inte blir sämre än om 
företaget i stället hade avvecklats genom konkurs eller 
likvidation vid den tidpunkt då beslutet om resolution 
fattades.

Egendom i tredjeland

12 § Om Riksgäldskontoret har beslutat att vidta en 
resolutionsåtgärd som avser tillgångar i tredjeland eller 
aktier eller andra äganderättsinstrument, rättigheter eller 
förpliktelser som styrs av lagstiftningen i ett sådant land, 
ska myndigheten antingen

1. förvalta aktierna, de andra äganderättsinstrumenten, 
tillgångarna eller rättigheterna och uppfylla skyldigheterna 
för mottagarens räkning, till dess beslutet får verkan, 
eller

2. upphäva sitt beslut om det visar sig högst osannolikt att 
åtgärden kommer att få avsedd verkan.

Om ett beslut upphävs enligt första stycket 2, ska 
transaktioner eller andra åtgärder som vidtagits för att 
verkställa det upphävda beslutet återgå eller återställas. 

13 kap. Beslut om ändring av vissa avtalsvillkor och om 
förbud mot att fullgöra förpliktelser, ta i anspråk 
säkerheter och att företa vissa rättshandlingar

Ändring av löptider och räntevillkor

1 § I fråga om nedskrivningsbara skulder och relevanta 
kapitalinstrument som tillkommit innan ett företag försatts i 
resolution får Riksgäldskontoret besluta att

1. ändra löptiden för skulden, 

2. ändra den ränta som ska betalas för skulden, eller

3. ändra dagen då räntan förfaller till betalning.

Första stycket gäller inte för en skuld som är säkerställd.
Lag (2021:467).

Förbud mot att fullgöra vissa förpliktelser

2 § Riksgäldskontoret får besluta att ett företag som är 
försatt i resolution tillfälligt inte ska fullgöra en 
betalnings- eller en leveransförpliktelse som följer av ett 
avtal som har ingåtts av företaget.

Om Riksgäldskontoret fattat ett beslut enligt första stycket, 
behöver inte heller motparten fullgöra sin betalnings- eller 
leveransförpliktelse enligt avtalet.

3 § Ett beslut av Riksgäldskontoret enligt 2 § första stycket 
gäller från offentliggörandet av beslutet enligt 12 kap. 5 § 
och som längst till klockan 24.00 den bankdag som följer 
närmast efter dagen för offentliggörandet.

4 § Om en betalnings- eller leveransförpliktelse skulle ha 
fullgjorts under den tid som Riksgäldskontoret beslutat om 
enligt 3 §, ska förpliktelsen fullgöras så snart tiden har 
gått ut. 

5 § Ett beslut enligt 2 § första stycket får inte avse

1. överföringsuppdrag avseende betalningar eller leveranser av 
finansiella instrument som har lagts in i ett anmält 
avvecklingssystem, eller

2. betalnings- eller leveransförpliktelser som ska fullgöras 
mot centrala motparter och centralbanker.

Om ett beslut enligt 2 § första stycket gäller kvalificerade 
insättningar, ska Riksgäldskontoret se till att en insättare 
dagligen får tillgång till ett lämpligt belopp av sina 
insättningar. Lag (2021:467).

6 § Om ett företag i resolution fullgör en betalnings- eller 
leveransförpliktelse i strid med ett beslut enligt 2 § första 
stycket, ska betalningen eller leveransen ändå gälla, om 
Riksgäldskontoret inte visar att motparten kände till 
beslutet eller att det förekom omständigheter som gav 
motparten skälig anledning att anta att Riksgäldskontoret 
hade fattat ett sådant beslut. 

Förbud mot att ta i anspråk säkerheter

7 § Riksgäldskontoret får besluta att en borgenär till ett 
företag i resolution inte får ta i anspråk en säkerhet som 
har ställts ut i tillgångar som tillhör företaget. 

Förbudet får gälla från offentliggörandet enligt 12 kap. 5 § 
och som längst till klockan 24.00 den bankdag som följer 
närmast efter dagen för offentliggörandet.

8 § Om Riksgäldskontoret har beslutat att försätta något 
annat företag inom samma koncern som företaget enligt 7 § i 
resolution eller att vidta en sådan åtgärd som anges i 12 
kap. 1 § första stycket 1 eller 2 mot ett sådant företag, ska 
Riksgäldskontoret fatta ett särskilt beslut om förbud mot att 
ta i anspråk säkerheter med avseende på det företaget. 
Innehållet i beslutet ska motsvara innehållet i det beslut 
som fattas enligt 7 §.

9 § Ett beslut enligt 7 eller 8 § får inte avse en 
marginalsäkerhet eller annan panträtt som har ställts ut i 
samband med deltagande i ett anmält avvecklingssystem eller 
som innehas av en centralbank eller en central motpart.

10 § Om en borgenär tar i anspråk en säkerhet i strid med ett 
beslut enligt 7 eller 8 §, ska rättshandlingen ändå gälla, om 
Riksgäldskontoret inte visar att borgenären kände till 
beslutet eller att det förekom omständigheter som gav 
borgenären skälig anledning att anta att Riksgäldskontoret 
hade fattat ett sådant beslut. 

Förbud mot att utöva vissa rättshandlingar 

11 § Riksgäldskontoret får besluta att en motpart till ett 
företag i resolution inte får

1. säga upp eller häva ett avtal med företaget,

2. ändra villkoren i ett avtal med företaget,

3. ställa in fullgörelsen mot företaget,

4. kvitta en fordran som företaget har på motparten, eller en 
förpliktelse som företaget ska fullgöra mot motparten, mot en 
fordran som motparten har på företaget, eller en förpliktelse 
som motparten ska fullgöra mot företaget,

5. omvandla en fordran som motparten har på företaget, eller 
en förpliktelse som företaget ska fullgöra mot motparten, till 
en nettofordran eller en nettoförpliktelse, eller

6. tillämpa en slutavräkningsklausul.

Första stycket gäller endast om 

1. företaget fortsätter att fullgöra väsentliga 
avtalsförpliktelser i förhållande till motparten, eller 

2. företaget inte kan fullgöra dessa förpliktelser till följd 
av ett beslut enligt 2, 7 eller 8 § eller 5 kap. 7 § eller 8 § 
första stycket 1.

Förbudet får gälla från offentliggörandet enligt 12 kap. 5 § 
och som längst till klockan 24.00 den bankdag som följer 
närmast efter dagen för offentliggörandet. Lag (2021:467).

12 § Riksgäldskontoret får besluta att en motpart till ett 
dotterföretag till ett företag i resolution inte får vidta en 
sådan åtgärd som anges i 11 § första stycket beträffande ett 
avtal med dotterföretaget, om

1. företaget i resolution svarar för fullgörelse av 
dotterföretagets förpliktelser, och

2. grunden för att vidta åtgärden är obestånd hos företaget i 
resolution eller dess finansiella ställning i övrigt.

Vid ett beslut enligt första stycket gäller 11 § andra stycket 
1 och tredje stycket. Lag (2021:467).

13 § När Riksgäldskontoret har beslutat om en överföring 
enligt 17 kap. 2 §, 18 kap. 1 § eller 19 kap. 1 §, får 
myndigheten fatta ett beslut enligt 12 § endast om

1. samtliga dotterföretagets tillgångar och förpliktelser som 
är hänförliga till avtalet har överförts till mottagaren, 
eller

2. myndigheten ser till att avtalsförpliktelserna säkerställs 
på annat sätt.

14 § Ett beslut enligt 11 eller 12 § får inte avse avtal 
som

1. är hänförliga till ett anmält avvecklingssystem, 
eller

2. företaget i resolution har ingått med centralbanker eller 
centrala motparter.

15 § En motpart till ett företag i resolution eller ett 
dotterföretag till ett företag i resolution får vidta en 
sådan åtgärd som anges i 11 § första stycket före utgången av 
den tid som Riksgäldskontoret beslutat om enligt 11 § tredje 
stycket, om myndigheten underrättar motparten om 

1. att de rättigheter och förpliktelser som omfattas av 
avtalet inte ska överföras till en mottagare, eller

2. att de skulder som omfattas av avtalet inte ska skrivas 
ned eller konverteras genom användning av 
skuldnedskrivningsverktyget. 

16 § Om de rättigheter och förpliktelser som omfattas av 
avtalet har överförts till en mottagare, får motparten efter 
utgången av den tid som Riksgäldskontoret beslutat om enligt 
11 § tredje stycket vidta en sådan åtgärd som anges i 11 § 
första stycket endast om mottagaren vid eller efter 
mottagandet inte fullgör väsentliga avtalsförpliktelser. 

17 § Om en motpart till ett företag i resolution vidtar en 
åtgärd i strid med ett beslut enligt 11 eller 12 §, ska 
åtgärden ändå gälla, om Riksgäldskontoret inte visar att 
motparten kände till beslutet eller att det förekom 
omständigheter som gav motparten skälig anledning att anta 
att Riksgäldskontoret hade fattat ett sådant beslut. 

Tidigare beslut om tillfälliga åtgärder utanför resolution

18 § Riksgäldskontoret får inte besluta om en tillfällig 
åtgärd enligt 2-17 §§ om Riksgäldskontoret tidigare har 
beslutat om en motsvarande åtgärd enligt 5 kap. 7 eller 
8 §. Lag (2021:467).

14 kap. Kompletterande befogenheter 

1 § När Riksgäldskontoret beslutar om resolution eller vidtar 
en resolutionsåtgärd, får myndigheten vidta åtgärder som 
anges i 2–4 §§, om det är nödvändigt för att säkerställa 
verkställigheten av ett beslut om resolution eller en 
resolutionsåtgärd eller för att uppnå ett eller flera 
resolutionsändamål.

2 § Riksgäldskontoret får besluta att en innehavare av aktier 
i ett företag i resolution eller av andra 
äganderättsinstrument som har getts ut av företaget inte får 
förvärva ytterligare sådana aktier eller 
äganderättsinstrument.

3 § Riksgäldskontoret får begära att 

1. en börs ska avslå en begäran om upptagande till handel på 
en reglerad marknad av ett finansiellt instrument som har 
getts ut av ett företag i resolution eller besluta att ett 
sådant finansiellt instrument inte längre ska vara upptaget 
till handel enligt 15 kap. 11 § lagen (2007:528) om 
värdepappersmarknaden,

2. en börs med tillstånd enligt 13 kap. 12 § andra stycket 1 
lagen om värdepappersmarknaden eller ett värdepappersinstitut 
med tillstånd enligt 2 kap. 1 § 8 eller 9 samma lag ska avslå 
en ansökan om att ett finansiellt instrument som har getts ut 
av ett företag i resolution ska handlas på en 
handelsplattform eller besluta att ett sådant finansiellt 
instrument inte längre ska handlas på en handelsplattform 
enligt 11 kap. 11 a § samma lag,

3. Finansinspektionen utför en prövning enligt 22 kap. 2 a § 
lagen om värdepappersmarknaden.

Riksgäldskontoret får även begära att en behörig myndighet i 
ett annat land inom EES fattar motsvarande beslut.
Lag (2017:706).

4 § Riksgäldskontoret får besluta att ett avtal som ett 
företag i resolution är part i ska sägas upp med omedelbar 
verkan eller att villkoren i avtalet ska ändras. 

15 kap. Särskild förvaltare

1 § Riksgäldskontoret får utse en särskild förvaltare i ett 
företag som är försatt i resolution. När en särskild 
förvaltare har utsetts, ska Riksgäldskontoret anmäla detta 
för registrering hos Bolagsverket. 

2 § Den särskilda förvaltaren ska inom sitt uppdrag vidta 
alla de åtgärder som främjar de relevanta 
resolutionsändamålen och genomföra resolutionsåtgärder i 
enlighet med de instruktioner som Riksgäldskontoret gett. 

Om styrelsen eller den verkställande direktören i ett företag 
som är försatt i resolution fattar ett beslut eller vidtar en 
åtgärd utan samtycke från förvaltaren, inverkar detta inte på 
rättshandlingens giltighet.

3 § Den särskilda förvaltaren ska ha den insikt och 
erfarenhet som uppdraget kräver och även i övrigt vara 
lämplig för uppdraget.

Förvaltaren får inte stå i sådant förhållande till någon 
ägare, borgenär eller någon annan som kan rubba förtroendet 
för hans eller hennes opartiskhet vid utförandet av 
uppdraget. Det får inte heller i övrigt finnas någon 
omständighet som medför att förtroendet för honom eller henne 
kan rubbas.

