Lag (2023:875) om tilläggsskatt

1 kap. Lagens innehåll och tillämpningsområde

1 § I denna lag finns bestämmelser om tilläggsskatt. 
Tilläggsskatt utgör en skatt som syftar till att säkerställa 
en effektiv minimibeskattning av enheter som ingår i stora 
nationella eller multinationella koncerner. Tilläggsskatt ska 
betalas till staten. 

2 § Innehållet i lagen är uppdelat enligt följande:

- lagens innehåll och tillämpningsområde (1 kap.),

- definitioner och förklaringar (2 kap.), 

- beräkning av tilläggsskattebeloppet (3 kap.), 

- val, tillkommande tilläggsskattebelopp i vissa fall och 
justering av skattekostnad (4 kap.), 

- substansbelopp, verksamhet av begränsad betydelse och 
internationell sjöfartsverksamhet (5 kap.), 

- skattskyldighet för tilläggsskatt (6 kap.), 

- särskilda enheter och transaktioner (7 kap.), och

- förenklingsregler (8 kap.). Lag (2024:1248).

Lagens tillämpningsområde

3 § Denna lag ska tillämpas när en svensk koncernenhet ingår i 
en koncern som har en årlig intäkt på minst 750 miljoner euro 
enligt moderföretagets koncernredovisning under minst två av 
de fyra räkenskapsår som föregår det aktuella räkenskapsåret. 

Lagen ska inte tillämpas på undantagna enheter. Intäkter för 
undantagna enheter ska dock ingå i de intäkter som avses i 
första stycket. 

Om ett eller flera av de fyra räkenskapsåren är längre eller 
kortare än tolv månader, ska beloppsgränsen i första stycket 
justeras proportionellt för vart och ett av dessa 
räkenskapsår. 

4 § Vid tillämpningen av den beloppsangivelse i euro som finns 
i 3 § ska belopp i annan valuta räknas om enligt den 
genomsnittliga växelkursen för december året före det aktuella 
räkenskapsåret. Vid omräkningen ska de kurser som fastställs 
av Europeiska centralbanken användas. Om Europeiska 
centralbanken inte har fastställt någon kurs för en valuta, 
ska i stället motsvarande kurs från centralbanken i den stat 
där den aktuella koncernenheten hör hemma användas. 

Undantagna enheter

5 § Följande enheter är undantagna enheter:

1. myndighetsenheter,

2. internationella organisationer,

3. ideella organisationer,

4. investeringsfonder som är moderföretag,

5. fastighetsinvesteringsföretag som är moderföretag,

6. pensionsfonder, och 

7. investeringsenheter för pensioner.

6 § Som en undantagen enhet behandlas också en enhet vars 
värde till minst 95 procent ägs av en eller flera sådana 
enheter som anges i 5 § 1-6 eller av offentliga organ, om

1. enheten uteslutande eller så gott som uteslutande bedriver 
verksamhet som består i att inneha tillgångar eller investera 
medel till förmån för den eller de undantagna enheterna eller 
offentliga organen, eller

2. enheten uteslutande bedriver verksamhet till stöd för 
verksamheten i den eller de undantagna enheterna eller 
offentliga organen.

Ägandet kan vara direkt eller, om samtliga enheter i 
ägarkedjan är eller ska behandlas som undantagna enheter, 
indirekt.

7 § Som en undantagen enhet behandlas också en enhet vars 
värde till minst 85 procent ägs av en eller flera sådana 
enheter som avses i 5 § 1-6 eller av offentliga organ. Detta 
gäller dock bara om dess inkomst uteslutande eller så gott som 
uteslutande består av sådana utdelningar och andra 
värdeöverföringar eller vinster och förluster som enligt 
3 kap. 9 eller 10 § inte ingår i det justerade resultatet.

Ägandet kan vara direkt eller, om samtliga enheter i 
ägarkedjan är eller ska behandlas som undantagna enheter, 
indirekt.

7 a § Som en undantagen enhet behandlas också en enhet vars 
värde uteslutande ägs av en eller flera ideella 
organisationer, direkt eller indirekt, om

1. enheten och andra enheter som ingår i samma koncern och som 
inte är undantagna enheter enligt 5, 6 eller 7 § har en 
sammanlagd årlig intäkt som understiger 750 miljoner euro, och

2. den sammanlagda årliga intäkten för enheterna i 1 utgör 
mindre än 25 procent av koncernens sammanlagda årliga intäkt 
enligt moderföretagets koncernredovisning. 

Om räkenskapsåret är längre eller kortare än tolv månader ska 
beloppsgränsen justeras proportionellt. 

Vid tillämpningen av den beloppsangivelse i euro som finns i 
första stycket ska belopp i annan valuta räknas om på det sätt 
som anges i 4 §. Lag (2024:1248).

8 § En rapporterande enhet kan välja att en enhet som avses i 
6 eller 7 § inte ska behandlas som en undantagen enhet. 

Ett sådant val gäller i fem år från och med det räkenskapsår 
som valet avser. Därefter fortsätter valet att gälla, om den 
rapporterande enheten inte återkallar valet. Om valet 
återkallas kan ett nytt val enligt första stycket göras först 
fem år efter det år som återkallelsen avser.

Förändringar i koncernen

9 § Om två eller flera koncerner har slagits samman för att 
bilda en ny koncern under något av de fyra räkenskapsår som 
närmast föregår det aktuella räkenskapsåret, ska 
beloppsgränsen i 3 § anses vara uppnådd varje räkenskapsår 
före sammanslagningen för vilket summan av intäkterna i de 
enskilda koncernredovisningarna uppgår till minst 750 miljoner 
euro.

Om en enhet som inte ingår i en koncern slås samman med en 
enhet eller koncern under det aktuella räkenskapsåret och om 
någon av dessa inte har upprättat en koncernredovisning för 
något av de fyra räkenskapsår som närmast föregår det aktuella 
året, ska beloppsgränsen i 3 § anses vara uppnådd för varje 
räkenskapsår före sammanslagningen för vilket summan av 
intäkterna i de enskilda års- eller koncernredovisningarna 
uppgår till minst 750 miljoner euro.

Med slås samman avses att alla eller i huvudsak alla 
koncernenheter i två eller flera separata koncerner ställs 
under gemensam kontroll på ett sådant sätt att de utgör 
enheter i en enda koncern eller att en enhet som inte ingår i 
någon koncern ställs under gemensam kontroll med en annan 
enhet eller koncern på ett sådant sätt att de utgör enheter i 
en enda koncern.

10 § Om en koncern som omfattades av lagens tillämpningsområde 
året före det aktuella räkenskapsåret delas i två eller flera 
nya koncerner, ska beloppsgränsen i 3 § anses vara uppnådd

- för det räkenskapsår då delningen sker: om summan av 
intäkterna i koncernredovisningen för vardera ny koncern för 
det räkenskapsåret uppgår till minst 750 miljoner euro, och

- för det andra till fjärde räkenskapsåret efter delningen: om 
summan av intäkterna i koncernredovisningen för vardera ny 
koncern uppgår till minst 750 miljoner euro under minst två av 
dessa räkenskapsår. 

Första stycket gäller i fråga om varje arrangemang där 
koncernenheterna i en koncern delas upp i två eller flera nya 
koncerner och inte längre ingår i samma moderföretags 
koncernredovisning. 

I vilken stat en enhet eller ett fast driftställe hör hemma

Var en enhet hör hemma

11 § En enhet som inte omfattas av bestämmelserna i 14 och 
15 §§ hör hemma i den stat där den är skattskyldig för 
bolagsskatt enligt de regler som gäller i den staten. Detta 
gäller dock bara om den rättsliga grunden för 
skattskyldigheten är platsen för företagsledning, platsen för 
bildande eller annan liknande omständighet.

Om en enhet inte är skattskyldig för bolagsskatt eller om det 
av annan anledning inte är möjligt att avgöra var en enhet hör 
hemma med ledning av vad som anges i första stycket, ska 
enheten anses höra hemma i den stat där den bildades.

Om en enhet vid tillämpningen av första stycket anses höra 
hemma i mer än en stat, ska frågan om var enheten hör hemma 
avgöras enligt 12 och 13 §§.

12 § Om det finns ett tillämpligt skatteavtal mellan staterna 
hör en koncernenhet hemma i den stat där den har sin 
skatterättsliga hemvist enligt avtalet.

Även om det finns ett tillämpligt skatteavtal mellan de 
berörda staterna ska bestämmelserna i 13 § tillämpas, om

1. koncernenhetens skatterättsliga hemvist enligt avtalet ska 
avgöras genom en ömsesidig överenskommelse mellan behöriga 
myndigheter och någon sådan överenskommelse inte har träffats, 
eller

2. avtalet inte leder till att dubbelbeskattning undviks 
därför att koncernenheten har skatterättslig hemvist i båda de 
berörda staterna.

13 § Om det inte finns något tillämpligt skatteavtal, hör en 
koncernenhet hemma i den stat som har påfört högst medräknade 
skatter under räkenskapsåret. Skatt som har betalats enligt 
ett system för beskattning av kontrollerade utländska företag 
ska inte beaktas.

Om skatten är lika hög i båda staterna, hör koncernenheten 
hemma i den stat där den har det högsta substansbeloppet 
enligt 5 kap. 2 §.

Om beloppet som avses i andra stycket är lika högt i båda 
staterna, ska enheten anses vara statslös eller, om den är ett 
moderföretag, anses höra hemma i den stat där den bildades.

Var en delägarbeskattad enhet hör hemma

14 § Delägarbeskattade enheter som är moderföretag eller 
skyldiga att tillämpa en huvudregel för tilläggsskatt hör 
hemma i den stat där de bildades. Andra delägarbeskattade 
enheter är statslösa.

Var ett fast driftställe hör hemma

15 § Ett fast driftställe som avses i

- 7 kap. 17 § 1 hör hemma i den stat där det behandlas som ett 
fast driftställe och är skyldigt att betala skatt enligt ett 
skatteavtal,

- 7 kap. 17 § 2 hör hemma i den stat där det är skyldigt att 
betala skatt på överskottet i sin verksamhet,

- 7 kap. 17 § 3 hör hemma i den stat där det fasta 
driftställets affärsverksamhet bedrivs,

- 7 kap. 17 § 4 ska behandlas som statslöst.

Enheter som flyttar under räkenskapsåret

16 § Om en enhet flyttar under räkenskapsåret ska frågan om 
var den hör hemma avgöras med hänsyn till förhållandena vid 
räkenskapsårets ingång.

Utvidgad tillämpning av huvudregeln för tilläggsskatt

17 § Om en moderenhet till följd av 12 eller 13 § hör hemma i 
en stat där den inte omfattas av en huvudregel för 
tilläggsskatt, omfattas enheten av den andra statens 
huvudregel. Detta gäller dock inte om tillämpningen av en 
sådan regel inte är tillåten enligt ett tillämpligt 
skatteavtal.

Val av valuta vid beräkningar enligt lagen

17 a § De beräkningar som ska göras för att bestämma ett 
tilläggsskattebelopp ska göras i den valuta som används vid 
upprättandet av moderföretagets koncernredovisning 
(presentationsvalutan).

Belopp i annan valuta än presentationsvalutan ska räknas om 
till denna enligt de principer som används för valutaomräkning 
vid upprättandet av koncernredovisningen. Lag (2024:1248).

17 b § Om det justerade resultatet vad avser svensk nationell 
tilläggsskatt beräknas enligt 3 kap. 6 §, ska beräkningarna av 
tilläggsskatt göras i svenska kronor om samtliga 
koncernenheter använder svenska kronor som redovisningsvaluta.

Om en eller flera svenska koncernenheter använder euro som 
redovisningsvaluta får den rapporterande enheten välja att 
beräkna tilläggsskatten antingen i den valuta som används vid 
upprättandet av moderföretagets koncernredovisning eller i 
svenska kronor. Vad gäller de koncernenheter som inte har sin 
redovisning i den valda valutan, ska omräkning ske enligt de 
principer som används för valutaomräkning enligt den 
redovisningsstandard som används vid beräkningen av 
tilläggsskattebeloppet för nationell tilläggsskatt.

Ett val enligt andra stycket avser samtliga koncernenheter. 
Ett sådant val gäller i fem år från och med det räkenskapsår 
som valet avser. Lag (2024:1248).

Förfarandet 

18 § I skatteförfarandelagen (2011:1244) finns bestämmelser om 
förfarandet vid beskattningen.

2 kap. Definitioner och förklaringar

Var finns definitioner och förklaringar?

1 § I detta kapitel finns definitioner av vissa begrepp samt 
förklaringar till hur vissa termer och uttryck används i denna 
lag. Det finns definitioner av vissa begrepp och förklaringar 
till hur vissa termer och uttryck används i lagen också i 
andra kapitel.