Förvaltaren ska omedelbart underrätta Riksgäldskontoret om 
omständigheter som kan medföra jäv för honom eller henne.

Om förvaltaren begär att få bli entledigad och visar skäl 
till det, ska Riksgäldskontoret entlediga förvaltaren.

4 § Den särskilda förvaltaren ska upprätta och till 
Riksgäldskontoret lämna in en skriftlig rapport i samband med 
att förvaltarskapet inleds och avslutas. Riksgäldskontoret 
får ange när förvaltaren ska lämna in skriftliga rapporter 
under pågående uppdrag. 

5 § Den särskilda förvaltaren får utses för en period av 
högst ett år. Riksgäldskontoret får förlänga uppdraget, om 
det finns skäl för det. 

Riksgäldskontoret får, med omedelbar verkan, skilja 
förvaltaren från sitt uppdrag. 

16 kap. Åtgärder mot ägare 

1 § Om ett företag i resolution är ett aktiebolag, ska 
Riksgäldskontoret, innan eller i samband med att myndigheten 
vidtar en resolutionsåtgärd som kan leda till att någon 
borgenär drabbas av förluster eller får sin fordran helt 
eller delvis konverterad, besluta att bolagets aktiekapital 
ska minskas i proportion till bolagets förluster enligt en 
värdering enligt 7 kap. 

2 § Om företaget i resolution har ett positivt värde, får 
Riksgäldskontoret besluta att innehavare av skuldförbindelser 
som företaget har ingått ska byta sina fordringar mot aktier 
eller andra andelar i företaget (konvertering). 
Konverteringen ska ske till en omräkningskurs som väsentligt 
minskar ägarnas andel i företaget. 

3 § Riksgäldskontoret får i samband med beslut om att minska 
aktiekapitalet enligt 1 § besluta att 

1. dra in befintliga aktier, eller

2. överföra befintliga aktier till en borgenär som har fått 
sin fordran helt eller delvis nedskriven.

4 § Om ett företag i resolution är en ekonomisk förening, ska 
Riksgäldskontoret, innan eller i samband med att myndigheten 
vidtar en resolutionsåtgärd som kan leda till att någon 
borgenär drabbas av förluster eller får sin fordran helt eller 
delvis konverterad, besluta att minska andelarnas värde i 
proportion till föreningens förluster enligt en värdering 
enligt 7 kap. Lag (2020:675).

5 § Beslut som Riksgäldskontoret fattar enligt 1-4 §§ är 
bindande för företaget i resolution och för berörda ägare och 
borgenärer.

En av Riksgäldskontoret beslutad kapitalminskning ska 
antecknas i aktiebolagsregistret, föreningsregistret eller 
bankregistret.

Kapitalminskningen ska ingå i beräkningen av de tröskelvärden 
som avses i 21 kap. 30 § och 22 kap. 2 §. Lag (2021:467).

17 kap. Försäljningsverktyget

Definition av försäljningsverktyget

1 § Med försäljningsverktyget avses en sådan överföring som 
anges i 2 § från ett företag i resolution eller från någon 
annan än företaget till en förvärvare som inte är ett 
broinstitut enligt 18 kap. 2 § eller ett 
tillgångsförvaltningsbolag enligt 19 kap. 2 §. 

Generellt om överföring 

2 § Riksgäldskontoret får använda försäljningsverktyget för 
att 

1. från företaget överföra tillgångar eller förpliktelser, 
eller

2. från någon annan än företaget överföra aktier och andra 
äganderättsinstrument som företaget har gett ut.

Återföring

3 § Riksgäldskontoret får föra tillbaka överförda tillgångar 
eller förpliktelser till företaget eller den förra ägaren 
eller innehavaren, om överföringen har genomförts i strid med 
villkoren i beslutet om överföring eller om Riksgäldskontoret 
och förvärvaren har enats om att tillgångarna eller 
förpliktelserna ska föras tillbaka.

4 § Riksgäldskontorets beslut om överföring ska ange under 
vilken tid återföring får ske och de villkor i övrigt som ska 
gälla för återföring.

5 § Den som har fått ersättning vid en överföring ska betala 
tillbaka ersättningen om en återföring sker. 

Den som är mottagare vid en återföring är skyldig att ta emot 
de tillgångar och förpliktelser som förs tillbaka.

Rätten till tillgångar och förpliktelser som överförs

6 § Vid en överföring förlorar ägarna till företaget och 
företagets borgenärer sin rätt till de överförda tillgångarna 
och förpliktelserna.

7 § Skyldigheter eller ansvarsförbindelser som hänför sig 
till de tillgångar eller förpliktelser som överförs ska inte 
gälla mot förvärvaren, om Riksgäldskontoret särskilt beslutar 
om det.

Första stycket gäller inte för sådana säkerhetsrätter som 
avses i 23 kap. 4 §.

Ägares och borgenärers rätt till ersättning enligt denna lag 
utgör inte en sådan skyldighet eller ansvarsförbindelse som 
avses i första stycket.

Förvärvarens rättsliga ställning efter en överföring

8 § Vid en överföring övertar förvärvaren de rättigheter och 
förpliktelser som följer med det som överförts. Förvärvaren 
går in som part i stället för företaget i de avtal som 
överförs.

Medlemskap eller rätt att delta i betalnings-, clearing- och 
avvecklingssystem, handelsplattformar, reglerade marknader 
eller system för ersättning till insättare och investerare 
får överföras om förvärvaren uppfyller kraven för medlemskap 
eller deltagande i sådana system.

Om förvärvaren inte har ett tillräckligt kreditbetyg, ska det 
dock inte utgöra hinder för överföring av medlemskap eller en 
rätt att delta i sådana system.

Riksgäldskontoret får besluta att förvärvaren får utöva 
rättigheter enligt andra stycket i högst 24 månader från det 
att rättigheten överförts, även om förvärvaren inte uppfyller 
kraven för medlemskap eller deltagande. På begäran av 
förvärvaren får Riksgäldskontoret förlänga tiden.

Samarbetsskyldighet

9 § Riksgäldskontoret får förelägga företaget och förvärvaren 
att bistå varandra med särskilt angivna informations- och 
understödsåtgärder. 

Villkor, försäljningsprocess och ersättning

10 § En överföring ska ske på affärsmässiga villkor. Vid 
bedömningen av vad som utgör affärsmässiga villkor ska den 
värdering som gjorts enligt 7 kap. beaktas. 

11 § När försäljningsverktyget används, ska Riksgäldskontoret 
bjuda ut äganderättsinstrument som getts ut av företaget 
eller dess tillgångar eller förpliktelser till försäljning på 
marknaden. 

Ett erbjudande om försäljning

1. ska vara öppet för insyn,

2. ska ge en rättvisande bild av företaget och dess 
tillgångar och förpliktelser samt av äganderättsinstrument 
som har getts ut av företaget,

3. får inte på ett otillbörligt sätt gynna eller missgynna 
potentiella köpare, 

4. får inte ge upphov till intressekonflikter,

5. ska beakta behovet av att uppnå en snabb resolution, och

6. ska syfta till att få högsta möjliga pris vid 
försäljningen.

12 § Riksgäldskontoret får använda försäljningsverktyget utan 
att iaktta kraven i 11 §, om ett förfarande enligt 11 § 
första stycket eller uppfyllande av krav enligt 11 § andra 
stycket förhindrar eller försvårar att resolutionsändamålen 
uppnås.

13 § Den ersättning som ska betalas av en förvärvare vid en 
överföring ska tillfalla

1. företaget, om överföringen avser företagets tillgångar 
eller förpliktelser, och

2. den förra ägaren eller innehavaren, om överföringen avser 
aktier eller andra äganderättsinstrument som ägdes eller 
innehades av någon annan än företaget.

Från ersättningen får Riksgäldskontoret, för sin egen eller 
för resolutionsreservens räkning, göra avdrag för kostnader 
som har uppstått i samband med överföringen.

Prövning av ägares lämplighet

14 § Om försäljningsverktyget används för att överföra aktier 
i sådan omfattning att förvärvet kräver tillstånd enligt 14 
kap. 1 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 
eller 24 kap. 1 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 
ska Finansinspektionen handlägga ett sådant ärende skyndsamt. 

15 § Om aktier överförs utan att Finansinspektionen har 
prövat frågan om tillstånd för förvärvet, ska rösträtten för 
aktierna utövas av Riksgäldskontoret.

Finansinspektionen ska skriftligen meddela Riksgäldskontoret 
och förvärvaren så snart som möjligt efter det att 
inspektionen har fattat beslut avseende tillstånd för 
förvärvet.

Om Finansinspektionen beslutar att ge tillstånd till 
förvärvaren, ska förvärvaren utöva rösträtten för aktierna 
från det att denne och Riksgäldskontoret har tagit emot ett 
sådant meddelande som avses i andra stycket.

16 § Om Finansinspektionen beslutar att inte ge tillstånd 
till förvärvaren, får Riksgäldskontoret förelägga förvärvaren 
att avyttra aktierna inom en frist som fastställs av 
myndigheten.

Under denna frist får Finansinspektionen inte vidta några 
åtgärder enligt 15 kap. lagen (2004:297) om bank- och 
finansieringsrörelse eller 25 kap. lagen (2007:528) om 
värdepappersmarknaden mot förvärvaren.

Särskilt om tillståndsprövning

17 § Om en överföring kräver tillstånd för bank-, 
finansierings- eller värdepappersrörelse, ska 
Finansinspektionen handlägga ett sådant ärende skyndsamt. 

Detsamma gäller om en överföring kräver tillstånd enligt 7 
kap. 12 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 
eller 7 kap. 13 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 

18 kap. Broinstitutsverktyget

Definitioner och tillämpningsområde

1 § Med broinstitutsverktyget avses att Riksgäldskontoret, i 
syfte att säkerställa att kritisk verksamhet upprätthålls, 
till ett broinstitut överför

1. från ett företag i resolution: tillgångar eller 
förpliktelser, eller

2. från någon annan än ett företag i resolution: aktier och 
andra äganderättsinstrument som företaget har gett ut.

2 § Med ett broinstitut avses ett aktiebolag som

1. ägs helt eller delvis av staten,

2. har bildats för att ta emot tillgångar eller förpliktelser 
från företag i resolution och aktier eller andra 
äganderättsinstrument som har getts ut av företag i 
resolution från någon annan än företaget, och

3. avser att fortsätta upprätthålla kritisk verksamhet som 
har utförts eller erbjudits av företaget i resolution, 
oavsett om detta skett direkt eller indirekt genom ett 
dotterföretag.

Bolagets syfte och verksamhetsmål enligt första stycket 2 och 
3 ska framgå av broinstitutets bolagsordning.

Återföring

3 § Riksgäldskontoret får föra tillbaka överförda tillgångar 
eller förpliktelser till företaget eller den förra ägaren 
eller innehavaren, om överföringen har genomförts i strid med 
villkoren i beslutet om överföring. 

4 § Riksgäldskontorets beslut om överföring ska ange under 
vilken tid återföring får ske och de villkor i övrigt som ska 
gälla för återföring. 

5 § Den som har fått ersättning vid en överföring ska betala 
tillbaka ersättningen om en återföring sker. 

Den som är mottagare vid en återföring är skyldig att ta emot 
de tillgångar och förpliktelser som förs tillbaka.

6 § När Riksgäldskontoret beslutar om en överföring, ska 
myndigheten se till att värdet av de skulder som överförs 
till broinstitutet inte överstiger värdet av de tillgångar 
som samtidigt överförs från företaget i resolution eller som 
tillförs från någon annan.

Rätten till tillgångar och förpliktelser som överförs

7 § Vid en överföring förlorar ägarna till företaget och 
företagets borgenärer sin rätt till tillgångarna och 
förpliktelserna. 

8 § Skyldigheter eller ansvarsförbindelser hänförliga till 
tillgångar eller förpliktelser som överförs ska inte gälla 
mot broinstitutet, om Riksgäldskontoret särskilt beslutar om 
det.

Första stycket gäller inte för sådana säkerhetsrätter som 
avses i 23 kap. 4 §.

Ägares och borgenärers rätt till ersättning enligt denna lag 
utgör inte en sådan skyldighet eller ansvarsförbindelse som 
avses i första stycket.

Broinstitutets rättsliga ställning efter en överföring

9 § Vid en överföring övertar broinstitutet de rättigheter 
och förpliktelser som följer med det som överförts. 
Broinstitutet ska gå in som part i stället för företaget i de 
avtal som överförs. 

Medlemskap eller rätt att delta i betalnings-, clearing- och 
avvecklingssystem, handelsplattformar, reglerade marknader 
eller system för ersättning till insättare och investerare 
får överföras om broinstitutet uppfyller kraven för 
medlemskap eller deltagande i sådana system. Om broinstitutet 
inte har ett tillräckligt kreditbetyg, ska det dock inte 
utgöra hinder för överföring av medlemskap eller en rätt att 
delta i sådana system.

Riksgäldskontoret får besluta att broinstitutet får utöva 
rättigheter enligt andra stycket i högst 24 månader från det 
att rättigheten överförts, även om broinstitutet inte 
uppfyller kraven för medlemskap eller deltagande. 
Riksgäldskontoret får förlänga tiden på begäran av 
broinstitutet.

Samarbetsskyldighet

10 § Riksgäldskontoret får förelägga företaget och 
broinstitutet att bistå varandra med särskilt angivna 
informations- och understödsåtgärder. 

Villkor och ersättning

11 § En överföring ska ske på affärsmässiga villkor. Vid 
bedömningen av vad som utgör affärsmässiga villkor ska den 
värdering som gjorts enligt 7 kap. beaktas.

12 § Den ersättning som ska betalas av broinstitutet vid en 
överföring ska tillfalla 

1. företaget, om överföringen avser företagets tillgångar 
eller förpliktelser, och

2. den förra ägaren eller innehavaren, om överföringen avser 
aktier eller andra äganderättsinstrument som ägdes eller 
innehades av någon annan än företaget. 

Från ersättningen får Riksgäldskontoret, för sin egen eller 
för resolutionsreservens räkning, göra avdrag för kostnader 
som har uppstått i samband med överföringen. 

Tillstånd 

13 § Finansinspektionen får ge ett broinstitut tillstånd att 
bedriva bank-, finansierings- eller värdepappersrörelse utan 
att broinstitutet uppfyller de krav som gäller för att få 
bedriva sådan verksamhet. Finansinspektionen ska handlägga 
ett sådant ärende skyndsamt.

Ett tillstånd enligt första stycket gäller under den tid som 
bestäms av Finansinspektionen.

14 § Bestämmelserna i 13 § gäller endast om Riksgäldskontoret 
har 

1. bedömt att ett sådant tillstånd krävs för att uppnå 
resolutionsändamålen, och 

2. lämnat in en begäran till Finansinspektionen om att ett 
beslut enligt 13 § ska fattas. 

15 § Om en överföring kräver tillstånd enligt 7 kap. 12 § 
lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller 
7 kap. 13 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, ska 
Finansinspektionen handlägga ett sådant tillståndsärende 
skyndsamt. 

Riksgäldskontorets kontroll

16 § Riksgäldskontoret ska företräda aktierna vid 
bolagsstämman i broinstitutet. 

Verksamheten i ett broinstitut

17 § Ledningen i ett broinstitut ska se till att verksamheten 
bedrivs i syfte att uppnå resolutionsändamålen.

18 § Ledningen i ett broinstitut ska sträva efter att sälja 
de tillgångar och förpliktelser som överförts till 
broinstitutet. 

En försäljning ska ske vid lämplig tidpunkt, dock senast vid 
den tidpunkt som anges i 21 § första stycket 3 eller 22 §.

Styrning av ett broinstitut

19 § Riksgäldskontoret får besluta att sälja tillgångar, 
förpliktelser eller äganderättsinstrument som överförts till 
ett broinstitut.

20 § Riksgäldskontoret ska

1. godkänna den verkställande direktören i broinstitutet,

2. fastställa arbetsordningen för styrelsens arbete i 
enlighet med 8 kap. 6 § aktiebolagslagen (2005:551), och

3. godkänna broinstitutets strategiska mål och 
riskstrategi.
Avveckling av ett broinstitut

21 § Riksgäldskontoret ska avveckla verksamheten i ett 
broinstitut eller sälja samtliga aktier i broinstitutet, om

1. broinstitutet inte längre uppfyller villkoren i 2 §,

2. samtliga tillgångar och förpliktelser i broinstitutet 
säljs eller avvecklas, eller

3. det har gått två år, eller den längre tid som följer av 
22 §, från dagen för den sista överföringen. 

Om tillgångar eller förpliktelser har överförts till ett 
broinstitut från flera företag, ska avveckling enligt första 
stycket 2 och 3 ske genom att det som överförts från 
respektive företag säljs eller avvecklas när det har gått två 
år, eller den längre tid som följer av 22 §, från dagen för 
den sista överföringen från företaget. 

22 § Den tid som anges i 21 § första stycket 3 och andra 
stycket får förlängas av Riksgäldskontoret med en eller flera 
ettårsperioder, om

1. det är sannolikt att en förlängning leder till att någon 
av de omständigheter som anges i 21 § första stycket 1 eller 
2 inträffar,

2. det är sannolikt att en förlängning leder till att 
broinstitutet fusioneras med ett annat företag, eller

3. en förlängning är nödvändig för att säkerställa att 
resolutionsändamålen uppnås.

Ett beslut om förlängning får fattas bara om det är motiverat 
med hänsyn till marknadsförhållandena och övriga 
omständigheter. 

23 § En försäljning av ett broinstitut eller dess tillgångar 
eller förpliktelser ska ske på affärsmässiga villkor. 

Från den ersättning som betalas av förvärvaren får 
Riksgäldskontoret, för sin egen eller för 
resolutionsreservens räkning, göra avdrag för kostnader som 
uppstått i samband med användning av broinstitutsverktyget. 

24 § Vid en försäljning av broinstitutet eller dess 
tillgångar eller förpliktelser ska broinstitutet eller dess 
tillgångar eller förpliktelser bjudas ut till försäljning på 
ett sätt som är öppet för insyn. 

Försäljningsprocessen 

1. ska ge en rättvisande bild av broinstitutet och dess 
tillgångar och förpliktelser, och

2. får inte på ett otillbörligt sätt gynna eller missgynna 
någon potentiell köpare.

19 kap. Avskiljandeverktyget

Definitioner och tillämpningsområde

1 § Med avskiljandeverktyget avses att Riksgäldskontoret till 
ett tillgångsförvaltningsbolag överför tillgångar eller 
förpliktelser från ett eller flera broinstitut eller företag 
i resolution.

Avskiljandeverktyget får användas, om

1. förhållandena på marknaden för de tillgångar eller 
förpliktelser som överförs är sådana att en omedelbar 
avyttring av dem skulle få negativa effekter på någon 
finansiell marknad,

2. en överföring är nödvändig för att verksamheten i 
företaget eller broinstitutet ska fungera tillfredsställande, 
eller

3. överföringen är nödvändig för att intäkterna från 
avvecklingen av företaget ska bli så stora som möjligt. 

Avskiljandeverktyget får endast användas i förening med ett 
annat resolutionsverktyg.

2 § Med ett tillgångsförvaltningsbolag avses ett aktiebolag 
som 

1. ägs helt eller delvis av staten, 

2. har bildats för att ta emot tillgångar eller förpliktelser 
från företag i resolution eller broinstitut, och

3. avser att förvalta det som överförts i syfte att uppnå 
högsta möjliga värde vid en framtida försäljning eller 
avveckling.

Återföring

3 § Riksgäldskontoret får föra tillbaka överförda tillgångar 
eller förpliktelser till företaget eller broinstitutet om 
överföringen har genomförts i strid med villkoren i beslutet 
om överföring.

4 § Riksgäldskontorets beslut om överföring ska ange under 
vilken tid återföring får ske och de villkor i övrigt som ska 
gälla för återföring. 

5 § Den som har fått ersättning vid en överföring ska betala 
tillbaka ersättningen om en återföring sker. 

Den som är mottagare vid en återföring är skyldig att ta emot 
de tillgångar och förpliktelser som förs tillbaka.

Rätten till tillgångar och förpliktelser som överförs

6 § Vid en överföring förlorar ägarna till företaget i 
resolution eller broinstitutet och dess borgenärer rätten 
till de överförda tillgångarna och förpliktelserna. 

7 § Skyldigheter eller ansvarsförbindelser hänförliga till 
tillgångar eller förpliktelser som överförs ska inte gälla 
mot tillgångsförvaltningsbolaget, om Riksgäldskontoret 
särskilt beslutar om det.

Första stycket gäller inte för sådana säkerhetsrätter som 
avses i 23 kap. 4 §. 

Ägares och borgenärers rätt till ersättning enligt denna lag 
utgör inte en sådan skyldighet eller ansvarsförbindelse som 
avses i första stycket. 

Tillgångsförvaltningsbolagets rättsliga ställning efter en 
överföring

8 § Vid en överföring övertar tillgångsförvaltningsbolaget de 
rättigheter och förpliktelser som följer med det som 
överförts. Tillgångsförvaltningsbolaget ska gå in som part i 
stället för företaget i de avtal som överförs.

Samarbetsskyldighet

9 § Riksgäldskontoret får förelägga å ena sidan företaget 
eller broinstitutet och å andra sidan 
tillgångsförvaltningsbolaget att bistå varandra med särskilt 
angivna informations- och understödsåtgärder. 

Villkor och ersättning

10 § En överföring ska ske på affärsmässiga villkor. Vid 
bedömningen av vad som utgör affärsmässiga villkor ska den 
värdering som gjorts enligt 7 kap. beaktas. 

11 § Den ersättning som betalas av ett 
tillgångsförvaltningsbolag vid en överföring ska tillfalla 
företaget eller broinstitutet från vilket överföringen 
skedde. 

Från ersättningen får Riksgäldskontoret, för sin egen eller 
för resolutionsreservens räkning, göra avdrag för kostnader 
som uppstått i samband med överföringen. 

Tillstånd 

12 § Finansinspektionen får ge ett tillgångsförvaltningsbolag 
tillstånd att bedriva bank-, finansierings- eller 
värdepappersrörelse utan att bolaget uppfyller de krav som 
gäller för att få bedriva sådan verksamhet. 
Finansinspektionen ska handlägga ett sådant ärende 
skyndsamt.

Ett tillstånd enligt första stycket gäller under den tid som 
bestäms av Finansinspektionen.

13 § Bestämmelserna i 12 § gäller endast om Riksgäldskontoret 
har 

1. bedömt att ett sådant tillstånd krävs för att uppnå 
resolutionsändamålen, och 

2. lämnat in en begäran till Finansinspektionen om att ett 
beslut enligt 12 § ska fattas.

14 § Om en överföring kräver tillstånd enligt 7 kap. 12 § 
lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller 
7 kap. 13 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, ska 
Finansinspektionen handlägga ett sådant tillståndsärende 
skyndsamt. 

Riksgäldskontorets kontroll

15 § Riksgäldskontoret ska företräda aktierna vid 
bolagsstämman i tillgångsförvaltningsbolaget. 

Styrning av ett tillgångsförvaltningsbolag

16 § Riksgäldskontoret ska 

1. godkänna den verkställande direktören i 
tillgångsförvaltningsbolaget, 

2. fastställa arbetsordningen för styrelsens arbete i 
enlighet med 8 kap. 6 § aktiebolagslagen (2005:551), och

3. godkänna tillgångsförvaltningsbolagets strategiska mål och 
riskstrategi. 

20 kap. Kompletterande befogenheter vid överföring

1 § Om verksamhet har överförts enligt 17 kap. 2 §, 18 kap. 
1 § eller 19 kap. 1 §, får Riksgäldskontoret besluta att 
företaget i resolution ska tillhandahålla mottagaren de 
tjänster eller resurser som är nödvändiga för att mottagaren 
ska kunna driva den överförda verksamheten effektivt. 
Finansiellt stöd utgör inte sådana tjänster eller resurser.

Ett sådant beslut som avses i första stycket får också riktas 
mot företag som ingår i samma koncern som företaget i 
resolution.

2 § Bestämmelserna i 1 § gäller även om det företag som ska 
tillhandahålla tjänsterna eller resurserna har försatts i 
konkurs eller gått i likvidation.