Definitioner av följande begrepp samt förklaringar till hur 
vissa termer och uttryck används finns i nedan angivna 
paragrafer:

allmänt erkänd redovisningsstandard i 20 § 

asymmetrisk vinst och förlust i utländsk valuta i 3 kap. 13 § 

balansvärde i 5 kap. 5 § 

beskattningsår i 24 § 

bestämmande inflytande i 14 § 

betydande snedvridning av konkurrensen i 3 kap. 7 § 

bokfört nettovärde av materiella tillgångar i 23 § 

delägarbeskattad enhet i 7 kap. 2 § 

delägd moderenhet i 13 § 

effektiv skattesats i 3 kap. 37 § 

enhet i 6 § första stycket

fast driftställe i 7 kap. 17 § 

fastighetsinvesteringsföretag i 40 § 

försäkringsinvesteringsenhet i 41 § 

godkänd redovisningsstandard i 21 § 

godkänt utdelningsskattessystem i 31 § 

huvudenhet i 7 kap. 18 § 

huvudregel för tilläggsskatt i 4 § 

hör hemma i 1 kap. 11-16 §§ 

icke kvalificerat imputationsbelopp i 28 § 

icke marknadsmässigt överlåtbart skattetillgodohavande i 
29 f § 

ideell organisation i 34 § 

internationell organisation i 33 § 

investeringsenhet i 38 § 

investeringsenhet för pensioner i 37 § 

investeringsfond i 39 § 

justerat resultat i 3 kap. 2 § 

justerad skattekostnad i 3 kap. 23 § 

kompletteringsregel för tilläggsskatt i 5 § 

koncern i 7 § 

koncernenhet i 8 § 

koncernredovisning i 19 § 

kvalificerat imputationsbelopp i 27 § 

kvalificerat skattetillgodohavande i 29 § 

lågbeskattad koncernenhet i 44 § 

lågskattestat i 45 § 

marknadsmässigt överlåtbart skattetillgodohavande i 29 a-
29 e §§ 

medräknade skatter i 3 kap. 24-26 §§ 

mellanliggande moderenhet i 12 § 

minimiskattesats i 25 § 

modellreglerna i 47 § 

moderenhet i 10 § 

moderföretag i 11 § 

myndighetsenhet i 32 § 

nettoskattekostnad i 3 kap. 8 § 

offentligt organ i 6 § tredje stycket

omorganisering i 7 kap. 59 § 

omvänd hybridenhet i 7 kap. 4 § 

pensionsenhet i 35 § 

pensionsfond i 36 § 

portföljinnehav i 17 § 

procentsats för tilläggsskatt i 3 kap. 38 § första stycket

rapporterande enhet i 43 § 

redovisat resultat i 18 § 

regel om nationell tilläggsskatt i 3 § 

räkenskapsår i 22 § 

skattetransparent enhet i 7 kap. 3 § 

stat i 46 § 

statslös koncernenhet i 48 § 

substansbelopp i 5 kap. 2 § 

svensk koncernenhet i 9 § 

system för beskattning av kontrollerade utländska företag i 
26 § 

system med avdragsgill utdelning i 7 kap. 66 § 

särskild uppskjuten skattefordran i 4 kap. 13 § 

tilläggsskatt i 2 § 

tilläggsskattebelopp i 3 kap. 37-39 §§ 

tilläggsskatterapport i 42 § 

undantagna utdelningar i 3 kap. 9 § 

undantagen vinst och förlust avseende ägarintressen i 3 kap. 
10 § 

undantagna enheter i 1 kap. 5-8 §§ 

ägarenhet i 16 § 

ägarintresse i 15 § 

överskjutande vinst i 3 kap. 38 § andra stycket

övrigt skattetillgodohavande i 30 §. Lag (2024:1248).

Tilläggsskatt

Vad som avses med tilläggsskatt

2 § Med tilläggsskatt avses svensk eller utländsk skatt som 
beräknas med stöd av en regel om nationell tilläggsskatt, en 
huvudregel för tilläggsskatt eller en kompletteringsregel för 
tilläggsskatt. Vid tillämpningen av en kompletteringsregel för 
tilläggsskatt ska även ett belopp som motsvarar skatteeffekten 
av ett vägrat avdrag vid inkomstbeskattning anses som sådan 
skatt.

Regel om nationell tilläggsskatt

3 § Med en regel om nationell tilläggsskatt avses en stats 
regelverk som fastställer överskjutande vinster för de 
koncernenheter som hör hemma i den staten och som medför att 
dessa överskjutande vinster i staten beskattas med minst 
minimiskattesatsen. 

För att utgöra en regel om nationell tilläggsskatt ska 
regelverket vara likvärdigt med och administreras på ett sätt 
som är förenligt med

1. bestämmelserna i rådets direktiv 2022/2523 av den 
14 december 2022 om säkerställande av en global 
minimiskattenivå för multinationella koncerner och storskaliga 
nationella koncerner i unionen, i den ursprungliga lydelsen, 
eller 

2. när det gäller en stat utanför Europeiska unionen, 
modellreglerna.

Ett regelverk ska inte behandlas som en regel om nationell 
tilläggsskatt om den stat som har infört regelverket ger 
förmåner för att kompensera för regelverket.

Huvudregel för tilläggsskatt

4 § Med huvudregel för tilläggsskatt avses en stats regelverk 
som innebär att moderenheter i en koncern beräknar och betalar 
sin andel av en tilläggsskatt för lågbeskattade koncernenheter 
i koncernen. 

För att utgöra en huvudregel för tilläggsskatt ska regelverket 
vara likvärdigt med och administreras på ett sätt som är 
förenligt med

1. bestämmelserna i rådets direktiv 2022/2523, i den 
ursprungliga lydelsen, eller 

2. när det gäller en stat utanför Europeiska unionen, 
modellreglerna. 

Ett regelverk ska inte behandlas som en huvudregel för 
tilläggsskatt om den stat som har infört regelverket ger 
förmåner för att kompensera för regelverket.

Kompletteringsregel för tilläggsskatt

5 § Med kompletteringsregel för tilläggsskatt avses en stats 
regelverk som innebär att staten tar ut sin andel av 
kompletterande tilläggsskatt för en koncern. 

För att utgöra en kompletteringsregel för tilläggsskatt ska 
regelverket vara likvärdigt med och administreras på ett sätt 
som är förenligt med

1. bestämmelserna i rådets direktiv 2022/2523, i den 
ursprungliga lydelsen, eller

2. när det gäller en stat utanför Europeiska unionen, 
modellreglerna. 

Ett regelverk ska inte behandlas som en kompletteringsregel 
för tilläggsskatt om den stat som har infört regelverket ger 
förmåner för att kompensera för regelverket.

Godkända regelverk för tilläggsskatt

5 a § En stats regler ska anses uppfylla villkoren i 3-5 §§ 
endast om regelverket är godkänt av OECD/G20 Inclusive 
Framework on BEPS. Lag (2024:1248).

Koncern och enheter

Enheter och offentliga organ

6 § Med enhet avses en juridisk person eller en annan juridisk 
konstruktion som upprättar särskilda räkenskaper. 

Vid tillämpningen av denna lag ska inte offentliga organ anses 
vara enheter. 

Med offentliga organ avses staten Sverige, Sveriges riksdag, 
Sveriges regering, svenska regioner, svenska kommuner och till 
någon av dessa hörande organ, verk och integrerade delar. Med 
offentliga organ avses även utländska motsvarigheter.

Koncern

7 § Med koncern avses

1. enheter som är förenade genom ägande eller kontroll på så 
sätt att dessa enheters tillgångar, skulder, intäkter, 
kostnader och kassaflöden ingår i moderföretagets 
koncernredovisning eller är undantagna från moderföretagets 
koncernredovisning endast på grund av enhetens ringa storlek 
eller väsentlighet eller på grund av att enheten innehas för 
försäljning, eller

2. en enhet som har ett eller flera fasta driftställen 
förutsatt att enheten inte är en del av en annan koncern i 
enlighet med vad som anges i 1.

Koncernenhet

8 § Med koncernenhet avses

1. en enhet som ingår i en koncern, eller

2. ett fast driftställe till en huvudenhet som ingår i en 
koncern. 

Svensk koncernenhet

9 § Med svensk koncernenhet avses en koncernenhet som hör 
hemma i Sverige enligt bestämmelserna i 1 kap. 11-16 §§.

Moderenhet 

10 § Med moderenhet avses

1. ett moderföretag som inte är en undantagen enhet,

2. en mellanliggande moderenhet, eller

3. en delägd moderenhet.

Moderföretag

11 § Med moderföretag avses

1. en enhet som direkt eller indirekt har ett bestämmande 
inflytande över en annan enhet och som i sin tur inte direkt 
eller indirekt ägs av en annan enhet som har ett bestämmande 
inflytande över den, eller 

2. huvudenheten i en sådan koncern som avses i 7 § 2.

En sådan myndighetsenhet som avses i 32 § andra stycket anses 
dock inte vara ett moderföretag även om förutsättningarna i 
första stycket är uppfyllda. Lag (2024:1248).

Mellanliggande moderenhet

12 § Med mellanliggande moderenhet avses en koncernenhet som 
direkt eller indirekt har ett ägarintresse i en annan 
koncernenhet i samma koncern och som inte är ett moderföretag, 
en delägd moderenhet, ett fast driftställe, en 
investeringsenhet eller en försäkringsinvesteringsenhet.
Lag (2024:1248).

Delägd moderenhet

13 § Med delägd moderenhet avses en koncernenhet

1. där mer än 20 procent av ägarintresset i koncernenhetens 
vinst innehas direkt eller indirekt av en eller flera personer 
som inte är koncernenheter i koncernen,

2. som har ett direkt eller indirekt ägarintresse i en annan 
koncernenhet i koncernen, och 

3. som inte är ett moderföretag, ett fast driftställe, en 
investeringsenhet eller en försäkringsinvesteringsenhet.
Lag (2024:1248).

Ägande och kontroll

Bestämmande inflytande

14 § Med bestämmande inflytande avses ett ägarintresse som 
innebär att innehavaren

1. är skyldig att post-för-post konsolidera en enhets 
tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden 
enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard, eller 

2. skulle ha varit skyldig att konsolidera en enhets 
tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden post-
för-post om innehavaren hade upprättat en koncernredovisning. 

En huvudenhet anses ha bestämmande inflytande över sitt fasta 
driftställe.

En sådan myndighetsenhet som avses i 32 § andra stycket anses 
inte ha bestämmande inflytande över en annan enhet.
Lag (2024:1248).

Ägarintresse

15 § Med ägarintresse avses en sådan rätt till en andel i en 
enhets eller ett fast driftställes vinst, eget kapital eller 
reserver som har sin grund i ägande eller vad som motsvarar 
ägande.

Ägarenhet

16 § Med ägarenhet avses en koncernenhet som direkt eller 
indirekt har ett ägarintresse i en annan koncernenhet i samma 
koncern.

Portföljinnehav

17 § Med portföljinnehav avses en koncerns ägarintresse i en 
enhet om koncernen vid den tidpunkt då vinst delas ut eller 
andelar avyttras har rätt till mindre än tio procent av 
vinsten, kapitalet, reserverna eller rösterna.

Redovisning, resultat och skatt

Redovisat resultat

18 § Med redovisat resultat avses koncernenhetens redovisade 
resultat justerat i enlighet med de redovisningsprinciper som 
moderföretaget tillämpar eller ska tillämpa vid upprättande av 
sin koncernredovisning, dock utan eliminering av 
koncerninterna transaktioner.

Om det inte skäligen kan krävas att det redovisade resultatet 
bestäms enligt första stycket, ska resultatet i stället 
beräknas enligt en annan allmänt erkänd redovisningsstandard 
eller en godkänd redovisningsstandard, dock utan eliminering 
av koncerninterna transaktioner, om

1. enheten upprättar sina räkenskaper enligt dessa alternativa 
principer, och

2. uppgifterna i redovisningen är tillförlitliga.

Resultatet enligt andra stycket ska justeras om tillämpningen 
av en redovisningsprincip eller redovisningsstandard på en 
intäktspost, kostnadspost eller transaktion leder till 
permanenta skillnader i förhållande till resultatet enligt 
första stycket som överstiger en miljon euro. Vid 
tillämpningen av beloppsangivelsen i euro ska belopp i annan 
valuta räknas om på det sätt som anges i 1 kap. 4 §.

Koncernredovisning

19 § Med koncernredovisning avses

1. en enhets redovisning som upprättats enligt en allmänt 
erkänd redovisningsstandard och i vilken tillgångar, skulder, 
intäkter, kostnader och kassaflöden hos enheten och eventuella 
enheter som den har ett bestämmande inflytande över redovisas 
som en enda ekonomisk enhet,

2. den redovisning som en enhet i en koncern som avses i 7 § 2 
upprättar enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard,

3. räkenskaper som upprättats av ett moderföretag, men inte 
enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard, och som senare 
har justerats för att förhindra eventuell betydande 
snedvridning av konkurrensen, eller

4. om moderföretaget inte upprättar räkenskaper enligt 1, 2 
eller 3, de räkenskaper som skulle ha upprättats om 
moderföretaget var skyldigt att göra det enligt

a) en allmänt erkänd redovisningsstandard, eller

b) en annan redovisningsstandard under förutsättning att 
räkenskaperna har justerats för att förhindra eventuell 
betydande snedvridning av konkurrensen.

Allmänt erkänd redovisningsstandard

20 § Med allmänt erkänd redovisningsstandard avses följande 
redovisningsstandarder: 

- International Financial Reporting Standards (IFRS) som 
antagits av International Accounting Standards Board,

- IFRS som antagits av unionen i enlighet med 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 om 
tillämpning av internationella redovisningsstandarder, eller

- de allmänt erkända redovisningsprinciperna i Australien, 
Brasilien, Kanada, medlemsstaterna i Europeiska unionen, 
staterna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, Hongkong 
(Kina), Japan, Mexiko, Nya Zeeland, Folkrepubliken Kina, 
Republiken Indien, Republiken Korea, Ryssland, Singapore, 
Schweiz, Förenade kungariket och Amerikas förenta stater.

Godkänd redovisningsstandard

21 § Med godkänd redovisningsstandard avses allmänt erkända 
redovisningsprinciper som är tillåtna av ett godkänt 
redovisningsorgan i den stat där enheten hör hemma.

Ett godkänt redovisningsorgan är det organ i en stat som har 
rättslig behörighet att föreskriva, fastställa eller godta 
redovisningsstandarder.

Räkenskapsår

22 § Med räkenskapsår avses den redovisningsperiod för vilken 
moderföretaget i en koncern upprättar sin koncernredovisning.

Om moderföretaget inte upprättar en koncernredovisning avses 
med räkenskapsår i stället kalenderår.

Bokfört nettovärde av materiella tillgångar

23 § Med bokfört nettovärde av materiella tillgångar avses 
genomsnittet av de materiella tillgångarnas värde i 
årsredovisningen vid räkenskapsårets ingång och utgång efter 
att hänsyn tagits till ackumulerade avskrivningar, 
värdeminskningar och nedskrivningar.