3 § Om företaget innan det försattes i resolution ingått ett 
avtal om att det ska tillhandahållas tjänster eller resurser 
som avses i 1 §, ska tjänsterna eller resurserna 
tillhandahållas på samma villkor som gällde när företaget 
försattes i resolution.

Om det inte finns något sådant avtal, ska tjänsterna eller 
resurserna tillhandahållas på skäliga villkor.

4 § Riksgäldskontoret får, på ansökan av en 
resolutionsmyndighet i ett annat land inom EES, förklara att 
ett beslut enligt nationell lagstiftning i det landet som 
genomför artikel 65 i krishanteringsdirektivet ska gälla i 
Sverige.

5 § Om tillgångar som finns i tredjeland eller aktier eller 
andra äganderättsinstrument, rättigheter eller skyldigheter 
som omfattas av lagstiftningen i tredjeland överförs till en 
mottagare, får Riksgäldskontoret begära att mottagaren vidtar 
åtgärder för att se till att överföringen eller någon annan 
resolutionsåtgärd som har beslutats får verkan. 

Riksgäldskontoret får förelägga den som inte vidtar de 
begärda åtgärderna att göra det.

Mottagaren har rätt till skälig ersättning för kostnader för 
arbete och utlägg som uppkommit i samband med vidtagna 
åtgärder. 

21 kap. Skuldnedskrivningsverktyget 

Definition av skuldnedskrivningsverktyget

1 § Med skuldnedskrivningsverktyget avses 

1. nedskrivning av det i resolution försatta företagets 
skulder, eller 

2. konvertering av det i resolution försatta företagets 
skulder till aktier eller andra äganderättsinstrument i det 
företaget eller dess moderföretag, ett broinstitut eller ett 
tillgångsförvaltningsbolag.

2 § Följande skulder får skrivas ned eller konverteras genom 
skuldnedskrivningsverktyget:

1. relevanta kapitalinstrument, och

2. nedskrivningsbara skulder.
Lag (2021:467).

3 § Riksgäldskontoret får använda skuldnedskrivningsverktyget 
för att

1. kapitalisera ett företag i resolution tillsammans med en 
omstrukturering av företaget, om det finns rimliga utsikter 
att detta kommer att återge företaget dess långsiktiga 
livskraft, 

2. konvertera skulder som överförs till ett broinstitut till 
aktier eller andra äganderättsinstrument eller minska 
skuldernas kapitalbelopp i syfte att tillhandahålla kapital 
till broinstitutet, eller 

3. inom ramen för försäljningsverktyget eller 
avskiljandeverktyget konvertera skulder till aktier eller 
andra äganderättsinstrument eller minska skuldernas 
kapitalbelopp.

Ombildning av en sparbank

4 § För att använda skuldnedskrivningsverktyget enligt 3 § 1 
får Riksgäldskontoret besluta att en sparbank ska ombildas 
till ett aktiebolag.

Ombildningen ska genomföras genom att sparbankens rörelse 
överlåts till ett bankaktiebolag. Aktierna i bankaktiebolaget 
ska utan ersättning överlämnas till en stiftelse som har 
bildats av en eller flera sparbanker och vars huvudsakliga 
ändamål är att främja sparsamhet i Sverige på det sätt som 
framgår närmare av stiftelseförordnandet.

Omstruktureringsplaner

Upprättande av omstruktureringsplan

5 § När skuldnedskrivningsverktyget används enligt 3 § 1, ska 
företaget upprätta en omstruktureringsplan. Den ska beskriva 
de åtgärder som ska vidtas för att återge företaget dess 
långsiktiga livskraft. 

6 § Planen ska upprättas av företagets styrelse. 
Riksgäldskontoret får ge en eller flera personer i uppdrag 
att upprätta planen i stället för styrelsen.

7 § Omstruktureringsplanen ska läggas fram för 
Riksgäldskontoret inom en månad från beslutet att använda 
skuldnedskrivningsverktyget. 

I undantagsfall, om det behövs för att uppnå 
resolutionsändamålen, får Riksgäldskontoret förlänga tiden 
med en månad.

Om omstruktureringsplanen för verksamheten ska anmälas enligt 
unionsrättens regler om statligt stöd, får Riksgäldskontoret 
i stället förlänga tiden med högst en månad eller fram till 
den tidsfrist som följer av unionsrättens regler om statligt 
stöd, beroende på vad som inträffar först.

Granskning av omstruktureringsplan

8 § Inom en månad från det att Riksgäldskontoret har fått del 
av omstruktureringsplanen ska myndigheten, efter samråd med 
Finansinspektionen, pröva frågan om att godkänna planen, 
eller ge företaget tillfälle att ändra planen.

Omstruktureringsplanen ska godkännas om den innehåller 
åtgärder som bedöms återge företaget dess långsiktiga 
livskraft.

9 § Om omstruktureringsplanen ska ändras, ska den ändrade 
planen ges in inom två veckor. Riksgäldskontoret ska därefter 
på nytt fatta beslut enligt 8 § första stycket. Ett sådant 
beslut ska fattas inom en vecka från det att den ändrade 
planen lämnats in till Riksgäldskontoret.

10 § Styrelsen eller den eller de personer som utsetts av 
Riksgäldskontoret, ska genomföra omstruktureringsplanen i 
enlighet med vad som överenskommits med Riksgäldskontoret och 
Finansinspektionen.

Styrelsen eller den eller de personer som utsetts av 
Riksgäldskontoret ska lämna en rapport till Riksgäldskontoret 
minst var sjätte månad. Av rapporten ska det framgå vilka 
åtgärder som vidtagits och effekterna av åtgärderna i fråga 
om genomförandet av planen.

11 § Riksgäldskontoret ska, efter samråd med 
Finansinspektionen, besluta att företagets styrelse eller den 
eller de personer som utsetts av Riksgäldskontoret ska ändra 
omstruktureringsplanen. Riksgäldskontoret får fatta ett 
sådant beslut, om myndigheten bedömer att genomförandet av 
den befintliga planen inte kommer att återge företaget dess 
livskraft. Riksgäldskontoret ska fatta beslut om ändringen 
enligt 8 och 9 §§. 

Omstrukturering av flera koncernföretag

12 § Om skuldnedskrivningsverktyget, eller motsvarande 
verktyg i ett annat land inom EES, ska användas för att 
rekonstruera två eller flera företag i en koncern som har ett 
svenskt moderinstitut inom EES som moderföretag, ska 
moderinstitutet upprätta en omstruktureringsplan för samtliga 
företag inom koncernen. 

Planen ska ges in till den samordnande 
resolutionsmyndigheten. Om Riksgäldskontoret är samordnande 
resolutionsmyndighet, ska Riksgäldskontoret överlämna planen 
till berörda resolutionsmyndigheter och Europeiska 
bankmyndigheten. 

Om Riksgäldskontoret är samordnande resolutionsmyndighet, 
gäller 5–11 §§ för den plan som upprättats av 
moderinstitutet. 

Utformningen av nedskrivning och konvertering 

Det totala belopp som ska skrivas ned eller konverteras

13 § Innan Riksgäldskontoret använder 
skuldnedskrivningsverktyget, ska myndigheten med beaktande av 
värderingen enligt 7 kap. fastställa det totala belopp med 
vilket skulderna måste

1. skrivas ned för att värdet av företaget i resolution ska 
bli lika med noll, och 

2. konverteras till aktier eller andra äganderättsinstrument 
så att företaget i resolution, eller ett broinstitut, uppnår 
en kärnprimärkapitalrelation som 

a) gör det möjligt för företaget att under minst ett års tid 
uppfylla villkoren för sitt tillstånd att bedriva rörelse, 
och 

b) ger ett tillräckligt marknadsförtroende för företaget. 

För ett broinstitut ska hänsyn tas till eventuella bidrag 
från resolutionsreserven enligt 27 kap. 1 § vid bedömningen 
av kärnprimärkapitalrelationen. 

14 § För ett tillgångsförvaltningsbolag ska det belopp med 
vilket skulderna behöver minskas fastställas på grundval av 
en värdering som inte underskattar bolagets kapitalbehov.

Ordningsföljden 

15 § För att skuldnedskrivning eller konvertering ska ske med 
totalbeloppet enligt 13 §, ska Riksgäldskontoret vidta 
följande åtgärder:

1. Först ska någon av de åtgärder som anges i 16 kap. vidtas 
beträffande aktier eller andelar i företaget i resolution.

2. Därefter ska de relevanta kapitalinstrumenten skrivas ned 
eller konverteras till aktier eller andra 
äganderättsinstrument i följande ordning:

a) övriga primärkapitalinstrument, 

b) supplementärkapitalinstrument.

3. Om åtgärderna i 1 och 2 inte är tillräckliga, ska de 
nedskrivningsbara skulderna skrivas ned eller konverteras till 
aktier eller andra äganderättsinstrument i följande ordning:

a) andra efterställda skulder än de relevanta 
kapitalinstrumenten,

b) skuldinstrument som inte är derivat eller innefattar 
derivat och vars ursprungliga löptid är minst ett år, om 
borgenärens rätt till betalning enligt 18 § första stycket 
andra meningen förmånsrättslagen (1970:979) för en fordran som 
är hänförlig till ett sådant instrument framgår av det 
fordringsavtal och, i förekommande fall, prospekt som avser 
emissionen av instrumentet,

c) enligt förmånsrättsordningen i omvänd ordning.
Lag (2021:467).

16 § För att skriva ned eller konvertera skulder får 
Riksgäldskontoret besluta att

1. skuldernas kapitalbelopp ska skrivas ned permanent, 
eller

2. skulder i ett företag i resolution ska konverteras 
till aktier eller andra äganderättsinstrument i det 
företaget, i dess moderföretag eller i ett broinstitut eller 
ett tillgångsförvaltningsbolag till vilket tillgångar eller 
skulder som hör till företaget överförs.

Riksgäldskontoret får besluta om indragning av ett 
skuldinstrument som avser en skuld som skrivs ned enligt 
första stycket. Om en skuld endast skrivs ned delvis, får 
Riksgäldskontoret besluta att företaget i resolution ska ge 
ut nya skuldinstrument motsvarande den del av skulden som 
inte skrivs ned.

17 § Innan Riksgäldskontoret skriver ned eller konverterar en 
skuld som hänför sig till ett derivat, ska myndigheten 
avsluta derivatavtalet. Riksgäldskontoret får då också 
besluta att ett finansiellt avtal som inte är ett 
derivatavtal ska avslutas.

När ett avtal enligt första stycket avslutas, ska 
Riksgäldskontoret fastställa skuldens storlek. Om det finns 
ett nettningsavtal mellan företaget i resolution och 
motparten, ska Riksgäldskontoret tillämpa det för att 
fastställa skuldens nettobelopp. 

18 § Riksgäldskontoret får förelägga ett företag i resolution 
eller dess moderföretag att ge ut nya aktier eller andra 
äganderättsinstrument.

Konverteringskurs

19 § Den konverteringskurs som används när skulder 
konverteras till aktier eller andra äganderättsinstrument, 
ska ge borgenärerna kompensation för den minskning av deras 
fordringar som konverteringen innebär. Om det är möjligt ska 
konverteringskursen bestämmas så att den motsvarar det fulla 
värdet av borgenärens fordran enligt värderingen och minst 
motsvarar det fulla värdet av det belopp som borgenären 
skulle fått vid en konkurs eller likvidation.

20 § Om det behövs för att uppnå resolutionsändamålen och 
principen om att ingen borgenär ska få ett sämre ekonomiskt 
utfall än vid konkurs eller likvidation, får 
Riksgäldskontoret besluta att olika konverteringskurser ska 
gälla för borgenärer med olika prioritet enligt 
förmånsrättsordningen. 

Om Riksgäldskontoret beslutar att olika konverteringskurser 
ska gälla, ska efterställda skulder ges en lägre 
konverteringskurs än övriga skulder.

Fastställande av Riksgäldskontorets beslut

21 § De beslut som Riksgäldskontoret fattar enligt 15–20 §§ 
är bindande för företaget i resolution och för berörda ägare 
och borgenärer. En borgenär förlorar dock inte sin rätt mot 
en borgensman eller andra som förutom gäldenären svarar för 
fordringen.

En av Riksgäldskontoret beslutad kapitalökning ska antecknas 
i aktiebolagsregistret, föreningsregistret eller 
bankregistret.

Ägar- och tillståndsprövning

22 § Om skuldnedskrivningsverktyget används för att 
konvertera skulder i sådan omfattning att det leder till ett 
förvärv som kräver tillstånd enligt 14 kap. 1 § lagen 
(2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller 24 kap. 
1 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, ska 
Finansinspektionen handlägga tillståndsärendet skyndsamt. 

23 § Om ett sådant förvärv av aktier som avses i 22 § sker 
utan att Finansinspektionen har fattat beslut i ärendet om 
tillstånd för förvärvet, ska rösträtten för aktierna utövas 
av Riksgäldskontoret.

Finansinspektionen ska skriftligen meddela Riksgäldskontoret 
och förvärvaren om utgången så snart som möjligt efter det 
att inspektionen har fattat beslut i ärendet om tillstånd för 
förvärvet.

Om Finansinspektionen beslutar att ge tillstånd till 
förvärvaren, ska förvärvaren utöva rösträtten för aktierna 
från det att denne och Riksgäldskontoret har tagit emot ett 
sådant meddelande som avses i andra stycket.

24 § Om Finansinspektionen beslutar att inte ge tillstånd 
till förvärvaren, får Riksgäldskontoret förelägga förvärvaren 
att avyttra aktierna inom en frist som fastställs av 
myndigheten.

Fram till utgången av den fristen får Finansinspektionen inte 
vidta några åtgärder enligt 15 kap. lagen (2004:297) om bank- 
och finansieringsrörelse eller 25 kap. lagen (2007:528) om 
värdepappersmarknaden mot förvärvaren.

25 § Om en konvertering av skulder leder till ett förvärv som 
kräver tillstånd för bank-, finansierings- eller 
värdepappersrörelse, ska Finansinspektionen handlägga 
tillståndsärendet skyndsamt. Detsamma gäller om en 
konvertering innebär att tillstånd krävs enligt 7 kap. 12 § 
lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller 7 
kap. 13 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden.
Lag (2017:1310).

Kompletterande åtgärder

26 § För att genomföra en nedskrivning eller konvertering får 
Riksgäldskontoret

1. kräva ändring av alla relevanta register, och

2. förelägga ett företag i resolution att ansöka om att uppta 
aktier, andra äganderättsinstrument eller skuldinstrument 
till handel på en reglerad marknad. 

För skuldinstrument som omedelbart före en nedskrivning har 
varit upptagna till handel på en reglerad marknad gäller inte 
kravet på upprättande av prospekt enligt 2 kap. lagen 
(1991:980) om handel med finansiella instrument vid en 
ansökan om upptagande till handel.

Undantag från nedskrivning eller konvertering

Förutsättningar för undantag

27 § Riksgäldskontoret får helt eller delvis undanta 
nedskrivningsbara skulder från nedskrivning eller 
konvertering, om

1. det inte är möjligt att skriva ned eller konvertera den 
nedskrivningsbara skulden inom rimlig tid,

2. det är nödvändigt och proportionellt för att företaget 
eller någon som har övertagit verksamheten från företaget ska 
kunna upprätthålla kritisk verksamhet eller affärsverksamhet 
som är viktig för företagets intjäning eller lönsamhet, 

3. det är nödvändigt och proportionellt för att undvika 
omfattande spridning av negativa effekter som leder till en 
allvarlig störning i det finansiella systemet, eller 

4. det krävs för att undvika värdeförstörelse som innebär att 
förlusterna för andra borgenärer blir högre än om skulderna 
undantas. Lag (2021:467).

28 § När Riksgäldskontoret prövar frågan om undantag för 
nedskrivningsbara skulder enligt 27 §, ska myndigheten beakta

1. principen att förluster i första hand ska drabba ägarna och 
därefter borgenärerna i företaget i resolution i 
prioritetsordning,

2. vilken förlustabsorberingskapacitet företaget i resolution 
har kvar, om skulderna undantas, och

3. behovet av att behålla tillräckliga resurser för 
finansiering av resolution och av att säkerställa ett 
effektivt genomförande av en sådan. Lag (2021:467).

Omfördelning av bördan

29 § Riksgäldskontoret får besluta att skulder som inte 
undantagits från nedskrivning eller konvertering ska skrivas 
ned eller konverteras för att täcka de förluster som hänför 
sig till de undantagna skulderna. Det får dock inte innebära 
att det ekonomiska utfallet för borgenärerna blir sämre än 
vad det hade blivit vid konkurs eller likvidation. 

Bidrag från resolutionsreserven och alternativa 
finansieringskällor

30 § Om Riksgäldskontoret beslutar att undanta 
nedskrivningsbara skulder, får myndigheten använda medel från 
resolutionsreserven eller alternativa finansieringskällor 
enligt vad som anges i 27 kap. 1 och 6 §§, om det behövs för 
att absorbera förluster i eller ge kapitaltillskott till 
företaget i resolution. Det får dock bara göras om innehavare 
av aktier eller andra äganderättsinstrument eller innehavare 
av relevanta kapitalinstrument eller nedskrivningsbara 
skulder, genom nedskrivning, konvertering eller på annat sätt, 
har absorberat förluster i eller bidragit till 
kapitaliseringen av företaget med ett belopp som minst 
motsvarar

1. 8 procent av totala skulder och eget kapital i företaget i 
resolution baserat på värderingen enligt 7 kap., eller 

2. 20 procent av det berörda företagets riskvägda tillgångar, 
baserat på värderingen enligt 7 kap.

Alternativet i första stycket 2 får användas bara om 

1. resolutionsreserven har tillgång till ett belopp som 
anskaffats genom resolutionsavgift enligt 27 kap. 13 § 
motsvarande minst 3 procent av de garanterade insättningarna, 
och

2. det berörda företagets konsoliderade tillgångar är mindre 
än motsvarande 900 miljarder euro. Lag (2021:467).

31 § De medel som Riksgäldskontoret skjuter till får inte 
överstiga något av följande belopp:

1. det belopp med vilket de undantagna skulderna skulle ha 
skrivits ned eller konverterats om inte något undantag hade 
gjorts, och

2. det belopp som framgår av 13 §.

32 § Riksgäldskontoret får besluta att resolutionsreserven 
ska bidra med medel motsvarande högst fem procent av 
företagets skulder och eget kapital, baserat på värderingen 
enligt 7 kap. Bidraget får finansieras genom

1. medel som har tillförts resolutionsreserven genom 
resolutionsavgift enligt 27 kap. 13 §,

2. belopp som får tas ut genom tilläggsavgift enligt 27 kap. 
16 § under tre år, och

3. upplåning enligt 27 kap. 6 §, om de belopp som anges i 1 
och 2 inte är tillräckliga.

33 § Riksgäldskontoret får i undantagsfall besluta om ett 
bidrag som överstiger fem procent av företagets skulder och 
eget kapital baserat på värderingen enligt 7 kap. Ett sådant 
beslut får fattas bara om alla kvalificerade skulder utom de 
kvalificerade insättningarna har skrivits ned eller 
konverterats helt. 

Den del av bidraget som överstiger fem procent av företagets 
skulder och eget kapital får finansieras genom 

1. medel som har tillförts resolutionsreserven genom 
resolutionsavgift enligt 27 kap. 13 §, och 

2. upplåning enligt 27 kap. 6 §. 

Underrättelse till Europeiska kommissionen

34 § Innan Riksgäldskontoret beslutar att undanta 
kvalificerade skulder, ska myndigheten underrätta Europeiska 
kommissionen. Ett beslut att lämna ett bidrag enligt 32 eller 
33 § får inte fattas, om kommissionen inom 24 timmar från 
mottagandet av en sådan underrättelse förbjuder det. 
Riksgäldskontoret får komma överens med kommissionen om en 
längre tidsfrist än 24 timmar. 

22 kap. De statliga stabiliseringsverktygen 

1 § Med de statliga stabiliseringsverktygen avses annat 
statligt stöd än medel ur resolutionsreserven och som ges av 
regeringen för att

1. delta i kapitaliseringen av ett företag genom att 
tillhandahålla medel i utbyte mot 
kärnprimärkapitalinstrument, övriga primärkapitalinstrument 
eller supplementärkapitalinstrument (verktyget för 
kapitalstöd), eller

2. tillfälligt ta över ägandet av ett företag i resolution 
genom att göra en eller flera överföringar av aktier till 
staten eller ett av staten helägt bolag (verktyget för 
tillfälligt offentligt ägande). 

2 § Vid en allvarlig störning av det finansiella systemet i 
Sverige får regeringen använda de statliga 
stabiliseringsverktygen för att uppnå resolutionsändamålen, 
om

1. företaget är försatt i resolution,

2. innehavare av aktier eller andra äganderättsinstrument 
eller borgenärer genom nedskrivning, konvertering eller på 
annat sätt bidragit till förlustabsorberingen i, eller 
kapitaliseringen av, företaget med ett belopp som minst 
motsvarar åtta procent av företagets totala skulder och eget 
kapital,

3. stödet är godkänt i förväg och slutgiltigt enligt 
unionsrättens regler om statligt stöd, och 

4. regeringen, efter samråd med Riksgäldskontoret, 
Finansinspektionen och Riksbanken, har fastställt att 

a) användningen av något annat resolutionsverktyg inte skulle 
vara tillräckligt för att undvika betydande negativa effekter 
på den finansiella stabiliteten,

b) andra resolutionsåtgärder inte skulle vara tillräckliga 
för att skydda det allmännas intresse efter det att företaget 
beviljats extraordinärt likviditetsstöd från Riksbanken, 
eller 

c) när det gäller verktyget för tillfälligt offentligt 
ägande, att andra resolutionsåtgärder inte skulle vara 
tillräckliga för att skydda det allmännas intresse efter det 
att regeringen har använt verktyget för kapitalstöd. 

3 § Regeringen ska, i den utsträckning som dess aktieinnehav 
tillåter det, se till att företaget förvaltas på 
marknadsmässiga och professionella grunder. 

4 § Regeringen ska se till att dess aktieinnehav avyttras 
till den privata sektorn så snart som de marknadsmässiga och 
finansiella omständigheterna gör det möjligt. 

23 kap. Skyddsåtgärder

Definitioner

1 § I detta kapitel avses med

1. arrangemang om strukturerad finansiering: avtal eller 
annat arrangemang i enlighet med svensk eller utländsk rätt 
som omfattar

a) finansiella instrument som ger innehavaren av instrumentet 
säkerhet i en viss avskild underliggande säkerhetsmassa, 
eller

b) sådana finansiella instrument som används för att minimera 
ränte- och valutarisker i arrangemanget och har samma rätt 
till säkerhetsmassan som gäller för säkerställda 
obligationer,

2. arrangemang om säkerheter: avtal eller annat arrangemang i 
enlighet med svensk eller utländsk rätt som medför panträtt 
eller annan säkerhetsrätt i sådan egendom som överförs, 
oavsett om säkerhetsrätten 

a) gäller i viss egendom, eller 

b) avser en andel i den överförda förmögenhetsmassan eller 
bestäms på annat likartat sätt,

3. arrangemang om säkerhetsöverlåtelser: avtal eller annat 
arrangemang (inklusive återköpsavtal) i enlighet med svensk 
eller utländsk rätt enligt vilket en äganderätt till, eller 
en rätt att förfoga över, en finansiell tillgång överförs, 
för att säkerställa eller på annat sätt täcka fullgörandet av 
vissa förpliktelser på villkor att äganderätten återgår om 
dessa förpliktelser fullgörs,

4. kvittningsarrangemang: avtal eller annat arrangemang i 
enlighet med svensk eller utländsk rätt som innebär att två 
eller flera ömsesidiga fordringar eller förpliktelser som ett 
företag i resolution och en motpart har kan kvittas mot 
varandra,

5. nettningsarrangemang: avtal eller annat arrangemang i 
enlighet med svensk eller utländsk rätt som innebär att ett 
antal fordringar eller förpliktelser kan omvandlas till en 
enda nettofordran eller nettoförpliktelse, inklusive 
slutavräkningsklausuler, och

6. partiell överföring: överföring av vissa, men inte alla, 
tillgångar eller förpliktelser i ett företag i resolution.

Tillämpningsområde

2 § Bestämmelserna i 3–6 §§ ska tillämpas när 
Riksgäldskontoret 

1. beslutar om en partiell överföring enligt 17 kap. 2 §, 18 
kap. 1 § eller 19 kap. 1 §, eller

2. utövar de befogenheter som anges i 14 kap. 4 §.