Beskattningsår

24 § Med beskattningsår avses det år som motsvarar 
moderföretagets räkenskapsår.

Minimiskattesats

25 § Med minimiskattesats avses en skattesats om 15 procent.

System för beskattning av kontrollerade utländska företag

26 § Med system för beskattning av kontrollerade utländska 
företag avses skatteregler, med undantag för en huvudregel som 
avses i 4 §, som innebär att den som direkt eller indirekt 
äger andelar i en utländsk enhet eller ett fast driftställes 
huvudenhet är skattskyldig för sin andel av eller hela den 
utländska koncernenhetens inkomst, oavsett om den delas ut 
eller inte.

Kvalificerat imputationsbelopp

27 § Med kvalificerat imputationsbelopp avses medräknad skatt 
som är betald av eller påförd en koncernenhet och som kan 
återbetalas till eller avräknas hos den som faktiskt har rätt 
till utdelning från enheten, om sådan återbetalning eller 
avräkning medges 

1. i en annan stat än den som påförde den medräknade skatten,

2. den mottagare som faktiskt har rätt till utdelningen och 
utdelningen beskattas minst med minimiskattesatsen enligt den 
nationella lagstiftningen i den stat där den medräknade 
skatten påfördes,

3. en fysisk person som faktiskt har rätt till utdelningen och 
som har hemvist i den stat där den medräknade skatten påfördes 
och utdelningen beskattas minst med den allmänt gällande 
inkomstskattesatsen, eller

4. en myndighetsenhet, ett offentligt organ, en internationell 
organisation, en ideell organisation, en pensionsenhet, en 
investeringsenhet som inte ingår i koncernen, eller till ett 
livförsäkringsbolag i den mån utdelningen erhålls i samband 
med inhemsk pensionsenhetsverksamhet och beskattas på liknande 
sätt som en utdelning som erhålls av en pensionsenhet.

I fråga om en ideell organisation, en pensionsenhet, en 
investeringsenhet och ett livförsäkringsbolag gäller första 
stycket 4 bara om den stat som påfört de medräknade skatterna 
är den stat där 

- den ideella organisationen eller pensionsenheten inrättats 
och förvaltas, 

- investeringsenheten bildats och regleras, eller 

- livförsäkringsbolaget hör hemma. 

I fråga om medräknad skatt som är betald av eller påförd ett 
fast driftställe avses sådan utdelning som huvudenheten 
lämnat.

Icke kvalificerat imputationsbelopp

28 § Med icke kvalificerat imputationsbelopp avses skatt som 
inte uppfyller kriterierna i 27 § och som betalas av eller 
påförs en koncernenhet och som

1. återbetalas vid utdelningstillfället till den som har rätt 
till utdelningen från koncernenheten, 

2. avräknas hos den som har rätt till utdelningen mot skatt på 
annan inkomst än utdelningen, eller 

3. återbetalas till det utdelande bolaget vid utdelning till 
dess ägare.

Kvalificerat skattetillgodohavande

29 § Med kvalificerat skattetillgodohavande avses

1. ett anspråk på återbetalning (skattetillgodohavande) som är 
utformat på ett sådant sätt att det ska betalas kontant eller 
på något motsvarande sätt till en koncernenhet inom fyra år 
från den dag då koncernenheten har rätt att erhålla 
betalningen enligt lagstiftningen i den stat som beviljar 
detta, eller

2. om skattetillgodohavandet delvis återbetalas, den del av 
skattetillgodohavandet som ska betalas kontant eller på något 
motsvarande sätt till en koncernenhet inom fyra år från den 
dag då koncernenheten har rätt att erhålla detta belopp.

Ett kvalificerat skattetillgodohavande ska inte omfatta något 
skattebelopp som kan avräknas eller återbetalas på grundval av 
ett imputationsbelopp enligt 27 eller 28 §.

Marknadsmässigt överlåtbart skattetillgodohavande

29 a § Med marknadsmässigt överlåtbart skattetillgodohavande 
avses ett tillgodohavande

1. som inte är ett kvalificerat skattetillgodohavande,

2. som ger innehavaren en rätt att minska sin kostnad avseende 
medräknade skatter i den stat som beviljar tillgodohavandet, 

3. som uppfyller kriteriet om överlåtbarhet i 29 b §, och

4. vars överlåtbarhet uppfyller kriteriet om marknadsmässighet 
i 29 c §. Lag (2024:1248).

29 b § För en koncernenhet för vilken ett 
skattetillgodohavande har beviljats är kriteriet om 
överlåtbarhet uppfyllt om tillgodohavandet kan överlåtas till 
någon som inte är närstående enligt 29 e § under det 
räkenskapsår då tillgodohavandet uppkommer (uppkomståret) 
eller inom 15 månader från uppkomstårets utgång.

För ett företag som har förvärvat ett skattetillgodohavande är 
kriteriet om överlåtbarhet uppfyllt om tillgodohavandet kan 
överlåtas vidare till någon som inte är närstående enligt 
29 e § under det räkenskapsår då det förvärvades. Rätten att 
överlåta tillgodohavandet vidare får inte vara mer begränsad 
än vad som gällde för det företag för vilket tillgodohavandet 
beviljades. Lag (2024:1248).

29 c § För en koncernenhet för vilken ett 
skattetillgodohavande har beviljats är kriteriet om 
marknadsmässighet uppfyllt om tillgodohavandet överlåts till 
någon som inte är närstående enligt 29 e § inom 15 månader 
från uppkomstårets utgång för ett pris som minst uppgår till 
det lägsta marknadsmässiga priset enligt 29 d §. Kriteriet är 
uppfyllt även om tillgodohavandet inte har överlåtits eller 
har överlåtits till en närstående part, om liknande 
tillgodohavanden är föremål för handel mellan oberoende parter 
inom 15 månader från uppkomstårets utgång för ett pris som 
minst uppgår till det lägsta marknadsmässiga priset enligt 
29 d §.

För ett företag som har förvärvat ett skattetillgodohavande är 
kriteriet om marknadsmässighet uppfyllt om tillgodohavandet 
har förvärvats från en part som inte är närstående enligt 
29 e § för ett pris som minst uppgår till det lägsta 
marknadsmässiga priset enligt 29 d §. Lag (2024:1248).

29 d § Det lägsta marknadsmässiga priset motsvarar 80 procent 
av nuvärdet av den skatteminskning enligt 29 a § 2 som ännu 
inte har utnyttjats.

Nuvärdet ska beräknas med hänsyn till

1. räntan på ett skuldinstrument utgivet av den stat som 
beviljat skattetillgodohavandet, med samma löptid upp till fem 
år och utgivet under det år tillgodohavandet överläts eller, 
om tillgodohavandet inte har överlåtits, under uppkomståret, 
och 

2. det maximala belopp som skatten kan minskas med varje år 
enligt villkoren för tillgodohavandet. Lag (2024:1248).

29 e § Vid tillämpningen av 29 b och 29 c §§ ska bedömningen 
av om två företag är närstående göras i enlighet med artikel 
5.8 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och 
förmögenhet. Lag (2024:1248).

Icke marknadsmässigt överlåtbart skattetillgodohavande

29 f § Med icke marknadsmässigt överlåtbart 
skattetillgodohavande avses ett skattetillgodohavande som inte 
är ett kvalificerat skattetillgodohavande och som

- om det innehas av det företag för vilket det beviljades, 
uppfyller kriteriet om överlåtbarhet i 29 b § och inte är ett 
marknadsmässigt överlåtbart skattetillgodohavande enligt 
29 a §, eller

- om det innehas av ett företag som har förvärvat 
tillgodohavandet, inte är ett marknadsmässigt överlåtbart 
skattetillgodohavande enligt 29 a §. Lag (2024:1248).

Övrigt skattetillgodohavande

30 § Med övrigt skattetillgodohavande avses ett anspråk på 
återbetalning som inte omfattas av 29, 29 a eller 29 f §.
Lag (2024:1248).

Godkänt utdelningsskattessystem

31 § Med godkänt utdelningsskattesystem avses ett 
bolagsskattesystem som

1. leder till skatt på vinst bara när sådan vinst delas ut 
eller anses vara utdelad till aktieägarna, eller när företaget 
har vissa andra kostnader än rörelsekostnader,

2. innebär att skatt tas ut utifrån en skattesats som är lika 
med eller högre än minimiskattesatsen, och

3. var i kraft senast den 1 juli 2021.

Särskilda subjekt

Myndighetsenhet

32 § Med myndighetsenhet avses en enhet

1. som helt och hållet ägs av ett offentligt organ, 

2. som inte bedriver handel eller näringsverksamhet och som 
har som huvudsakligt ändamål att fullgöra offentliga 
förvaltningsuppgifter,

3. som är redovisningsskyldig inför det offentliga organet för 
sitt övergripande resultat och som årligen rapporterar in 
uppgifter till detta, 

4. vars nettoinkomster, om dessa fördelas, endast tillgodogörs 
det offentliga organet utan att någon del av nettoinkomsterna 
fördelas till förmån för någon privatperson, och

5. vars tillgångar tillfaller det offentliga organet vid 
upplösning.

Med myndighetsenhet avses också en enhet som uppfyller 
kriterierna i första stycket men som i stället för det ändamål 
som anges i första stycket 2 har som huvudsakligt ändamål att 
förvalta eller investera det offentliga organets tillgångar 
genom att göra och inneha investeringar, förvalta tillgångar 
och bedriva därmed sammanhängande investeringsverksamhet till 
förmån för det offentliga organets tillgångar. Lag (2024:1248).

Internationell organisation

33 § Med internationell organisation avses en mellanstatlig 
eller överstatlig organisation

1. som har bildats enligt en överenskommelse mellan 
huvudsakligen stater,

2. som har ett gällande värdlandsavtal eller annan 
överenskommelse om immunitet och privilegier med den stat där 
organisationen är etablerad, och

3. vars inkomster enligt lag eller organisationens styrande 
dokument inte gynnar privatpersoner.

Med internationell organisation avses även en institution 
eller ett organ som ägs helt av en internationell organisation 
enligt första stycket.

Ideell organisation

34 § Med ideell organisation avses en enhet som uppfyller 
samtliga följande kriterier:

1. den har etablerats och är verksam i den stat där den har 
hemvist och

a) dess ändamål avser uteslutande religion, välgörenhet, 
vetenskap, konst, kultur, idrott, utbildning eller liknande 
ändamål, eller

b) den är en yrkesorganisation, branschorganisation, 
handelskammare, arbetstagarorganisation, jord- eller 
trädgårdsbruksorganisation, medborgarorganisation eller en 
organisation som uteslutande verkar för att främja social 
välfärd,

2. dess inkomster är i väsentlig mån befriade från 
inkomstskatt i den stat där den har hemvist,

3. den har inte några ägare eller medlemmar med ägar- eller 
vinstintressen i enhetens intäkter eller tillgångar,

4. dess intäkter eller tillgångar får inte delas ut eller 
användas till förmån för privatpersoner eller enheter vars 
ändamål inte avser välgörenhet, annat än

a) som en följd av att enheten fullföljer de ändamål som anges 
i 1,

b) som skälig ersättning för utförda tjänster eller användning 
av egendom eller kapital, eller

c) som betalning som motsvarar skäligt marknadsvärde för 
egendom som enheten har förvärvat, 

5. dess tillgångar tillfaller eller återförs till en annan 
ideell organisation eller till ett offentligt organ i staten 
där enheten har hemvist vid dess upphörande, likvidation eller 
upplösning, och

6. den bedriver inte handel eller annan verksamhet som inte 
har direkt samband med de ändamål för vilka den etablerades.

Pensionsenhet

35 § Med pensionsenhet avses en pensionsfond eller en 
investeringsenhet för pensioner.

Pensionsfond

36 § Med pensionsfond avses en enhet som är etablerad i en 
stat och vars verksamhet i staten uteslutande eller så gott 
som uteslutande består i att administrera eller tillhandahålla 
pensionsförmåner och kompletterande förmåner till enskilda i 
den staten.

Som ytterligare förutsättning gäller 

1. att enheten är reglerad som en sådan i den staten, eller 

2. att förmånerna är tryggade och finansieras av en samling av 
tillgångar som förvaltas för att säkerställa att förmånerna 
fullgörs om den som lämnat pensionsutfästelsen blir insolvent.

Investeringsenhet för pensioner

37 § Med investeringsenhet för pensioner avses en enhet som är 
etablerad för och som uteslutande eller så gott som 
uteslutande bedriver verksamhet för att

1. investera medel till förmån för en pensionsfond, eller 

2. stödja verksamhet som bedrivs av en pensionsfond i samma 
koncern.

Investeringsenhet

38 § Med investeringsenhet avses en investeringsfond eller ett 
fastighetsinvesteringsföretag. 

Med investeringsenhet avses också en enhet som till minst 95 
procent ägs av en eller flera investeringsfonder eller 
fastighetsinvesteringsföretag och som uteslutande eller så 
gott som uteslutande bedriver verksamhet som består i att 
inneha tillgångar eller investera medel till förmån för 
ägaren. Ett indirekt ägarförhållande jämställs med ett direkt 
ägande om samtliga enheter i ägarkedjan är investeringsfonder 
eller fastighetsinvesteringsföretag.

Med investeringsenhet avses vidare en enhet vars värde till 
minst 85 procent ägs av investeringsfonder eller 
fastighetsinvesteringsföretag. Detta gäller dock bara om dess 
inkomst uteslutande eller så gott som uteslutande består av 
sådana utdelningar och andra värdeöverföringar eller vinster 
och förluster som enligt 3 kap. 9 eller 10 § inte ingår i det 
justerade resultatet.