Första stycket gäller även för partiella överföringar som 
sker från ett broinstitut eller ett 
tillgångsförvaltningsbolag till en annan mottagare, om 
överföringen sker genom användning av ett resolutionsverktyg. 
Det som anges om företag i resolution i 3–6 §§ ska då vara 
tillämpligt på broinstitut eller tillgångsförvaltningsbolag.

Skydd för arrangemang om strukturerad finansiering 

3 § Om Riksgäldskontoret beslutar om en sådan överföring som 
avses i 2 § första stycket 1 eller andra stycket, ska 
samtliga tillgångar och förpliktelser som följer av ett 
arrangemang som avses i 1 § 1 överföras samtidigt.

Riksgäldskontoret får inte utöva befogenheter som anges i 
14 kap. 4 § beträffande ett finansiellt instrument som avses 
i 1 § 1. Riksgäldskontoret får inte heller utöva de 
befogenheterna beträffande ett arrangemang som avses i 1 § 1 
om det får till följd att säkerheten för de finansiella 
instrumenten försämras.

Skydd för arrangemang om säkerheter

4 § Om Riksgäldskontoret beslutar om en sådan överföring som 
avses i 2 § första stycket 1 eller andra stycket, får 
myndigheten inte beträffande sådana arrangemang som avses i 
1 § 2 överföra 

1. en tillgång som utgör säkerhet för en viss förpliktelse om 
inte den förpliktelsen och säkerhetsrätten också överförs, 

2. en förpliktelse för vilken säkerhet har ställts om inte 
säkerhetsrätten också överförs, eller

3. en säkerhetsrätt om inte förpliktelsen för vilken 
säkerheten har ställts också överförs. 

Riksgäldskontoret får inte utöva befogenheter som anges i 14 
kap. 4 § beträffande ett arrangemang som avses i 1 § 2, om 
det får till följd att säkerheten upphör. 

Skydd för arrangemang om säkerhetsöverlåtelser, kvittning och 
nettning

5 § När Riksgäldskontoret beslutar om en sådan överföring som 
avses i 2 § första stycket 1 eller andra stycket, får 
myndigheten inte överföra tillgångar eller förpliktelser som 
följer av ett arrangemang som anges i 1 § 3, 4 eller 5 om det 
innebär att en motpart till företaget i resolution inte får 

1. kvitta en fordran som företaget i resolution har på 
motparten, eller en förpliktelse som företaget i resolution 
ska fullgöra mot motparten, mot en fordran som motparten har 
på företaget i resolution, eller en förpliktelse som 
motparten ska fullgöra mot företaget i resolution,

2. omvandla en fordran som motparten har på företaget i 
resolution, eller en förpliktelse som företaget i resolution 
ska fullgöra mot motparten, till en nettofordran eller en 
nettoförpliktelse, eller

3. tillämpa en slutavräkningsklausul. 

Riksgäldskontoret får inte utöva befogenheter som anges i 14 
kap. 4 § beträffande sådana arrangemang som avses i 1 § 3, 4 
eller 5, om det innebär att rättigheter eller förpliktelser 
som följer av arrangemanget upphävs eller ändras.

Skydd för anmälda avvecklingssystem

6 § En sådan överföring som avses i 2 § första stycket 1 
eller andra stycket eller utövandet av en sådan befogenhet 
som anges i 14 kap. 4 §, får endast ske om det inte påverkar 
användningen av ett anmält avvecklingssystem eller de regler 
som gäller för sådana system.

Undantag från skyddsreglerna 

7 § Om det är nödvändigt för att säkerställa att de 
garanterade insättningarna är tillgängliga för insättarna, 
får Riksgäldskontoret trots 3–5 §§

1. överföra garanterade insättningar som omfattas av ett 
arrangemang som anges i 1 § 1–5 utan att samtidigt överföra 
andra tillgångar eller förpliktelser som omfattas av samma 
arrangemang, 

2. överföra tillgångar eller förpliktelser som omfattas av 
ett arrangemang som anges i 1 § 1–5 utan att samtidigt 
överföra garanterade insättningar som omfattas av samma 
arrangemang, eller

3. upphäva eller ändra villkor som rör sådana tillgångar 
eller förpliktelser.

Riksgäldskontoret får utöva de befogenheter som anges i 
11 kap. 3–7 §§ och 13 kap. 2–17 §§ trots bestämmelserna i 
3–6 §§. Lag (2017:1310).

Ersättning vid sämre ekonomiskt utfall 

8 § Om det av en värdering enligt 7 kap. 10 § framgår att det 
ekonomiska utfallet för någon ägare, borgenär eller för 
insättningsgarantisystemet har blivit sämre än vad det hade 
blivit om företaget i stället hade avvecklats genom konkurs 
eller likvidation, har en sådan ägare eller borgenär eller 
insättningsgarantisystemet rätt till ersättning ur 
resolutionsreserven för mellanskillnaden.

Om Riksgäldskontoret har använt skuldnedskrivningsverktyget 
tillsammans med något annat resolutionsverktyg, har ägare och 
borgenärer endast rätt till ersättning till följd av 
myndighetens användning av skuldnedskrivningsverktyget.
Lag (2017:1310).

24 kap. Konkurs, likvidation och avslutande av resolution 

Konkurs

1 § Inkommer en ansökan om konkurs till tingsrätten avseende 
ett företag som omfattas av denna lag, ska rätten underrätta 
Riksgäldskontoret och Finansinspektionen om ansökan. 

Om Riksgäldskontoret inom sju dagar från det att myndigheten 
tog emot underrättelsen meddelar rätten att företaget är 
försatt eller ska försättas i resolution, ska konkursansökan 
avvisas. 

2 § Bestämmelserna i 1 § gäller inte om Riksgäldskontoret 
ansöker om att ett företag ska försättas i konkurs. 

Likvidation

3 § Bestämmelser om förfarandet vid likvidation av ett företag 
som omfattas av denna lag finns i

- 6 kap. 1 a och 2 b §§ sparbankslagen (1987:619),

- 10 kap. 31 § tredje stycket lagen (2004:297) om bank- och 
finansieringsrörelse,

- 25 kap. 4 a och 10 a §§ aktiebolagslagen (2005:551), och

- 17 kap. 46 och 47 §§ lagen (2018:672) om ekonomiska 
föreningar. Lag (2020:675).

Avslutande av resolution 

4 § När det inte längre finns behov av resolutionsåtgärder, 
ska Riksgäldskontoret avsluta resolutionen. 

Riksgäldskontoret ska inom rimlig tid efter att resolutionen 
har avslutats ansöka om att företaget ska försättas i konkurs 
eller gå i likvidation. Detta gäller dock inte om syftet med 
resolutionsåtgärderna är att företaget ska drivas vidare. 

En konkursansökan av Riksgäldskontoret enligt andra stycket 
ska vid prövningen behandlas som en ansökan av gäldenären 
enligt 2 kap. konkurslagen (1987:672). 

Återvinning vid efterföljande konkurs

5 § Bestämmelserna om återvinning i 4 kap. konkurslagen 
(1987:672) ska inte tillämpas på tillgångar eller 
förpliktelser som genom en resolutionsåtgärd överförts från 
ett företag i resolution eller ett broinstitut till någon 
annan. 

Ersättning för kostnader och utlägg

6 § Ett företag i resolution ska ersätta Riksgäldskontoret 
för skäliga kostnader och utlägg som har uppkommit i samband 
med beslut om att försätta företaget i resolution och 
vidtagande av resolutionsåtgärder.

25 kap. Verkan av vissa beslut fattade av 
resolutionsmyndigheter i andra länder inom EES

1 § En överföring som har beslutats av en 
resolutionsmyndighet i ett annat land inom EES har verkan och 
ska genomföras i Sverige när överföringen avser aktier eller 
andra äganderättsinstrument, tillgångar, eller förpliktelser 
som finns i Sverige eller som svensk lag är tillämplig på. 
Talan som avser det utländska beslutet får inte föras i 
Sverige.

2 § Om en resolutionsmyndighet i ett annat land inom EES 
utövar nedskrivnings- eller konverteringsbefogenheter 
avseende instrument eller förpliktelser som svensk lag är 
tillämplig på eller skulder till borgenärer som är 
hemmahörande i Sverige, har beslutet verkan och ska 
genomföras här. Talan som avser det utländska beslutet får 
inte föras i Sverige.

26 kap. Erkännande och verkställighet av resolution i 
tredjeland

1 § Detta kapitel ska tillämpas på resolutionsförfaranden i 
ett tredjeland, om inte annat följer av ett gällande avtal 
mellan Europeiska unionen och det landet.

2 § Riksgäldskontoret får erkänna ett resolutionsförfarande i 
tredjeland för ett tredjelandsinstitut eller ett moderföretag 
i tredjeland som har 

1. ett dotterföretag, som är ett institut, eller en betydande 
filial i Sverige, eller

2. tillgångar och förpliktelser som finns i Sverige eller som 
svensk lag är tillämplig på.

Om förutsättningarna i första stycket är uppfyllda och 
tredjelandsinstitutet eller moderföretaget även uppfyller 
motsvarande förutsättningar i ett annat land inom EES, gäller 
3 och 4 §§.

3 § Om det finns ett europeiskt resolutionskollegium, ska 
Riksgäldskontoret försöka komma överens med övriga 
resolutionsmyndigheter i kollegiet om huruvida 
resolutionsförfarandet i tredjeland ska erkännas.

En sådan överenskommelse är bindande för Riksgäldskontoret 
och ska verkställas i Sverige. Riksgäldskontoret ska fatta de 
beslut som behövs i enlighet med överenskommelsen. 

4 § Om Riksgäldskontoret inte kan komma överens med övriga 
resolutionsmyndigheter i det europeiska resolutionskollegiet 
eller om det inte finns något sådant kollegium, ska 
myndigheten besluta om resolutionsförfarandet i tredjeland 
ska erkännas.

Vid beslut enligt första stycket ska Riksgäldskontoret beakta 
intressena i varje land inom EES där ett tredjelandsinstitut 
eller ett moderföretag i tredjeland verkar.

5 § När Riksgäldskontoret har erkänt ett 
resolutionsförfarande som avses i 2 §, får myndigheten 
verkställa förfarandet genom att 

1. vidta resolutionsåtgärder beträffande

a) tillgångar som tredjelandsinstitutet eller moderföretaget 
har i Sverige eller som svensk lag är tillämplig på,

b) rättigheter eller förpliktelser som ett 
tredjelandsinstitut har bokfört i en betydande filial i 
Sverige eller som svensk lag är tillämplig på eller om 
fordringar på sådana rättigheter och förpliktelser kan göras 
gällande i Sverige,

2. vidta eller förelägga någon annan att vidta åtgärder för 
att överföra aktier eller andra äganderättsinstrument i ett 
institut i Sverige som är dotterföretag till 
tredjelandsinstitutet eller moderföretaget,

3. vidta en åtgärd i 13 kap. 2, 7, 8, 11 eller 12 § gentemot 
en motpart till en enhet som anges i 2 § första stycket 1, om 
det är nödvändigt för att verkställa resolutionsförfarandet, 
och

4. förbjuda att rättshandlingar som anges i 13 kap. 11 § 
första stycket vidtas såvitt avser avtal som ingåtts av och 
avtalsrättigheter som tillkommer en enhet som anges i 2 § 
första stycket 1 eller andra koncernenheter, om rätten att 
vidta sådana rättshandlingar är en följd av att 
resolutionsåtgärder har vidtagits mot ett 
tredjelandsinstitut, sådana enheters moderföretag eller andra 
koncernföretag och väsentliga avtalsförpliktelser i 
förhållande till motparten fortfarande fullgörs.

6 § Riksgäldskontoret får vägra att erkänna eller att 
verkställa ett resolutionsförfarande i tredjeland, om

1. resolutionsförfarandet skulle ha negativ effekt på den 
finansiella stabiliteten i Sverige eller i ett annat land 
inom EES,

2. det är nödvändigt att vidta separata åtgärder mot en 
EES-filial enligt 8 kap. 12 § för att uppnå ett eller flera 
resolutionsändamål,

3. borgenärer inte skulle få samma behandling som borgenärer 
med liknande rättigheter i det tredjeland där 
resolutionsförfarandet beslutats,

4. erkännandet eller verkställigheten skulle få avsevärda 
budgetkonsekvenser för Sverige, eller

5. effekterna av erkännandet eller verkställigheten skulle 
strida mot svensk rätt.