Investeringsfond

39 § Med investeringsfond avses en enhet eller en annan 
juridisk konstruktion

1. som är utformad för gemensam förvaltning av ett antal från 
varandra fristående investerares tillgångar,

2. som investerar i enlighet med en fastställd 
investeringspolicy,

3. som gör det möjligt för investerare att minska 
transaktions-, forsknings- och analyskostnader eller sprida 
risker kollektivt,

4. som huvudsakligen är utformad för att generera avkastning 
eller vinst på investeringar, eller att skydda mot en särskild 
eller allmän händelse eller effekt,

5. vars investerare har rätt till avkastning från fondens 
tillgångar eller intäkter från dessa tillgångar, på grundval 
av deras respektive bidrag,

6. som omfattas av ett regelverk för investeringsverksamhet, 
inbegripet relevanta bestämmelser om penningtvätt och 
investerarskydd, i den stat där den är etablerad eller 
förvaltas, eller vars ledning omfattas av ett sådant 
regelverk, och

7. som förvaltas av yrkesverksamma förvaltare för 
investerarnas räkning.

Fastighetsinvesteringsföretag

40 § Med fastighetsinvesteringsföretag avses en enhet 

- som har ett stort antal delägare, 

- som huvudsakligen innehar fast egendom, och 

- vars inkomst endast beskattas i ett led, antingen i enheten 
eller hos delägarna, senast ett år efter räkenskapsårets 
utgång.

Försäkringsinvesteringsenhet

41 § Med försäkringsinvesteringsenhet avses en enhet som

1. har etablerats med anledning av skyldigheter enligt ett 
försäkrings- eller livränteavtal, 

2. uteslutande ägs av en eller flera enheter inom samma 
koncern, vilka är föremål för lagstiftning avseende 
försäkringsföretag i den stat där 
försäkringsinvesteringsenheten hör hemma, och 

3. i övrigt uppfyller villkoren för att utgöra antingen en 
investeringsfond enligt 39 § eller ett 
fastighetsinvesteringsföretag enligt 40 §.

Förfarande 

Tilläggsskatterapport

42 § Med tilläggsskatterapport avses en sådan 
tilläggsskatterapport som ska lämnas enligt 33 d kap. 
skatteförfarandelagen (2011:1244).

Rapporterande enhet

43 § Med rapporterande enhet avses en enhet som lämnar 
tilläggsskatterapport.

Övrigt

Lågbeskattad koncernenhet

44 § Med lågbeskattad koncernenhet avses

1. en koncernenhet som hör hemma i en lågskattestat, eller

2. en koncernenhet som är statslös och har ett positivt 
justerat resultat och en effektiv skattesats som är lägre än 
minimiskattesatsen.

En koncernenhet anses alltid vara lågbeskattad om tillkommande 
tilläggsskatt har fördelats till koncernenheten enligt 3 kap. 
40 och 41 §§ eller 4 kap. 19 §. 

Lågskattestat

45 § Med lågskattestat avses, i fråga om en koncern, en stat 
där koncernen har

1. en justerad vinst, och 

2. en effektiv skattesats som är lägre än minimiskattesatsen.

Stat

46 § Med stat avses även jurisdiktion. 

Modellreglerna

47 § Med modellreglerna avses the Tax Challenges Arising from 
the Digitalisation of the Economy Global Anti-Base Erosion 
Model Rules (Pillar Two) antagna av OECD/G20 Inclusive 
Framework on BEPS den 14 december 2021. 

Statslös koncernenhet

48 § Med statslös koncernenhet avses en koncernenhet som inte 
hör hemma i en stat enligt 1 kap. 13-15 §§.

3 kap. Beräkning av tilläggsskattebeloppet

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- beräkning av det justerade resultatet (2-22 §§ ),

- beräkning av justerad skattekostnad (23-36 §§ ), och 

- beräkning av tilläggsskattebelopp (37-42 §§ ).
Lag (2024:1248).

Beräkning av det justerade resultatet

Huvudprinciper för beräkning

2 § En koncernenhets justerade resultat är det resultat som 
enheten har eller skulle ha redovisat enligt räkenskaper som 
upprättats med ledning av de redovisningsprinciper som 
tillämpas i dess moderföretags koncernredovisning enligt en 
allmänt erkänd redovisningsstandard 

- utan hänsyn till elimineringar för koncerninterna 
transaktioner, och

- med justeringar enligt 8-22 §§.

I 4, 5 och 7 kap. finns ytterligare bestämmelser som kan 
påverka det justerade resultatet. I 7 kap. 50 § finns en 
bestämmelse om de värden som resultatberäkningen ska baseras 
på för förvärvade enheter. 

Moderföretagets koncernredovisning är inte upprättad enligt en 
allmänt erkänd redovisningsstandard

3 § Om koncernredovisningen för en koncernenhets moderföretag 
inte är upprättad enligt en allmänt erkänd 
redovisningsstandard gäller följande. Koncernenhetens resultat 
enligt 2 § ska bestämmas på grundval av de 
redovisningsprinciper som moderföretaget har tillämpat i sina 
räkenskaper enligt 2 kap. 19 § 3. Om detta resultat har 
påverkats av skillnaderna mellan de tillämpade 
redovisningsprinciperna och en allmänt erkänd 
redovisningsstandard, ska det justeras så att skillnaderna 
inte leder till någon betydande snedvridning av konkurrensen. 

Moderföretaget upprättar inte någon koncernredovisning

4 § Om en koncernenhets moderföretag inte har upprättat någon 
koncernredovisning enligt 2 kap. 19 § 1-3 gäller följande. 
Koncernenhetens resultat enligt 2 § ska bestämmas på grundval 
av redovisningsprinciperna i en allmänt erkänd 
redovisningsstandard.

Resultatet får även bestämmas enligt redovisningsprinciperna i 
en godkänd redovisningsstandard. Om detta resultat har 
påverkats av skillnaderna mellan de tillämpade 
redovisningsprinciperna och en allmänt erkänd 
redovisningsstandard, ska det justeras så att skillnaderna 
inte leder till någon betydande snedvridning av konkurrensen. 

Alternativregel för beräkningen 

5 § Beräkningen av det justerade resultatet enligt 2 § får i 
stället för vad som sägs i den paragrafen utgå från en annan 
allmänt erkänd redovisningsstandard eller en godkänd 
redovisningsstandard, om

1. det inte skäligen kan krävas att resultatet bestäms med 
ledning av moderföretagets redovisningsprinciper,

2. enheten upprättar sina räkenskaper enligt dessa alternativa 
principer, och

3. uppgifterna i redovisningen är tillförlitliga. 

Om en tillämpning av en sådan redovisningsstandard som avses i 
första stycket på en intäktspost, kostnadspost eller annan 
transaktion leder till en permanent avvikelse i resultatet i 
förhållande till ett resultat, beräknat enligt 2 §, och denna 
avvikelse överstiger en miljon euro, ska resultatet justeras. 

Vid tillämpningen av den beloppsangivelse i euro som finns i 
andra stycket ska belopp i annan valuta räknas om på det sätt 
som anges i 1 kap. 4 §.

Särskild regel för beräkningen av nationell tilläggsskatt

6 § Vid bestämmandet av svensk nationell tilläggsskatt gäller 
att beräkningen av det justerade resultatet för svenska 
koncernenheter i en koncern ska utgå från en nationell 
redovisningsstandard, i stället för vad som framgår av 2-5 §§.
Lag (2024:1248).

6 a § Med en nationell redovisningsstandard avses en allmänt 
erkänd redovisningsstandard eller godkänd 
redovisningsstandard. Detta förutsätter dock

1. att redovisningsstandarden är tillåten enligt lag eller 
godkänd av ett godkänt redovisningsorgan i Sverige,

2. att det följer av lag att alla koncernenheter ska upprätta 
redovisning eller att deras redovisning ska vara föremål för 
extern revision, och 

3. att alla svenska koncernenheter i koncernen använder samma 
redovisningsstandard och har samma räkenskapsår som det 
räkenskapsår som gäller för moderföretagets 
koncernredovisning. Lag (2024:1248).

6 b § Om beräkningen enligt 6 § utgår från en godkänd 
redovisningsstandard ska resultatet justeras för att förhindra 
en betydande snedvridning av konkurrensen enligt 7 §.
Lag (2024:1248).

Betydande snedvridning av konkurrensen

7 § En betydande snedvridning av konkurrensen anses uppstå om 
tillämpningen av en särskild princip eller ett särskilt 
förfarande enligt en godkänd redovisningsstandard för 
koncernen som helhet leder till skillnader som uppgår till mer 
än 75 miljoner euro under ett räkenskapsår vid en jämförelse 
med tillämpning av motsvarande princip eller förfarande enligt 
IFRS som antagits av International Accounting Standards Board, 
eller IFRS som antagits av unionen i enlighet med förordning 
(EG) nr 1606/2002. 

Vid tillämpningen av den beloppsangivelse i euro som finns i 
första stycket ska belopp i annan valuta räknas om på det sätt 
som anges i 1 kap. 4 §.

Nettoskattekostnad

8 § Resultatet ska justeras så att det inte påverkas av 
nettoskattekostnaderna.

Med nettoskattekostnaderna avses nettoposten av

1. aktuella och uppskjutna medräknade skatter som har 
kostnadsförts, inklusive medräknade skatter avseende inkomster 
som är undantagna vid beräkningen av det justerade resultatet,

2. uppskjutna skattefordringar som är hänförliga till en 
förlust under året,

3. tilläggsskatt, och

4. icke kvalificerat imputationsbelopp. 

Undantagna utdelningar

9 § Utdelning eller annan värdeöverföring som har tagits emot 
eller anteciperats och som har sin grund i ägarintressen ska 
inte tas med i det justerade resultatet.

Detta gäller dock inte om

1. de andelar som ägarintresset avser är ett portföljinnehav, 
och

2. koncernenheten som tar emot utdelningen i ekonomisk mening 
har ägt andelarna mindre än ett år vid dagen för utdelningen 
eller värdeöverföringen.

En utdelning eller värdeöverföring är inte heller undantagen 
om den lämnas av en investeringsenhet eller en 
försäkringsinvesteringsenhet och omfattas av ett val enligt 
7 kap. 36 §. Lag (2024:1248).

Utdelning på vissa finansiella instrument

9 a § Om ett finansiellt instrument i redovisningen delas upp 
på en del eget kapital och en del skuld ska mottagen utdelning 
som är hänförlig till den del som redovisas som skuld inte 
behandlas som utdelning eller annan värdeöverföring enligt 
9 §.

Om ett finansiellt instrument som utfärdats av en koncernenhet 
och som innehas av en annan koncernenhet i samma koncern 
behandlas som skuld i redovisningen hos en av dessa och som 
eget kapital hos den andra, ska utfärdarens klassificering 
gälla vid tillämpningen av 9 §. Lag (2024:1248).

Undantagen vinst eller förlust avseende ägarintressen

10 § Vinster och förluster som ingår i enhetens resultat ska 
inte tas med i det justerade resultatet, om

1. de beror på ändringar i det verkliga värdet på ett 
ägarintresse som inte är ett portföljinnehav,

2. de avser ett ägarintresse som redovisas enligt 
kapitalandelsmetoden, eller

3. de avser vinst eller förlust vid avyttring av ett 
ägarintresse som inte utgör ett portföljinnehav.

Omvärdering av materiella anläggningstillgångar

11 § Resultatet ska justeras med ett belopp som motsvarar en 
redovisad värdeförändring, ökad eller minskad med tillhörande 
uppskjuten skatt hänförlig till räkenskapsåret, som beror på 
tillämpningen av en redovisningsprincip avseende materiella 
anläggningstillgångar som innebär att 

1. tillgångarna omvärderas löpande i redovisningen till 
verkligt värde, 

2. värdeförändringen redovisas mot eget kapital, och

3. vinster och förluster därefter inte påverkar 
resultaträkningen.

Justering till följd av omorganisering

12 § Resultatet ska justeras med belopp som avser vinst eller 
förlust som ska undantas enligt bestämmelserna om 
omorganisering i 7 kap. 59-61 §§. Undantagna vinster ska 
minska det justerade resultatet och undantagna förluster ska 
öka det justerade resultatet.

Asymmetrisk vinst eller förlust i utländsk valuta

13 § Resultatet ska justeras för vinst eller förlust i 
utländsk valuta för en koncernenhet vars funktionella valuta 
och beskattningsvaluta skiljer sig åt. Justering ska göras om 
vinsten eller förlusten

1. ingår i koncernenhetens beskattningsbara vinst eller 
förlust och är hänförlig till fluktuationer i valutakursen 
mellan den funktionella valutan och beskattningsvalutan,

2. ingår i koncernenhetens redovisade resultat och är 
hänförlig till fluktuationer i valutakursen mellan den 
funktionella valutan och beskattningsvalutan,

3. ingår i koncernenhetens redovisade resultat och är 
hänförlig till fluktuationer i valutakursen mellan en tredje 
utländsk valuta och koncernenhetens funktionella valuta, eller

4. kan hänföras till fluktuationer i valutakursen mellan en 
tredje utländsk valuta och beskattningsvalutan, oavsett om 
vinsten eller förlusten i den tredje utländska valutan ingår i 
den beskattningsbara inkomsten eller inte.

Den funktionella valutan är den valuta som används för att 
fastställa enhetens redovisade resultat. Beskattningsvalutan 
är den valuta som används för att fastställa koncernenhetens 
skattepliktiga inkomst när medräknade skatter beräknas. En 
tredje utländsk valuta är en valuta som varken är enhetens 
funktionella valuta eller beskattningsvaluta.

Mutor och böter

14 § Följande kostnader ska inte räknas med i resultatet:

1. kostnader som hänför sig till betalningar som enligt 
reglerna i den stat där koncernenheten eller moderföretaget 
hör hemma är olagliga, däribland mutor och olagliga 
provisioner, och 

2. böter och sanktionsavgifter, om ett bötes- eller 
sanktionsbelopp som belastat resultatet för räkenskapsåret 
uppgår till eller överstiger 50 000 euro eller vad som 
motsvarar 50 000 euro i koncernenhetens funktionella valuta.

Vid tillämpningen av den beloppsangivelse i euro som finns i 
första stycket 2 ska belopp i annan valuta räknas om på det 
sätt som anges i 1 kap. 4 §.