27 kap. Finansiering av resolution

Åtgärder för att finansiera resolution

1 § I samband med resolution får Riksgäldskontoret besluta 
att

1. utfärda garantier avseende tillgångar och förpliktelser 
för ett företag i resolution eller dess dotterföretag, ett 
broinstitut eller ett tillgångsförvaltningsbolag,

2. ge lån till ett företag i resolution eller dess 
dotterföretag, ett broinstitut, eller ett 
tillgångsförvaltningsbolag,

3. förvärva tillgångar från ett företag i resolution, 

4. skjuta till medel till ett broinstitut eller ett 
tillgångsförvaltningsbolag,

5. ersätta ägare eller borgenärer eller 
insättningsgarantisystemet som till följd av resolutionen har 
fått ett sämre ekonomiskt utfall än vid konkurs eller 
likvidation, eller

6. lämna medel som kompensation till ett företag i resolution 
i syfte att gottgöra den förlust som skulle ha burits av de 
borgenärer som Riksgäldskontoret beslutar att undanta från 
nedskrivning eller konvertering vid tillämpning av 
skuldnedskrivningsverktyget.

Åtgärderna i första stycket får även beslutas i förhållande 
till en köpare vid tillämpning av försäljningsverktyget. 

Resolutionsreserven

2 § För att finansiera de åtgärder som anges i 1 § ska en 
resolutionsreserv upprättas.

Resolutionsreserven ska utgöras av medel på ett räntebärande 
konto i Riksgäldskontoret och andra tillgångar som anges i 
5 § första stycket 4. Lag (2017:1310).

3 § Om en åtgärd innebär att förluster som drabbat företaget 
i resolution direkt eller indirekt förs över till 
resolutionsreserven, gäller 21 kap. 30 §.

Finansieringsplan

4 § Om Riksgäldskontoret i en koncernresolutionsordning har 
kommit överens med de utländska resolutionsmyndigheterna om 
en finansieringsplan, får medel ur resolutionsreserven 
användas i enlighet med planen för att finansiera sådana 
åtgärder som avses i 1 § och motsvarande åtgärder som har 
vidtagits beträffande utländska företag som omfattas av 
koncernresolutionsordningen. Resolutionsreserven får också 
användas för att utfärda garantier för lån som tagits upp av 
andra finansieringsarrangemang.

Tillgångar som ska föras till resolutionsreserven

5 § Till resolutionsreserven ska det föras

1. resolutionsavgifter enligt 13 §,

2. tilläggsavgifter enligt 16 §,

3. dröjsmålsränta enligt artikel 13.4 i förordningen om 
resolutionsavgifter, och

4. tillgångar, återbetalningar, ersättning, ränta eller annan 
kompensation som Riksgäldskontoret får avseende åtgärder som 
vidtagits enligt denna lag och finansierats med medel ur 
resolutionsreserven.

Om kostnaderna för en koncernresolution enligt en 
överenskommen koncernresolutionsordning fördelas mellan flera 
länders finansieringsarrangemang, ska intäkter enligt första 
stycket 4 fördelas mellan resolutionsreserven och de 
utländska finansieringsarrangemangen i enlighet med bidragen 
till finansieringen. Lag (2017:1310).

Lån till resolutionsreserven

6 § I den utsträckning medlen i resolutionsreserven inte är 
tillräckliga för de åtgärder som anges i 1 eller 4 §, eller 
för att Riksgäldskontoret ska kunna fullgöra det myndigheten 
har åtagit sig enligt en koncernresolutionsordning, får 
myndigheten med högst det belopp som riksdagen har beslutat i 
ett särskilt bemyndigande ta upp lån för resolutionsreserven 
enligt 7–9 §§. 

7 § För resolutionsreservens räkning får lån tas upp i 
Riksgäldskontoret. Detta gäller även om det finns andra 
tillgångar i reserven. Lånen ska betalas tillbaka efter hand 
som nya medel förs till resolutionsreserven.

8 § För resolutionsreservens räkning får lån från en tredje 
part tas upp, om ett sådant lån är ekonomiskt mer 
fördelaktigt än ett lån i Riksgäldskontoret.

9 § För resolutionsreservens räkning får lån från annat 
finansieringsarrangemang inom EES tas upp, om 

1. medlen i resolutionsreserven inte är tillräckliga för de 
åtgärder som anges i 1 eller 4 §,

2. det inte är möjligt att omedelbart tillföra 
resolutionsreserven ytterligare medel genom avgifter, och

3. det inte är möjligt för resolutionsreserven att ta upp lån 
till skäliga villkor enligt 7 eller 8 §. 

Lån till annat finansieringsarrangemang

10 § Riksgäldskontoret får, efter regeringens tillåtelse, 
låna ut medel ur resolutionsreserven till ett annat 
finansieringsarrangemang inom EES. Sådana lån får lämnas 
endast om villkoren i artikel 106.1 i 
krishanteringsdirektivet är uppfyllda.

Resolutionsreservens fordran på ett annat 
finansieringsarrangemang inom EES är en sådan tillgång som 
avses i 5 § första stycket 4.

Vid beslut enligt denna paragraf ska förfarandet i 1 kap. 3 § 
andra stycket och 5 § andra stycket följas. Lag (2017:1310).

Villkor för lån mellan finansieringsarrangemang

11 § Om lån tas upp enligt 9 § eller lämnas enligt 10 §, ska 
Riksgäldskontoret komma överens med de deltagande 
finansieringsarrangemangen inom EES om villkoren för lånet. 
Lånen från varje deltagande finansieringsarrangemang ska 
motsvara andelen garanterade insättningar i landet för det 
finansieringsarrangemanget i förhållande till de totala 
garanterade insättningarna i länderna för de deltagande 
finansieringsarrangemangen och ha samma villkor, om inte 
Riksgäldskontoret och de deltagande 
finansieringsarrangemangen kommer överens om något annat. 

Avgiftsuttag

Avgiftsskyldiga

12 § Institut och EES-filialer med tillstånd att bedriva 
verksamhet i Sverige ska betala avgifter i enlighet med detta 
kapitel.

Resolutionsavgift

13 § Avgiftsskyldiga ska betala årliga resolutionsavgifter. De 
sammanlagda resolutionsavgifterna för ett år ska uppgå till 
0,05 procent av det totala underlag för samtliga 
avgiftsskyldiga som beräknas enligt 14 § (avgiftsunderlaget). 

Om inte annat följer av tredje stycket fastställs den 
resolutionsavgift som en avgiftsskyldig ska betala i enlighet 
med förordningen om resolutionsavgifter. 

Det som i artiklarna 4.1, 6-9, 12.1, 14.2, 14.3, 14.6 och 17.2 
i förordningen om resolutionsavgifter anges om metoden för 
riskjustering av resolutionsavgift och om uppgiftsskyldighet, 
ska inte tillämpas för EES-filialer. För EES-filialer ska 
riskjustering av resolutionsavgift ske i enlighet med de 
kriterier som anges i artikel 103.7 i krishanteringsdirektivet 
och föreskrifter som har meddelats med stöd av 29 kap. 1 § 11.

Resolutionsavgift ska betalas så länge som behållningen i 
resolutionsreserven understiger tre procent av de garanterade 
insättningarna. Lag (2024:393).

Avgiftsunderlaget

14 § Avgiftsunderlaget är summan av den avgiftsskyldiges 
skulder med avdrag för garanterade insättningar, skulder som 
anges i artikel 5.1 i förordningen om resolutionsavgifter och 
de skulder som får ingå i den avgiftsskyldiges kapitalbas 
enligt tillsynsförordningen eller 
värdepappersbolagsförordningen. 

Om inte annat följer av artikel 5.2-5.4 i förordningen om 
resolutionsavgifter, ska skulderna beräknas på det sätt som 
gäller för upptagande av skulder i balansräkning enligt 
lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och 
värdepappersbolag. Lag (2021:498).

Höjd avgift

15 § Om behållningen i resolutionsreserven understiger 
0,67 procent av de garanterade insättningarna, ska 
resolutionsavgiften höjas, om det är nödvändigt för att 
återställa behållningen i resolutionsreserven till 1 procent 
av de garanterade insättningarna inom sex år från den tidpunkt 
behållningen först understeg 0,67 procent av de garanterade 
insättningarna.

Den höjda avgiften ska bestämmas till en procentandel av 
avgiftsunderlaget som medför att summan av alla 
avgiftsskyldigas resolutionsavgifter uppgår till ett belopp 
som beräknas vara tillräckligt för att inom sex år från den 
tidpunkt behållningen först understeg 0,67 procent av de 
garanterade insättningarna återställa behållningen i 
resolutionsreserven till 1 procent av de garanterade 
insättningarna.

Om behållningen i resolutionsreserven under den tidsperiod som 
avses i andra stycket minskar ytterligare på grund av 
ytterligare utbetalningar ur resolutionsreserven, ska en ny 
sexårsperiod för beräkning av höjd grundavgift börja löpa.
Lag (2024:393).

Tilläggsavgift

16 § Om det uppstår ett underskott i resolutionsreserven, ska 
de avgiftsskyldiga betala en tilläggsavgift. De totala 
tilläggsavgifterna ska motsvara underskottet. Om underskottet 
inte, på grund av 17 § andra och tredje styckena, kan täckas 
med tilläggsavgifter under ett år, ska tilläggsavgifter tas 
ut tills dess att summan av de tilläggsavgifter som betalats 
uppgår till det ursprungliga underskottet, med eventuella 
tillägg enligt andra stycket, och den finansieringskostnad 
som belastat resolutionsreserven avseende underskottet.

Om behållningen i resolutionsreserven under den tid då 
tilläggsavgift ska betalas minskar ytterligare på grund av 
ytterligare utbetalningar ur resolutionsreserven, ska ett 
belopp som motsvarar den minskning av resolutionsreservens 
behållning som utbetalningen medför, läggas till det 
ursprungliga underskottet. Detta tillägg ska dock inte 
överstiga resolutionsreservens underskott vid den tidpunkt 
när utbetalningen från resolutionsreserven har genomförts. 

17 § Tilläggsavgift ska, om inte annat följer av tredje 
stycket, beslutas i samband med att den årliga 
resolutionsavgiften beslutas.

En avgiftsskyldigs tilläggsavgift ska uppgå till en andel av 
underskottet, inklusive den upplupna finansieringskostnaden, 
som motsvarar den avgiftsskyldiges andel av de totala 
resolutionsavgifterna enligt det beslut avseende 
resolutionsavgifter som tas i samband med att 
tilläggsavgifterna beslutas. Tillläggsavgiften under ett år 
får inte överstiga tre gånger företagets resolutionsavgift i 
enlighet med 13 §.

Om det finns särskilda skäl, får Riksgäldskontoret besluta om 
tilläggsavgift vid en annan tidpunkt än den som avses i 
första stycket. Ett sådant beslut ska baseras på uppgifter 
från det närmast föregående avgiftsbeslutet avseende 
resolutionsavgiften.

18 § Har upphävts genom lag (2017:1310).

19 § Har upphävts genom lag (2017:1310).

Uppgiftsskyldighet

20 § Den som är avgiftsskyldig ska lämna de uppgifter till 
Riksgäldskontoret som myndigheten behöver för att fastställa 
den avgiftsskyldiges avgift. Uppgifter om avgiftsunderlaget 
ska ha granskats av en revisor som utsetts i enlighet med 
4 a kap. 1 § sparbankslagen (1987:619), 9 kap. 8 § 
aktiebolagslagen (2005:551) eller 8 kap. 8 § lagen (2018:672) 
om ekonomiska föreningar. Lag (2020:675).

21 § Har upphävts genom lag (2017:1310).

Avgiftsbeslut

22 § Riksgäldskontoret beslutar om resolutionsavgift och 
tilläggsavgift för varje avgiftsskyldig. Avgiften ska betalas 
inom en månad från dagen för myndighetens beslut.
Lag (2017:1310).

23 § Om det finns särskilda skäl, får Riksgäldskontoret sätta 
ned resolutionsavgiften.

Riksgäldskontoret får bevilja anstånd med betalning av 
tilläggsavgift enligt 16 §, om det finns särskilda skäl med 
hänsyn till företagets finansiella ställning. Anståndet får 
beviljas för en tid av högst sex månader. På ansökan av 
företaget får denna tid förlängas. Lag (2017:1310).

24 § Det som i 13 och 16 §§ anges om de totala 
resolutionsavgifterna och tilläggsavgifterna behöver inte 
tillämpas när avgiften för ett enskilt företag

1. bestäms enligt 23 § eller enligt artikel 12.1 eller 17.1 i 
förordningen om resolutionsavgifter,

2. bestäms genom ändring av beslut enligt 37–39 §§ 
förvaltningslagen (2017:900), eller

3. efter överklagande bestäms av allmän 
förvaltningsdomstol. Lag (2018:857).

25 § Riksgäldskontorets beslut att ta ut resolutionsavgift 
eller tilläggsavgift får verkställas, om avgiften är obetald 
trots att den skulle ha betalats. Verkställighet får ske även 
om avgiftsbeslutet har överklagats. Bestämmelser om 
indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga 
fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt 
utsökningsbalken ske. Lag (2017:1310).

AVDELNING IV. AVSLUTANDE BESTÄMMELSER

28 kap. Samarbete och informationsutbyte 

Uppgiftsskyldighet för institut och koncernföretag

1 § Ett institut och ett företag som ingår i samma koncern 
som institutet ska lämna Riksgäldskontoret de upplysningar om 
sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som 
myndigheten begär för sin verksamhet enligt denna lag. 

Om ett institut eller företag som ingår i samma koncern som 
institutet har åsidosatt sina skyldigheter enligt första 
stycket, ska Finansinspektionen ingripa mot institutet eller 
företaget enligt 15 kap. lagen (2004:297) om bank- och 
finansieringsrörelse eller 25 kap. lagen (2007:528) om 
värdepappersmarknaden. 

Befogenhet att kräva information

2 § För att kunna förbereda och fatta beslut om 
resolutionsåtgärder får Riksgäldskontoret begära att 

1. företaget i resolution eller någon annan tillhandahåller 
uppgifter, handlingar eller annat, och

2. den som förväntas kunna lämna upplysningar i saken lämnar 
sådana upplysningar på tid och plats som myndigheten 
bestämmer.

Första stycket gäller inte i den utsträckning 
uppgiftslämnandet skulle strida mot den i lag reglerade 
tystnadsplikten för advokater.

Riksgäldskontoret får förelägga den som inte följer en 
begäran enligt första stycket att fullgöra sin skyldighet.

Tystnadsplikt

3 § Den som deltar eller har deltagit i verksamhet enligt 
denna lag får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han 
eller hon genom sitt deltagande fått veta om enskilds affärs- 
eller driftförhållanden, ekonomiska eller personliga 
förhållanden eller planering och förberedelser för eller 
hantering av fredstida krissituationer.

I det allmännas verksamhet tillämpas i stället offentlighets- 
och sekretesslagen (2009:400).

Samarbete och informationsutbyte mellan myndigheter

4 § Riksbanken och Finansinspektionen ska på 
Riksgäldskontorets begäran lämna de uppgifter som myndigheten 
behöver för sin verksamhet enligt denna lag. Inom 
Riksgäldskontoret gäller motsvarande uppgiftsskyldighet för 
den del av myndigheten som inte bedriver verksamhet enligt 
denna lag, gentemot den del av myndigheten som bedriver den 
verksamheten.

5 § Riksgäldskontoret och Finansinspektionen ska, i den 
utsträckning som följer av Sveriges medlemskap i Europeiska 
unionen, samarbeta och utbyta information med

- varandra, 

- motsvarande myndigheter inom EES, och 

- Europeiska bankmyndigheten.

Riksgäldskontoret ska lämna regeringen de uppgifter som behövs 
för regeringens verksamhet enligt denna lag. Lag (2020:1214).

Upplysningar till konkursförvaltare och likvidator 

6 § Om ett företag som har varit föremål för resolution 
försätts i konkurs, ska Riksgäldskontoret på begäran av 
konkursförvaltaren för företaget lämna de upplysningar som 
konkursförvaltaren behöver för att upprätta 
konkursbouppteckningen enligt 7 kap. 13 § konkurslagen 
(1987:672) och berättelsen enligt 7 kap. 15 § samma lag. 

Om ett företag som har varit föremål för resolution går i 
likvidation, ska Riksgäldskontoret på begäran av likvidatorn 
för företaget lämna de upplysningar som likvidatorn behöver 
för att genomföra likvidationen. 

Ärenden till Europeiska bankmyndigheten

7 § Riksgäldskontoret får hänskjuta frågor som rör ett 
förfarande av en annan behörig myndighet inom EES till 
Europeiska bankmyndigheten för tvistlösning i de fall som 
framgår av följande artiklar i krishanteringsdirektivet:

- 13.5 andra stycket och 13.6 andra stycket.

- 18.6 tredje stycket, 18.6a tredje stycket och 18.7 tredje 
stycket.

- 45h.4 andra stycket och 45h.5 andra stycket.
Lag (2021:467).

8 § Riksgäldskontoret får begära att Europeiska 
bankmyndigheten ska bistå myndigheterna att nå en 
överenskommelse i de fall som framgår av följande artiklar i 
krishanteringsdirektivet:

- 13.4 fjärde stycket.

- 18.5 fjärde stycket.

- 91.7 andra stycket.

- 92.3 andra stycket.
Lag (2021:467).

29 kap. Bemyndiganden

1 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om

1. avgifter enligt 1 kap. 3 § andra stycket,

2. hur det särskilda förfogandebeloppet enligt 4 kap. 29 § ska 
beräknas,

3. hur stor andel av globalt systemviktiga resolutionsenheter, 
europeiskt systemviktiga resolutionsenheter eller nationellt 
systemviktiga resolutionsenheter som får omfattas av kravet 
enligt 4 kap. 15 §, 

4. offentliggörande enligt 4 kap. 28 §,

5. vilken information om nedskrivningsbara skulder ett företag 
ska lämna till Riksgäldskontoret och när den ska lämnas, 

6. undantag från skyldigheten i 5 kap. 2 § om att ta in vissa 
villkor i avtalen för sina skulder enligt 

- 5 kap. 3 §, och

- 5 kap. 3 a § när det gäller vilka kategorier av skulder som 
kan undantas,

7. vilka företag som ska upprätta register som avses i 5 kap. 
5 §, vad registren ska innehålla och när företagen ska ge in 
register för olika typer av avtal,

8. hur beloppet enligt 13 kap. 5 § andra stycket ska 
fastställas och betalas ut,

9. vad en omstruktureringsplan enligt 21 kap. 5 § ska 
innehålla,

10. hur storleken på de skulder som är hänförliga till derivat 
enligt 21 kap. 17 § ska beräknas,

11. metoden för riskjustering av resolutionsavgift enligt 
27 kap. 13 § tredje stycket,

12. vilka uppgifter en avgiftsskyldig ska lämna till 
Riksgäldskontoret enligt 27 kap. 20 §,

13. vilka upplysningar ett institut eller något annat 
koncernföretag ska lämna till Riksgäldskontoret för dess 
verksamhet enligt denna lag, och

14. att vissa uppgifter som enligt 27 kap. 20 § och 28 kap. 
1 § ska lämnas till Riksgäldskontoret också eller i stället 
ska lämnas till Finansinspektionen. Lag (2021:467).

2 § Regeringen får meddela föreskrifter om

1. innehållet i en resolutionsplan och en 
koncernresolutionsplan enligt 3 kap. och vad som ska beaktas 
vid planernas utformning liksom när de ska upprättas och hur 
ofta de behöver uppdateras,

2. vilka omständigheter Riksgäldskontoret ska beakta vid sin 
prövning av en resolutionsplan enligt 3 kap. 10 och 11 §§,

3. bedömningsgrunder för fastställandet av frister enligt 
4 kap. 26 §, 

4. bedömningsgrunder enligt 4 kap. 31 §, och 

5. när och var ett beslut om resolution enligt 8 kap. 13 § och 
ett beslut om resolutionsåtgärder enligt 12 kap. 5 § ska 
offentliggöras och vad offentliggörandet ska innehålla.
Lag (2021:467).

30 kap. Överklagande och verkställighet av beslut m.m. 

1 § Riksgäldskontorets och Finansinspektionens beslut 
enligt denna lag får överklagas till allmän 
förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till 
kammarrätten.

Riksgäldskontorets beslut om resolution enligt 8 kap. 
5–9 och 11 §§ och om resolutionsåtgärder som anges i 
12 kap. 1 § första stycket gäller omedelbart.

Riksgäldskontoret och Finansinspektionen får bestämma att 
beslut om krisavvärjande åtgärder enligt denna lag, eller 
förelägganden, förbud eller beslut om återkallelse som har 
meddelats med stöd av lagen, ska gälla omedelbart.

Ett beslut om föreläggande enligt denna lag får förenas med 
vite.

Regeringens beslut enligt denna lag får inte överklagas.
Lag (2018:857).

2 § En värdering som utförs enligt 7 kap. får endast 
överklagas i samband med överklagande av det beslut om åtgärd 
för vilken värderingen ligger till grund. 

3 § Mål som gäller resolution enligt 8 kap. 5–9 eller 11 § 
eller resolutionsåtgärder som anges i 12 kap. 1 § första 
stycket ska handläggas skyndsamt.

4 § Endast om det är förenligt med det allmännas intresse, 
får den domstol som ska pröva ett överklagat beslut om 
resolution enligt 8 kap. 5–9 eller 11 § eller om 
resolutionsåtgärder som anges i 12 kap. 1 § första stycket, 
besluta att det överklagade beslutet tills vidare inte ska 
gälla. 


Övergångsbestämmelser

2015:1016

1. Denna lag träder i kraft den 1 februari 2016.

2. Bestämmelserna i 5 kap. 2 § ska tillämpas på 
kapitalinstrument och skuldförbindelser som emitterats eller 
ingåtts från och med den 1 februari 2016.

3. Avgifter enligt 27 kap. tas ut första gången 2016. 
Avgiften för 2016 ska reduceras till hälften.

2020:675

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2021.

2. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om 
medlemsbanker som är registrerade i bankregistret den 
31 december 2020 avseende det räkenskapsår som avslutas 
närmast efter detta datum.

2021:467

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2021.

2. Riksgäldskontoret ska fatta beslut om kravet på kapitalbas 
och kvalificerade skulder enligt 4 kap. i den nya lydelsen som 
ska gälla från och med den 1 januari 2024, eller, om villkoren 
i artikel 45m.1 tredje stycket och 45m.7 i 
krishanteringsdirektivet är uppfyllda, den senare tidpunkt som 
Riksgäldskontoret beslutar för ett företag. 

3. Riksgäldskontoret ska fatta beslut om kravet på kapitalbas 
och kvalificerade skulder som ska gälla från och med den 1 
januari 2022 enligt

a) 4 kap. 3 § andra stycket och 18 § i den nya lydelsen för en 
europeiskt systemviktig resolutionsenhet, och

b) 4 kap. 3 § tredje stycket och 19 § i den nya lydelsen för 
en nationellt systemviktig resolutionsenhet.

4. För att möjliggöra en linjär uppbyggnad av kravet på 
kapitalbas och kvalificerade skulder ska Riksgäldskontoret 
fram till den 1 januari 2024 eller den senare tidpunkt som 
Riksgäldskontoret beslutar enligt 2 

a) för ett företag besluta en målnivå på kapitalbas och 
kvalificerade skulder som ska gälla från och med den 1 januari 
2022, och

b) vid behov och minst var tolfte månad underrätta företaget 
om en lämplig nivå på kapitalbas och kvalificerade skulder. 

5. Ett beslut om minimikrav för nedskrivningsbara skulder som 
har fattats enligt 4 kap. i den äldre lydelsen ska gälla till 
dess att ett beslut om krav på kapitalbas och kvalificerade 
skulder enligt 2, 3 eller 4 a gäller. För ett beslut om 
minimikrav för nedskrivningsbara skulder gäller bestämmelsen i 
3 kap. 24 § i den äldre lydelsen.

6. Bestämmelserna i 5 kap. 9 och 10 §§ tillämpas på avtal som 
har ingåtts efter ikraftträdandet och som avser nya 
förpliktelser eller väsentliga ändring-ar av befintliga 
förpliktelser.