Fel under tidigare räkenskapsår och byte av 
redovisningsprinciper

15 § Om fel som avser tidigare års resultat och som avser en 
intäkt eller kostnad som skulle ha ingått i det justerade 
resultatet har korrigerats genom en justering direkt mot eget 
kapital, ska det justerade resultatet ökas eller minskas med 
ett belopp motsvarande den del av korrigeringsbeloppet som 
inte redovisats i resultaträkningen. Detta gäller dock inte om 
en sådan korrigering av tidigare fel resulterat i en väsentlig 
minskning av en sådan skuld avseende medräknade skatter som 
avses i 4 kap. 20 § andra stycket.

Första stycket gäller också i fråga om en korrigeringspost som 
uppstått till följd av byte av redovisningsprinciper eller 
redovisningspolicy, om den har redovisats direkt mot eget 
kapital och avser en intäkt eller kostnad som ska ingå i det 
justerade resultatet. 

Pensionskostnader

16 § Resultatet ska justeras för skillnaden mellan den 
redovisade pensionskostnaden och det belopp som tillförts en 
pensionsenhet för räkenskapsåret. Detta gäller dock bara för 
pension som tryggas genom överföring till en pensionsenhet.

Justering av koncerninterna transaktioner 

17 § Resultatet ska justeras enligt följande:

1. Transaktioner mellan koncernenheter som är hemmahörande i 
olika stater som inte redovisats till samma belopp i de båda 
koncernenheternas räkenskaper eller som inte är i enlighet med 
marknadsmässiga villkor ska justeras så att de uppgår till 
samma belopp och är i enlighet med sådana villkor.

2. En förlust vid försäljning eller annan överföring av en 
tillgång mellan två koncernenheter i samma stat som inte 
redovisats enligt marknadsmässiga villkor ska justeras till 
det belopp som följer av sådana villkor, om förlusten ska ingå 
i beräkningen av det justerade resultatet.

Med marknadsmässiga villkor avses sådana villkor som skulle ha 
avtalats mellan sinsemellan oberoende företag för motsvarande 
transaktion under jämförbara omständigheter.

Kvalificerade skattetillgodohavanden

18 § Ett kvalificerat skattetillgodohavande ska tas upp som 
intäkt för det år då det har beviljats.

Om det kvalificerade skattetillgodohavandet har beviljats i 
samband med en koncernenhets förvärv eller tillverkning av en 
tillgång, får enheten välja att i stället fördela intäkten på 
tillgångens nyttjandeperiod eller minska värdet beträffande 
tilläggsskatt på tillgången. Detta gäller dock bara om enheten 
har behandlat tillgodohavandet på samma sätt i sin 
redovisning.

En koncernenhet som har beviljats ett kvalificerat 
skattetillgodohavande och överlåter det ska behandla 
överlåtelsen enligt 18 b §. En koncernenhet som förvärvar ett 
kvalificerat skattetillgodohavande ska behandla det enligt 
18 c §. Lag (2024:1248).

Marknadsmässigt överlåtbara skattetillgodohavanden

18 a § En koncernenhet som har beviljats ett marknadsmässigt 
överlåtbart skattetillgodohavande ska ta upp detta som intäkt 
för det år då det har beviljats.

Om det marknadsmässigt överlåtbara skattetillgodohavandet har 
beviljats i samband med en koncernenhets förvärv eller 
tillverkning av en tillgång, får enheten välja att i stället 
fördela intäkten på tillgångens nyttjandeperiod eller minska 
värdet beträffande tilläggsskatt på tillgången. Detta gäller 
dock bara om enheten har hanterat skattetillgodohavandet på 
motsvarande sätt i redovisningen.

Till den del skattetillgodohavandet inte längre kan göras 
gällande, ska det dras av som kostnad eller föranleda en 
höjning av värdet beträffande tilläggsskatt på tillgången.
Lag (2024:1248).

18 b § Om en koncernenhet som har beviljats ett 
marknadsmässigt överlåtbart skattetillgodohavande överlåter 
detta inom 15 månader från uppkomstårets utgång, ska 
försäljningspriset tas upp som intäkt för uppkomståret i 
stället för vad som anges i 18 a § andra stycket.

Om en överlåtelse som avses i första stycket sker senare än 
15 månader från uppkomstårets utgång, ska skillnaden mellan 
det återstående tillgodohavandet och försäljningspriset dras 
av som kostnad för överlåtelseåret. Om koncernenheten har 
utnyttjat möjligheten att fördela en intäkt på tillgångens 
nyttjandeperiod, ska skillnaden mellan det återstående 
tillgodohavandet och försäljningspriset dras av som kostnad 
under tillgångens återstående nyttjandeperiod. Lag (2024:1248).

18 c § En koncernenhet som förvärvar ett marknadsmässigt 
överlåtbart skattetillgodohavande och utnyttjar detta för att 
minska medräknade skatter, ska ta upp en intäkt för det år som 
skatteminskningen erhålls. Intäkten ska uppgå till skillnaden 
mellan skatteminskningen och anskaffningsvärdet av den del av 
tillgodohavandet som utnyttjas.

Om förvärvaren överlåter skattetillgodohavandet vidare, ska en 
vinst tas upp som intäkt och en förlust dras av som kostnad 
för överlåtelseåret. Vinsten eller förlusten ska beräknas som 
försäljningspriset 

- minskat med anskaffningsvärdet för tillgodohavandet,

- ökat med de skatteminskningar som har erhållits, och 

- minskat med samtliga belopp som har tagits upp enligt första 
stycket. 

Om skattetillgodohavandet inte längre kan göras gällande, ska 
ett belopp dras av som kostnad. Beloppet ska motsvara 
anskaffningsvärdet för skattetillgodohavandet 

- ökat med samtliga belopp som har tagits upp enligt första 
stycket, och 

- minskat med de skatteminskningar som har erhållits.
Lag (2024:1248).

Icke marknadsmässigt överlåtbara skattetillgodohavanden och 
övriga skattetillgodohavanden

18 d § Icke marknadsmässigt överlåtbara skattetillgodohavanden 
och övriga skattetillgodohavanden ska inte tas upp som intäkt.
Lag (2024:1248).

Koncerninterna finansieringsarrangemang

19 § Resultatet ska ökas med kostnader som är hänförliga till 
finansieringsarrangemang genom vilka en eller flera 
koncernenheter ger tillgodohavanden till, eller på annat sätt 
gör investeringar i, en eller flera andra koncernenheter 
(koncerninternt finansieringsarrangemang) om

1. koncernenheten som har skulden eller som investeringen görs 
i hör hemma i en lågskattestat eller i en stat som skulle ha 
varit en lågskattestat om kostnaden inte hade belastat 
koncernenheten,

2. det koncerninterna finansieringsarrangemanget rimligen kan 
förväntas öka koncernhetens kostnader under den tid 
finansieringsarrangemanget löper utan att detta leder till en 
motsvarande ökning av den beskattningsbara inkomsten för den 
koncernenhet som ger krediten eller gör investeringen, och

3. den koncernenhet som ger krediten eller gör investeringen 
hör hemma i en stat som inte är en lågskattestat eller som 
inte skulle ha varit en lågskattestat om den koncernenheten 
inte hade haft de intäkter som är hänförliga till krediten 
eller investeringen.

Denna paragraf ska inte tillämpas om 22 § ska tillämpas.

Försäkringsföretag

20 § Vid beräkning av det justerade resultatet för ett 
försäkringsföretag gäller följande:

1. Om försäkringsföretaget har redovisat en sådan 
skattekostnad som avses i 25 § 3 ska avdrag göras för 
motsvarande belopp som har redovisats som en intäkt och som 
avser sådan skatt.

2. Eventuell avkastning på försäkringstagarnas kapital som 
inte återspeglas i försäkringsföretagets redovisning av vinst 
eller förlust ska tas med, i den mån motsvarande förändring av 
skulden till försäkringstagarna återspeglas i dess redovisning 
av vinst eller förlust.

3. En förändring av försäkringsföretagets skuld till 
försäkringstagare som motsvaras av en utdelning eller annan 
värdeöverföring ska inte tas med till den del den inte tas med 
vid en tillämpning av 9 §. Detsamma gäller för vinster och 
förluster som vid tillämpningen av 10 § inte tas med.
Lag (2024:1248).

21 § Vid beräkning av det justerade resultatet för ömsesidiga 
livförsäkringsbolag och livförsäkringsaktiebolag som inte får 
dela ut vinst ska avdrag göras för belopp som överförs till en 
konsolideringsfond. Belopp som tas i anspråk från 
konsolideringsfonden för att täcka en förlust ska läggas till.

Övrigt primärkapital för kapitaltäckningsändamål

22 § En koncernenhet som emitterat ett instrument för övrigt 
primärkapital för kapitaltäckningsändamål ska minska det 
justerade resultatet med belopp som inte dragits av som en 
kostnad i det redovisade resultatet men som 

- redovisats som en minskning av eget kapital för 
koncernenheten och 

- beror på genomförda eller kommande betalningar som utgör 
ränta, utdelning eller liknande.

En koncernenhet som är innehavare av ett instrument för övrigt 
primärkapital för kapitaltäckningsändamål ska öka det 
justerade resultatet med belopp som inte tagits upp som en 
intäkt i det redovisade resultatet men som 

- redovisats som en ökning av eget kapital för koncernenheten 
och 

- beror på genomförda eller kommande betalningar som utgör 
ränta, utdelning eller liknande.

Med instrument för övrigt primärkapital för 
kapitaltäckningsändamål avses ett instrument som 

- emitterats i enlighet med tillsyns- eller regleringskrav för 
den finansiella sektorn, 

- kan omvandlas till eget kapital eller skrivas ned under 
vissa särskilt angivna omständigheter, och 

- utformats för att kvittas mot förlust i händelse av 
finanskris. 

Beräkning av justerad skattekostnad

Beräkning av den justerade skattekostnaden

23 § Den justerade skattekostnaden är summan av de redovisade 
kostnaderna avseende medräknade aktuella skatter efter 
justeringar för

1. nettobeloppet för tillägg och minskningar enligt 28 och 
29 §§,

2. det uppskjutna skattejusteringsbeloppet enligt 30-34 d §§, 
och

3. nettoförändringen av skatter som redovisas direkt mot eget 
kapital till den del de hänför sig till intäkter eller 
kostnader som ingår i det justerade resultatet och som 
beskattas enligt lokala skatteregler.

Beräkningen av den justerade skattekostnaden ska utgå från den 
redovisning som används vid beräkning av det justerade 
resultatet enligt  
2-7 §§. Vid beräkningen ska justering bara göras en gång även 
om flera bestämmelser skulle kunna gälla för samma 
skattebelopp. 

I 27 § och i 7 kap. 11, 25, 63 och 64 §§ finns bestämmelser om 
fördelning av medräknade skatter till en annan koncernenhet än 
den som har tagit upp skatterna i sin redovisning.
Lag (2024:1248).

24 § Vid beräkning av den justerade skattekostnaden ska 
följande skatter räknas med (medräknade skatter):

1. skatt som redovisas i enhetens räkenskaper och som avser 
koncernenhetens intäkter eller vinst eller dess andel av 
intäkter eller vinst i en koncernenhet som den har ett 
ägarintresse i,

2. skatt som tas ut enligt ett godkänt utdelningsskattesystem,

3. skatt som påförs i stället för allmänt tillämplig 
bolagsskatt, och

4. skatt som tas ut på balanserade vinstmedel och annat eget 
kapital, däribland skatter som tas ut på en kombination av 
intäkter och eget kapital.

25 § Vid beräkning av den justerade skattekostnaden ska 
följande skatter inte räknas med:

1. tilläggsskatt,

2. icke kvalificerade imputationsbelopp, och

3. skatt som betalas av ett försäkringsföretag och som avser 
avkastning på försäkringstagares kapital.

26 § Skatter som avser vinst eller förlust och hänför sig till 
avyttring av fast egendom ska, om valmöjligheten i 4 kap. 9 § 
utnyttjas, inte räknas med i den justerade skattekostnaden för 
det år som valet görs.

Fördelning av medräknade skatter på utdelning 

27 § Skattekostnader som avses i 24 och 25 §§ i en 
koncernenhets räkenskaper och avser utdelning under 
räkenskapsåret från en annan koncernenhet ska fördelas till 
den koncernenhet som lämnade utdelningen.

Vid beräkning av nationell tilläggsskatt ska den kostnad som 
avser utländsk skatt och som fördelas till en svensk 
koncernenhet enligt första stycket inte beaktas.
Lag (2024:1248).

Justeringar av aktuell skatt

28 § Skattekostnaden ska ökas med medräknade skatter enligt 
följande:

1. skatt som redovisats som en kostnad som påverkar resultatet 
före skatt,

2. skatt som avser uppskjutna skattefordringar som hanteras 
enligt 4 kap. 14 § första stycket,

3. belopp som avser betalning under räkenskapsåret av skatt 
som tidigare år inte räknats med som en skattekostnad för att 
skattesituationen då var osäker, och

4. belopp som avser tillgodohavande eller återbetalning av ett 
kvalificerat skattetillgodohavande eller ett marknadsmässigt 
överlåtbart skattetillgodohavande om beloppet har minskat den 
aktuella skattekostnaden i räkenskaperna. Lag (2024:1248).

29 § Skattekostnaden ska minskas med

1. aktuell skattekostnad som avser intäkter om intäkterna inte 
ingår i beräkningen av det justerade resultatet,

2. skattekostnad som avser tillgodohavande eller återbetalning 
av ett övrigt skattetillgodohavande om kostnaden inte har 
minskat den aktuella skattekostnaden i räkenskaperna,

3. skatt som har återbetalats till eller tillgodoräknats en 
koncernenhet, om skatten inte har behandlats som en justering 
av skattekostnaderna i räkenskaperna,

4. aktuell skattekostnad som är hänförlig till en osäker 
skattesituation, och

5. aktuell skattekostnad som inte förväntas bli betald inom 
tre år från räkenskapsårets utgång.

Första stycket 3 ska inte tillämpas på kvalificerade 
skattetillgodohavanden, marknadsmässigt överlåtbara 
skattetillgodohavanden och icke marknadsmässigt överlåtbara 
skattetillgodohavanden. Lag (2024:1248).

29 a § För en koncernenhet för vilken ett icke marknadsmässigt 
överlåtbart skattetillgodohavande har beviljats ska 
skattekostnaden minskas med ett belopp som motsvarar den 
skatteminskning som enheten får med stöd av tillgodohavandet. 
Om tillgodohavandet överlåts ska ersättningen för 
tillgodohavandet minska skattekostnaden.

För en koncernenhet som har förvärvat ett icke marknadsmässigt 
överlåtbart skattetillgodohavande ska skattekostnaden minskas 
med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan det återstående 
tillgodohavandet vid förvärvet och anskaffningsvärdet. Detta 
gäller om inte annat framgår av tredje stycket. För ett visst 
år ska minskningen göras med så stor del av beloppet som årets 
utnyttjade tillgodohavande utgör av det återstående 
tillgodohavandet vid förvärvet. 

Om förvärvaren överlåter skattetillgodohavandet vidare ska en 
vinst på tillgodohavandet minska skattekostnaden och en 
förlust dras av som kostnad. Lag (2024:1248).

Justeringar avseende uppskjuten skatt 

30 § Det uppskjutna skattejusteringsbeloppet uppgår till den 
nettopost i räkenskaperna som visar räkenskapsårets förändring 
av uppskjutna skatteskulder och skattefordringar med 
justeringar enligt 31-34 d §§. Detta gäller under 
förutsättning att den skattesats som använts vid beräkningen i 
räkenskaperna är lika med eller lägre än minimiskattesatsen. 
Om den nationella skattesats som använts vid beräkningen är 
högre än minimiskattesatsen, ska det uppskjutna 
skattejusteringsbeloppet i stället beräknas utifrån 
minimiskattesatsen. Lag (2024:1248).

31 § Om en uppskjuten skattefordran avseende årets förlust 
inte alls har redovisats i räkenskaperna för att kriterierna 
för redovisning av fordran inte är uppfyllda, ska det 
uppskjutna skattejusteringsbeloppet minskas med ett belopp som 
motsvarar den minskning som skulle ha skett om den uppskjutna 
skattefordran hade redovisats.

32 § Om en uppskjuten skattefordran i räkenskaperna har 
beräknats utifrån en skattesats som understiger 
minimiskattesatsen, får den i stället beaktas till det värde 
som den skulle ha haft om den hade beräknats med ledning av 
minimiskattesatsen. Som förutsättning för detta gäller att

1. den uppskjutna skattefordran är hänförlig till en justerad 
förlust, och

2. omräkningen görs för det år som förlusten uppkommer.

Om en uppskjuten skattefordran ökas enligt första stycket ska 
en motsvarande minskning göras av det uppskjutna 
skattejusteringsbeloppet.

33 § Följande ska läggas till vid beräkningen av det 
uppskjutna skattejusteringsbeloppet:

1. belopp som enligt 34 § första stycket 2-4 inte har räknats 
med vid beräkningen av det uppskjutna skattejusteringsbeloppet 
för tidigare räkenskapsår men som har betalats under det 
aktuella räkenskapsåret, och

2. belopp som har minskat den justerade skattekostnaden enligt 
35 § första stycket för ett tidigare räkenskapsår, om beloppet 
har betalats under det aktuella räkenskapsåret.
Lag (2024:1248).

34 § Följande ska inte räknas med vid beräkningen av det 
uppskjutna skattejusteringsbeloppet:

1. skattekostnad som är hänförlig till poster som inte ingår i 
beräkningen av det justerade resultatet,

2. skattekostnad som är osäker,

3. skattekostnad som avser utdelning från en koncernenhet,

4. skattekostnad som avser en uppskjuten skatteskuld om 
skatteskulden omfattas av ett val enligt 4 kap. 17 §,

5. effekter som uppstår när värdet i redovisningen på en 
uppskjuten skattefordran justeras eller när principer för att 
ta upp en sådan fordran i redovisningen ändras,

6. skattekostnad som uppstår till följd av att den nationella 
skattesatsen ändras, och

7. effekter som uppstår till följd av att skattereduktion 
beviljas eller att ett reduktionsbelopp utnyttjas.

34 a § För en moderenhet som enligt nationella skatteregler är 
skattskyldig för inkomst i ett kontrollerat utländskt företag 
ska en fiktiv uppskjuten skattefordran beräknas, om

1. enhetens inhemska förlust helt eller delvis ska kvittas mot 
den utländska inkomsten, 

2. utländsk skatt får avräknas mot enhetens skatt på den 
utländska inkomsten först efter kvittning enligt 1, 

3. utländsk skatt inte får avräknas senare år, och

4. den inhemska förlust som helt eller delvis har kvittats 
enligt 1 ett tidigare år beaktas vid omklassificering av 
inhemsk inkomst till utländsk. 

Skattefordran ska uppgå till den inhemska förlusten som 
kvittas enligt första stycket 1 multiplicerad med det lägsta 
av den nationella skattesatsen och minimiskattesatsen.

Om den nationella skattesatsen överstiger minimiskattesatsen, 
ska den fiktiva uppskjutna skattefordran räknas om genom att 
beloppet enligt andra stycket multipliceras med 
minimiskattesatsen och divideras med den tillämpliga 
nationella skattesatsen. Om den nationella skattesatsen 
därefter ändras, ska kvarstående belopp räknas om enligt den 
nya skattesatsen. Lag (2024:1248).

34 b § Den fiktiva uppskjutna skattefordran ska minska det 
uppskjutna skattejusteringsbeloppet det år fordran uppkommer 
enligt 34 a §. Om fordran har räknats om enligt 34 a § tredje 
stycket sista meningen, ska det uppskjutna 
skattejusteringsbeloppet justeras i enlighet med omräkningen.

Fordran ska öka det uppskjutna skattejusteringsbeloppet det år 
en sådan omklassificering som anges i 34 a § första stycket 4 
sker och utländsk skatt därför avräknas. Ökningen ska uppgå 
till ett belopp som motsvarar fordran, dock högst det belopp 
som avräknats till följd av omklassificeringen.
Lag (2024:1248).

34 c § För en moderenhet som enligt nationella skatteregler är 
skattskyldig för inkomst i ett kontrollerat utländskt företag 
ska en särskild uppskjuten skattefordran beräknas, om

1. enhetens inhemska förlust helt eller delvis ska kvittas mot 
den utländska inkomsten, 

2. utländsk skatt får avräknas mot enhetens skatt på den 
utländska inkomsten först efter kvittning enligt 1, och

3. belopp som inte avräknats ett tidigare år får avräknas 
senare år mot skatt på den inhemska inkomst som ingår i 
beräkningen av enhetens justerade resultat. 

Den särskilda uppskjutna skattefordran ska uppgå till det 
lägsta av

1. det högsta tillåtna avräkningsbeloppet som enligt 
nationella regler får beaktas ett senare år, och

2. moderenhetens inhemska förlust för beskattningsåret enligt 
nationella regler multiplicerad med den nationella 
skattesatsen. 

Om den nationella skattesatsen överstiger minimiskattesatsen, 
ska den särskilda uppskjutna skattefordran räknas om genom att 
beloppet enligt andra stycket multipliceras med 
minimiskattesatsen och divideras med den tillämpliga 
nationella skattesatsen. Om den nationella skattesatsen 
därefter ändras, ska kvarstående belopp räknas om enligt den 
nya skattesatsen. Lag (2024:1248).

34 d § Den särskilda uppskjutna skattefordran ska minska det 
uppskjutna skattejusteringsbeloppet det år fordran uppkommer 
enligt 34 c §. Om fordran har räknats om enligt 34 c § tredje 
stycket sista meningen, ska det uppskjutna 
skattejusteringsbeloppet justeras i enlighet med omräkningen.

Fordran ska öka det uppskjutna skattejusteringsbeloppet det år 
avräkning av utländsk skatt sker på det sätt som anges i 
34 c § första stycket 3. Ökningen ska uppgå till ett belopp 
som motsvarar fordran, dock högst det belopp med vilket 
avräkning har medgetts. Lag (2024:1248).

Tidsgräns för uppskjutna skatteskulder

35 § Om en uppskjuten skatteskuld som påverkat koncernenhetens 
justerade skattekostnad inte återförs, betalas eller regleras 
på annat sätt senast vid utgången av det femte räkenskapsåret 
från det att den först redovisades i räkenskaperna, ska de 
justerade skattekostnaderna för det året då skulden först 
redovisades minskas med ett belopp som motsvarar den del av 
skulden som kvarstår. Effektiv skattesats och 
tilläggsskattebelopp ska då räknas om enligt 37 och 38 §§. 
Tillkommande tilläggsskattebelopp ska fördelas enligt 40 och 
41 §§.

I 4 kap. 17 § finns en bestämmelse om att en uppskjuten 
skatteskuld inte behöver beaktas. Lag (2024:1248).

36 § Bestämmelsen i 35 § första stycket gäller inte om den 
uppskjutna skatteskulden avser

1. värdeminskningsavdrag avseende materiella tillgångar,

2. kostnader för licenser eller liknande tillgångar som gäller 
i förhållande till en offentlig förvaltning och ger rätt att 
använda fast egendom eller nyttja en naturresurs, om 
nyttjandet medför betydande investeringar i materiella 
tillgångar,

3. kostnader för forskning och utveckling,

4. kostnader för avveckling och sanering,

5. orealiserade nettovinster vid redovisning till verkligt 
värde,

6. orealiserade nettovinster som beror på fluktuationer i 
utländsk valuta,

7. försäkringsreserver och förutbetalda anskaffningskostnader 
för försäkringsavtal,

8. vinster från försäljning av materiella 
anläggningstillgångar i samma stat som koncernenheten hör 
hemma i, om vinsterna återinvesteras i materiella 
anläggningstillgångar i samma stat, eller

9. ytterligare belopp som lagts till i redovisningen som en 
följd av en förändring av redovisningsprinciperna för de 
poster som avses i 1-8.

Beräkning av tilläggsskattebelopp

Beräkningen av den effektiva skattesatsen

37 § Den effektiva skattesatsen är kvoten av de sammanlagda 
justerade skattekostnaderna för koncernenheterna i en stat och 
det sammanlagda justerade resultatet för koncernenheterna i 
den staten.

Om de sammanlagda justerade skattekostnaderna för 
koncernenheterna i en stat uppgår till ett negativt belopp, 
ska ett överskjutande skattebelopp bestämmas. Detta gäller 
under förutsättning att underskottet som ger upphov till den 
negativa skattekostnaden inte kvittas mot tidigare års 
överskott vid inkomstbeskattningen. Det överskjutande 
skattebeloppet ska bestämmas till samma belopp som den 
sammanlagda justerade skattekostnaden uppgår till. Vid 
beräkningen av den effektiva skattesatsen ska den sammanlagda 
justerade skattekostnaden för koncernenheterna i staten ökas 
med ett positivt belopp motsvarande det överskjutande 
skattebeloppet.

Justerat resultat och justerad skattekostnad som avser en 
koncernenhet som är en investeringsenhet eller en 
försäkringsinvesteringsenhet ska inte räknas med. Särskilda 
regler för beräkning av effektiv skattesats för sådana enheter 
finns i 7 kap. 28 och 29 §§. Lag (2024:1248).

37 a § Ett överskjutande skattebelopp enligt 37 § eller 4 kap. 
19 a § ska, under varje efterföljande räkenskapsår då det 
uppkommer ett positivt justerat resultat i den stat för vilken 
ett överskjutande skattebelopp har bestämts och då den 
justerade skattekostnaden för staten uppgår till ett positivt 
belopp, minska den sammanlagda justerade skattekostnaden för 
koncernenheterna i den staten, dock lägst till noll.
Lag (2024:1248).

37 b § Om en, flera eller samtliga koncernenheter som hör 
hemma i den stat för vilken ett överskjutande skattebelopp har 
bestämts upphör att vara en del av koncernen, ska 
överskjutande skattebelopp kvarstå hos den koncern som 
koncernenheterna tillhörde under den tid då det överskjutande 
skattebeloppet bestämdes. Lag (2024:1248).

37 c § När ett överskjutande skattebelopp bestäms ska beloppet 
registreras i en förteckning över överskjutande skattebelopp.

När ett överskjutande skattebelopp minskar den justerade 
skattekostnaden enligt 37 a § ska det överskjutande 
skattebeloppet i förteckningen minskas med samma belopp.
Lag (2024:1248).

Tilläggsskattebeloppet för koncernenheterna i en stat

38 § Om den effektiva skattesatsen är lägre än 
minimiskattesatsen ska en procentsats för tilläggsskatt 
beräknas. Med procentsats för tilläggsskatt avses 
minimiskattesatsen minskad med koncernens effektiva skattesats 
för räkenskapsåret i den aktuella staten. 

Tilläggsskattebeloppet för koncernenheterna i en stat är lika 
med enheternas sammantagna överskjutande vinst multiplicerad 
med procentsatsen för tilläggsskatt för staten. Med 
överskjutande vinst avses det sammanlagda justerade resultatet 
för enheterna i en stat minskat med ett substansbelopp 
beräknat enligt 5 kap. 2-11 §§. Tilläggsskattebelopp som avser 
en koncernenhet som är en investeringsenhet eller en 
försäkringsinvesteringsenhet ska inte räknas med. Särskilda 
regler för beräkning av tilläggsskattebelopp för 
investeringsenheter och försäkringsinvesteringsenheter finns i 
7 kap. 30 och 30 a §§.

Tillkommande tilläggsskattebelopp ska läggas till 
tilläggsskattebeloppet för det aktuella räkenskapsåret. 
Nationell tilläggsskatt ska dras ifrån eller läggas till 
enligt förutsättningarna i 39 §. Lag (2024:1248).

39 § Tilläggsskattebeloppet för koncernenheterna i en utländsk 
stat ska minskas med belopp avseende den nationella 
tilläggsskatt som ska betalas i den stat där enheterna hör 
hemma.

Till den del nationell tilläggsskatt inte har betalats inom 
fyra år efter utgången av det räkenskapsår då den skulle ha 
betalats ska den läggas till tilläggsskattebeloppet för 
koncernenheterna i den staten i form av ett tillkommande 
tilläggsskattebelopp. Lag (2024:1248).

Tilläggsskattebeloppet för en koncernenhet

40 § Tilläggsskattebeloppet enligt 38 § ska fördelas mellan 
koncernenheterna i staten utifrån hur stor andel enhetens 
justerade vinst är av den justerade vinsten för samtliga 
koncernenheter som har justerad vinst och hör hemma i den 
staten. Ingen del av tilläggsskattebeloppet ska fördelas till 
koncernenheter som har justerad förlust.

Om tilläggsskattebeloppet för koncernenheterna i en stat 
endast består av tillkommande tilläggsskattebelopp och det 
inte finns någon justerad vinst i staten under räkenskapsåret, 
ska tilläggsskatten fördelas mellan koncernenheterna i staten 
enligt första stycket utifrån deras justerade vinst under de 
räkenskapsår som omräkningen avser. 

41 § Om tillkommande tilläggsskattebelopp fördelas enligt 40 § 
andra stycket till koncernenheter i en stat där 
koncernenheterna inte har någon justerad vinst, gäller 
följande vid beräkningen enligt 6 kap. 4-7 §§ av en 
moderenhets andel av det tillkommande tilläggsskattebeloppet. 
Varje koncernenhet ska då anses ha en justerad vinst som 
motsvarar det tillkommande tilläggsskattebelopp som fördelats 
till den koncernenheten dividerat med minimiskattesatsen. 

Statslösa koncernenheter

42 § För statslösa koncernenheter ska såväl den effektiva 
skattesatsen som tilläggsskattebeloppet beräknas enhet för 
enhet.

4 kap. Val, tillkommande tilläggsskattebelopp i vissa fall och 
justering av skattekostnad

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- val som påverkar det justerade resultatet (2-12 k §§ ),

- val som påverkar den justerade skattekostnaden (13-17 §§ ),

- tillkommande tilläggsskattebelopp när det sammanlagda 
justerade resultatet i en stat är en förlust (18-19 a §§ ),

- justering av skattekostnad i efterhand (20-24 §§ ), och

- uppskjutna skattefordringar, uppskjutna skatteskulder och 
överförda tillgångar vid övergången till systemet (25-28 b §§).
Lag (2024:1248).

Val som påverkar det justerade resultatet

Beräkning av det justerade resultatet vid aktiebaserad 
ersättning

2 § Vid beräkningen av det justerade resultatet för en 
koncernenhet får den rapporterande enheten välja att, i fråga 
om aktiebaserad ersättning, i stället för den redovisade 
kostnaden beräkna resultatet med ledning av den kostnad som 
behandlas som avdragsgill vid enhetens inkomstbeskattning. Då 
gäller bestämmelserna i 3-5 §§.

Ett val enligt första stycket gäller för samtliga 
koncernenheter i samma stat under det räkenskapsår som valet 
avser och de efterföljande räkenskapsår som omfattas av valet. 
Ett sådant val gäller i fem år från och med det räkenskapsår 
som valet avser. Därefter fortsätter valet att gälla, om den 
rapporterande enheten inte återkallar valet. Om valet 
återkallas kan ett nytt val enligt första stycket göras först 
fem år efter det år som återkallelsen avser. 

3 § Om instrument som är hänförliga till aktiebaserad 
ersättning förfaller utan att utnyttjas, ska vid beräkningen 
av det justerade resultatet hela den kostnad som för tidigare 
räkenskapsår har minskat det justerade resultatet tas upp för 
det räkenskapsår då möjligheten att utnyttja instrumentet 
förföll.

4 § Om en del av kostnaden för den aktiebaserade ersättningen 
har redovisats före det räkenskapsår då ett val enligt 2 § 
görs, ska resultatet korrigeras för det år då valet görs. Vid 
beräkningen av det justerade resultatet ska resultatet 
justeras med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan summan 
av de belopp som har dragits av vid beräkningen av det 
justerade resultatet för tidigare år och summan av de belopp 
som skulle ha dragits av, om valet enligt 2 § hade gjorts för 
de tidigare räkenskapsåren.

5 § Om ett val enligt 2 § återkallas gäller följande. Vid 
beräkningen av det justerade resultatet för det räkenskapsår 
som återkallelsen avser ska en intäkt tas upp. Intäkten ska 
uppgå till summan av de belopp som för tidigare räkenskapsår 
har dragits av från det justerade resultatet minskad med 
summan av de redovisade kostnaderna. Detta gäller endast för 
positiva belopp och för belopp som avser ersättning som inte 
realiserats eller betalats ut före det räkenskapsår då valet 
återkallas.

Tillgångar och skulder som redovisas till verkligt värde

6 § Vid beräkningen av det justerade resultatet för en 
koncernenhet får den rapporterande enheten, avseende 
tillgångar och skulder som tas upp till verkligt värde i 
redovisningen, välja att i stället lägga realiserade vinster 
och förluster till grund för beräkningen. I så fall ska 
undantag göras för vinst eller förlust som beror på att 
redovisningen sker till verkligt värde. Vid avyttring eller 
återbetalning ska realiserade vinster och förluster ligga till 
grund för beräkningen. 

Om valet enligt första stycket görs för samma räkenskapsår som 
tillgången förvärvas eller skulden uppkommer, ska 
anskaffningsvärdet ligga till grund för beräkningen av det 
justerade resultatet. Om valet görs för ett senare år än det 
år då tillgången förvärvades eller skulden uppkom, ska i 
stället det bokförda värdet den första dagen på det 
räkenskapsår som valet avser ligga till grund för beräkningen.

7 § Ett val enligt 6 § gäller för samtliga koncernenheter i 
samma stat och för samtliga tillgångar som redovisas till 
verkligt värde. Den rapporterande enheten kan dock välja att 
begränsa valet till att endast gälla materiella tillgångar 
eller sådana tillgångar och skulder som innehas av 
investeringsenheter. 

Valet gäller i fem år från och med det räkenskapsår som valet 
avser. Därefter fortsätter valet att gälla, om den 
rapporterande enheten inte återkallar valet. Om valet 
återkallas kan ett nytt val enligt första stycket göras först 
fem år efter det år som återkallelsen avser.

8 § Om valet återkallas ska ett belopp tas med vid beräkningen 
av det justerade resultatet. Detta belopp ska uppgå till 
skillnaden mellan

1. tillgångens eller skuldens verkliga värde den första dagen 
på det räkenskapsår som återkallelsen avser, och 

2. det värde som legat till grund för beräkningen av det 
justerade resultatet.

Vinst eller förlust vid avyttring av fast egendom

9 § Vid beräkningen av det justerade resultatet får den 
rapporterande enheten välja att behandla vinst eller förlust 
vid avyttring av fast egendom på det sätt som framgår av 10 §, 
om

1. den fasta egendomen finns i samma stat som den avyttrande 
koncernenheten hör hemma i,

2. förvärvaren inte ingår i samma koncern som den avyttrande 
koncernenheten, och 

3. den enhet som utnyttjar vinsten eller förlusten för 
avräkning hör hemma i samma stat som den koncernenhet som 
avyttrat fastigheten med vinst.

Ett val enligt första stycket gäller för det räkenskapsår som 
valet avser. 

10 § Sådan vinst som avses i 9 § ska avräknas mot 
koncernenhetens eller en annan koncernenhets förlust vid en 
sådan avyttring som avses i 9 § under räkenskapsåret eller de 
fyra år som föregår detta (femårsperioden). Vinsten ska först 
avräknas mot förlust som uppstått under femårsperiodens första 
räkenskapsår. Återstående vinst ska avräknas mot förluster 
senare år under femårsperioden.

Om det återstår vinst efter att den avräknats mot förluster 
enligt första stycket ska vinsten fördelas jämnt över 
femårsperioden. Vinsten ska hänföras till de koncernenheter 
som hör hemma i samma stat som den avyttrande koncernenheten 
och som gjort sådana vinster som avses i 9 §. Den återstående 
vinsten ska fördelas proportionellt med hänsyn till 
koncernenhetens vinst i förhållande till motsvarande vinster 
för alla koncernenheter i staten. Om det under något 
räkenskapsår inte finns någon koncernenhet som har gjort en 
sådan vinst som avses i 9 §, ska det återstående beloppet för 
det året fördelas lika mellan koncernenheterna i staten.

11 § Ett val enligt 9 § medför att justerat resultat, effektiv 
skattesats och tilläggsskattebelopp enligt 3 kap. ska räknas 
om för samtliga koncernenheter och räkenskapsår som berörs av 
valet. Den tilläggsskatt som tillkommer ska enligt 3 kap. 38 § 
läggas till tilläggsskattebeloppet för det år som valet enligt 
9 § avser. Tillkommande tilläggsskattebelopp ska fördelas 
enligt 3 kap. 40 och 41 §§.

I 3 kap. 26 § finns en bestämmelse som avser skatter 
hänförliga till vinster eller förluster när 9 § tillämpas. 

Transaktioner mellan koncernenheter som ingår i en grupp för 
skattekonsolidering

12 § Vid beräkningen av det justerade resultatet får den 
rapporterande enheten välja att eliminera koncerninterna 
intäkter, kostnader, vinster och förluster om koncernenheterna 

1. hör hemma i samma stat, och 

2. ingår i en grupp för konsolidering av skatt.

För det år då valet görs eller återkallas ska justeringar 
göras så att poster inte beaktas mer än en gång och inte 
heller utelämnas helt.

Ett val enligt första stycket gäller i fem år från och med det 
räkenskapsår som valet avser. Därefter fortsätter valet att 
gälla, om den rapporterande enheten inte återkallar valet. Om 
valet återkallas kan ett nytt val enligt första stycket göras 
först fem år efter det år som återkallelsen avser.

Nettoinvestering i utlandsverksamhet

12 a § Vid beräkningen av det justerade resultatet för en 
koncernenhet får den rapporterande enheten välja att inte ta 
med vinster och förluster som återspeglas i koncernenhetens 
redovisade resultat och som är hänförliga till 
valutakursförändringar avseende säkringsinstrument, om

1. den aktuella valutakursrisken som har säkrats genom 
säkringsinstrumentet avser ett ägarintresse som inte är ett 
portföljinnehav, 

2. vinster och förluster hänförliga till säkringsinstrumentet 
redovisas direkt mot eget kapital i moderföretagets 
koncernredovisning, och

3. säkringsinstrumentet utgör en effektiv säkring enligt de 
redovisningsprinciper som tillämpas i moderföretagets 
koncernredovisning.

Ett val enligt första stycket gäller i fem år från och med det 
räkenskapsår som valet avser. Därefter fortsätter valet att 
gälla, om den rapporterande enheten inte återkallar valet. Om 
valet återkallas kan ett nytt val enligt första stycket göras 
först fem år efter det år som återkallelsen avser.
Lag (2024:1248).

Ackordsvinster

12 b § Vid beräkningen av det justerade resultatet för en 
koncernenhet får den rapporterande enheten välja att inte ta 
med en ackordsvinst, om ackordet följer av ett konkurs- eller 
insolvensförfarande som

1. övervakas av en domstol eller motsvarande instans, eller 

2. hanteras av en oberoende konkursförvaltare eller 
motsvarande befattningshavare.

Den rapporterande enheten får också välja att inte ta med en 
ackordsvinst, om

1. ackordet ingår i en ackordsuppgörelse som omfattar minst en 
borgenär som inte är närstående till gäldenären, och 

2. det på grundval av utredning från en oberoende part kan 
antas att gäldenären skulle ha blivit insolvent inom tolv 
månader, om uppgörelsen inte hade omfattat borgenärerna som 
inte är närstående till gäldenären. Lag (2024:1248).

12 c § Vid beräkningen av det justerade resultatet för en 
koncernenhet får den rapporterande enheten också välja att 
inte ta med en ackordsvinst i det justerade resultatet, om

1. ackord beviljas i förhållande till en borgenär som inte är 
närstående till gäldenären, och

2. gäldenärens skulder omedelbart före ackordsuppgörelsen 
översteg det verkliga värdet av gäldenärens tillgångar.

Det belopp som undantas vid beräkningen får högst uppgå till 
det lägsta av 

1. det belopp med vilket gäldenärens skulder översteg det 
verkliga värdet av dess tillgångar omedelbart före 
ackordsuppgörelsen, och

2. det belopp av ackordsvinsten som inte är en skattepliktig 
intäkt vid inkomstbeskattningen i den stat där gäldenären hör 
hemma. Lag (2024:1248).

12 d § Vid tillämpningen av 12 b och 12 c §§ ska bedömningen 
av om två företag är närstående göras i enlighet med artikel 
5.8 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och 
förmögenhet. Lag (2024:1248).

Undantagna utdelningar och andra värdeöverföringar

12 e § Vid beräkningen av det justerade resultatet för en 
koncernenhet får den rapporterande enheten välja att ta med 
sådana utdelningar och andra värdeöverföringar från 
portföljinnehav som enligt 3 kap. 9 § inte ska tas med.

Ett val enligt första stycket gäller i fem år från och med det 
räkenskapsår som valet avser. Därefter fortsätter valet att 
gälla, om den rapporterande enheten inte återkallar valet. Om 
valet återkallas kan ett nytt val enligt första stycket göras 
först fem år efter det år som återkallelsen avser.
Lag (2024:1248).

Undantagen vinst eller förlust avseende ägarintressen

12 f § Vid beräkningen av det justerade resultatet för en 
koncernenhet får den rapporterande enheten välja att ta med 
redovisad vinst eller förlust avseende ägarintressen som 
enligt 3 kap. 10 § inte ska tas med och som inte utgör 
kvalificerade ägarintressen. Valet innebär att följande poster 
ska tas med vid beräkningen av det justerade resultatet:

1. redovisade poster avseende vinst eller förlust hänförlig 
till värdering till verkligt värde eller nedskrivning av ett 
ägarintresse om ägarenheten beskattas för värdeförändringen 
eller, om ägarenheten beskattas först vid realisering, 
ägarenhetens bokförda uppskjutna skatt har påverkats av 
värdeförändringen,

2. redovisade poster avseende vinst eller förlust hänförlig 
till ett ägarintresse i en skattetransparent enhet som 
ägarenheten redovisar enligt kapitalandelsmetoden, och

3. vinst eller förlust hänförlig till avyttring av ett 
ägarintresse om vinsten är skattepliktig och förlusten 
avdragsgill vid den nationella inkomstbeskattningen.
Lag (2024:1248).

12 g § Ett val enligt 12 f § gäller för samtliga 
koncernenheter som hör hemma i samma stat och för samtliga 
sådana ägarintressen som dessa koncernenheter innehar. Valet 
gäller i fem år från och med det räkenskapsår som valet avser. 
Därefter fortsätter valet att gälla, om den rapporterande 
enheten inte återkallar valet. Om valet återkallas kan ett 
nytt val göras först fem år efter det år som återkallelsen 
avser.

Om ett ägarintresse har gett upphov till en förlust eller ett 
kostnadsavdrag som har beaktats vid beräkningen av det 
justerade resultatet ska dock det ägarintresset fortfarande 
omfattas av valet, även om valet i övrigt återkallas.
Lag (2024:1248).

12 h § Med kvalificerat ägarintresse avses ett ägarintresse i 
en skattetransparent enhet under förutsättning att

- investeringen behandlas som en ägarandel enligt nationell 
skattelagstiftning och enligt en allmänt erkänd 
redovisningsstandard i den stat där den skattetransparenta 
enheten bedriver verksamhet,

- den skattetransparenta enhetens tillgångar, skulder, 
intäkter, kostnader och kassaflöden inte tas upp i samma 
koncernredovisning som ägarenhetens tillgångar, skulder, 
intäkter, kostnader och kassaflöden, och 

- investeringen i ägarintresset rimligen kan förväntas ge en 
positiv avkastning endast på grund av möjligheten för 
ägarenheten att tillgodogöra sig skattetillgodohavanden som 
inte är kvalificerade skattetillgodohavanden.

Bedömningen av vilken avkastning som rimligen kan förväntas 
ska baseras på vad som är känt vid tidpunkten för 
investeringen. Lag (2024:1248).

12 i § För en ägarenhet som omfattas av ett val enligt 12 f § 
gäller följande avseende en kvalificerad transparent 
skatteförmån hänförlig till innehav av ett kvalificerat 
ägarintresse. Om ägarenheten i sin redovisning har hanterat 
skatteförmånen som en minskning av enhetens skattekostnad, ska 
skatteförmånen läggas till vid beräkningen av den justerade 
skattekostnaden 

för koncernenheten. Förmånen ska i stället behandlas som en 
återbetalning av investerat belopp, till den del förmånen 
tillsammans med utdelning, återbetalning från det 
kvalificerade ägarintresset eller köpeskilling vid avyttring 
av ägarintresset sammantaget motsvarar ägarenhetens 
anskaffningskostnad för det kvalificerade ägarintresset.

När anskaffningskostnaden för det kvalificerade ägarintresset 
anses helt återbetald enligt första stycket, ska ytterligare 
kvalificerad transparent skatteförmån, utdelning eller 
återbetalning från det kvalificerade ägarintresset som 
tillkommer ägarenheten minska den justerade skattekostnaden. 
Motsvarande gäller för köpeskilling vid avyttring av det 
kvalificerade ägarintresset. Lag (2024:1248).

12 j § Om koncernenheten i sin redovisning periodiserar den 
kvalificerade transparenta skatteförmånen proportionerligt 
över det kvalificerade ägarintressets förväntade innehavstid, 
ska samma periodisering gälla vid tillämpning av 12 i §.

Om koncernenheten inte tillämpar proportionerlig periodisering 
i sin redovisning kan den rapporterande enheten välja att ändå 
tillämpa sådan periodisering vid beräkningen av den justerade 
skattekostnaden för ägarenheten. Ett sådant val måste göras 
avseende det tidigaste av det första år som ägarenheten 
innehar det aktuella kvalificerade ägarintresset och det 
första år som ägarenheten omfattas av denna lag eller av 
utländsk lagstiftning som är likvärdig med och administreras 
på ett sätt som är förenligt med bestämmelserna i rådets 
direktiv 2022/2523 i den ursprungliga lydelsen eller, när det 
gäller en stat utanför Europeiska unionen, modellreglerna.
Lag (2024:1248).

12 k § Med kvalificerad transparent skatteförmån avses det 
belopp som motsvarar summan av

- skattetillgodohavanden som tillgodoräknas en ägarenhet av 
ett kvalificerat ägarintresse, och

- underskott hänförligt till ett kvalificerat ägarintresse som 
är skattemässigt avdragsgillt för ägarenheten, multiplicerat 
med den nominella inkomstskattesats som ägarenheten beskattas 
med i den stat där den hör hemma. Lag (2024:1248).

Val som påverkar den justerade skattekostnaden

Alternativregel för uppskjuten skattefordran

13 § Vid beräkning av den effektiva skattesatsen i en stat 
enligt 3 kap. 37 § får den rapporterande enheten välja att, i 
stället för att för koncernenheterna i staten beakta 
uppskjutna skattejusteringsbelopp beräknade enligt 3 kap. 30-
36 §§, ta upp en särskild uppskjuten skattefordran. Detta 
gäller bara om det sammanlagda justerade resultatet för de 
koncernenheter som hör hemma i staten är en förlust. Den 
särskilda uppskjutna skattefordran ska motsvara 
koncernenheternas sammanlagda justerade förlust multiplicerad 
med minimiskattesatsen.

Ett val enligt första stycket gäller för samtliga 
koncernenheter i den aktuella staten och får inte göras 
avseende koncernenheter som hör hemma i en stat som har ett 
godkänt utdelningsskattesystem som kan vara tillämpligt för 
någon av de aktuella koncernenheterna.

Ett val enligt första stycket får göras endast för det första 
räkenskapsår som en enhet i den stat som valet gäller ingår i 
den koncern som omfattas av denna lag eller av utländsk 
lagstiftning som är likvärdig med och administreras på ett 
sätt som är förenligt med bestämmelserna i rådets direktiv 
2022/2523 i den ursprungliga lydelsen eller, när det gäller en 
stat utanför Europeiska unionen, modellreglerna. Därefter 
fortsätter valet att gälla, om den rapporterande enheten inte 
återkallar valet. Lag (2024:1248).

14 § En särskild uppskjuten skattefordran enligt 13 § ska 
minskas för det räkenskapsår då det sammanlagda justerade 
resultatet för koncernenheterna i staten är en vinst. 
Minskningen ska uppgå till det lägsta av

1. det belopp som motsvarar den justerade vinsten 
multiplicerad med minimiskattesatsen, och 

2. det belopp som skattefordran uppgår till.

Återstående skattefordran ska överföras till efterföljande 
räkenskapsår och läggas samman med motsvarande fordringar 
under dessa år.

15 § Om den rapporterande enheten återkallar valet enligt 13 § 
ska den särskilda uppskjutna skattefordran minskas till noll 
med verkan från den första dagen på det räkenskapsår som 
återkallelsen avser.

16 § Om valet enligt 13 § avser en delägarbeskattad enhet som 
är ett moderföretag ska den särskilda uppskjutna skattefordran 
beräknas med hänsyn till enhetens justerade förlust efter de 
justeringar som avses i 7 kap. 14 §.

Uppskjuten skatteskuld 

17 § Den rapporterande enheten får välja att vid beräkningen 
av den justerade skattekostnaden inte beakta en uppskjuten 
skatteskuld som inte förväntas bli reglerad inom den tid som 
anges i 3 kap. 35 § första stycket.

Ett sådant val gäller för det räkenskapsår som valet avser.
Lag (2024:1248).

Tillkommande tilläggsskattebelopp när det sammanlagda 
justerade resultatet i en stat är en förlust

18 § Ett tillkommande tilläggsskattebelopp ska beräknas, om

1. det sammanlagda justerade resultatet för koncernenheterna i 
en stat är en förlust, och

2. den justerade skattekostnaden är

a) ett negativt belopp, och

b) lägre än ett belopp som beräknas genom att den justerade 
förlusten multipliceras med minimiskattesatsen.

Det tillkommande tilläggsskattebeloppet ska uppgå till 
skillnaden mellan den justerade skattekostnaden och den 
justerade förlusten multiplicerad med minimiskattesatsen.
Lag (2024:1248).

19 § Tillkommande tilläggsskattebelopp enligt 18 § ska 
fördelas till koncernenheter i staten med justerade 
skattekostnader som

1. understiger noll, och

2. understiger det justerade resultatet multiplicerat med 
minimiskattesatsen.

Beloppet ska fördelas proportionellt. Det belopp som ska 
hänföras till respektive enhet beräknas genom att den 
justerade skattekostnaden för enheten dras av från dess 
justerade resultat multiplicerat med minimiskattesatsen.

En koncernenhet ska vid beräkningen enligt 6 kap. 4-7 §§ anses 
ha en justerad vinst som motsvarar det tillkommande 
tilläggsskattebelopp som fördelats på den koncernenheten 
dividerat med minimiskattesatsen.

19 a § Om ett tillkommande tilläggsskattebelopp ska beräknas 
enligt 18 § kan den rapporterande enheten välja att i stället 
för att tillämpa 18 och 19 §§ beräkna ett överskjutande 
skattebelopp. Detta gäller under förutsättning att 
underskottet som ger upphov till den negativa skattekostnaden 
inte kvittas mot tidigare års överskott vid 
inkomstbeskattningen. Ett sådant val gäller för det 
räkenskapsår som valet avser.

Det överskjutande skattebeloppet ska uppgå till skillnaden 
mellan den justerade skattekostnaden och den justerade 
förlusten multiplicerad med minimiskattesatsen. 

Vad som sägs i 3 kap. 37 a-37 c §§ gäller för ett 
överskjutande skattebelopp beräknat enligt första och andra 
styckena. Lag (2024:1248).

Justering av skattekostnad i efterhand

20 § Om en koncernenhet justerar kostnaden för medräknade 
skatter i räkenskaperna för ett tidigare räkenskapsår, ska den 
justerade skattekostnaden inte ändras för det tidigare året. I 
stället ska motsvarande belopp påverka den justerade 
skattekostnaden för det aktuella räkenskapsåret.

Om en sådan justering innebär att skattekostnaden minskar ska 
dock den effektiva skattesatsen och tilläggsskattebeloppet 
räknas om i enlighet med 3 kap. 37 och 38 §§ för det år 
justeringen avser (justeringsåret) och de efterföljande år som 
påverkas. Ett tillkommande tilläggsskattebelopp ska enligt 
3 kap. 38 § läggas till tilläggsskattebeloppet för det 
aktuella räkenskapsåret och ska fördelas enligt 3 kap. 40 och 
41 §§. 

21 § Den rapporterande enheten får välja att låta en 
oväsentlig minskning av skattekostnaden för medräknade skatter 
påverka det innevarande räkenskapsåret i stället för 
justeringsåret.

En minskning av skattekostnaden är oväsentlig om minskningarna 
sammantaget för koncernenheterna i den aktuella staten 
understiger en miljon euro. Vid tillämpningen av 
beloppsangivelsen i euro ska belopp i annan valuta räknas om 
på det sätt som anges i 1 kap. 4 §.

Ett val enligt första stycket gäller för det räkenskapsår som 
valet avser. 

22 § Om skattesatsen i en stat sänks så att den understiger 
minimiskattesatsen och det leder till att den uppskjutna 
skattekostnaden för en koncernenhet minskar, ska ett belopp 
som motsvarar förändringen behandlas enligt 20 och 21 §§.

23 § Om en uppskjuten skattekostnad har beräknats enligt en 
nationell skattesats som är lägre än minimiskattesatsen och 
den nationella skattesatsen höjs, ska den uppskjutna 
skattekostnad som följer av en sådan höjning behandlas enligt 
20 § för det räkenskapsår då skatten betalas.

Justeringen enligt första stycket får inte överstiga ett 
belopp som motsvarar den uppskjutna skattekostnaden beräknad 
enligt minimiskattesatsen. 

24 § Om mer än en miljon euro av en koncernenhets aktuella 
skattekostnad, som ingår i de medräknade skatterna, inte har 
betalats inom tre år från räkenskapsårets utgång, ska justerad 
skattekostnad, effektiv skattesats och tilläggsskattebelopp 
räknas om. Den justerade skattekostnaden ska då minskas med 
det obetalda beloppet. Vid tillämpningen av beloppsangivelsen 
i euro ska belopp i annan valuta räknas om på det sätt som 
anges i 1 kap. 4 §.

Den effektiva skattesatsen och tilläggsskattebeloppet ska då 
räknas om i enlighet med 3 kap. 37 och 38 §§ för 
justeringsåret och de efterföljande år som påverkas. Ett 
tillkommande tilläggsskattebelopp ska enligt 3 kap. 38 § 
läggas till tilläggsskattebeloppet för det innevarande 
räkenskapsåret och ska fördelas enligt 3 kap. 40 och 41 §§. 

Uppskjutna skattefordringar, uppskjutna skatteskulder och 
överförda tillgångar vid övergången till systemet

25 § Vid fastställande av den effektiva skattesatsen för 
koncernenheter i en stat för ett övergångsår enligt 26 § och 
för varje därpå följande räkenskapsår ska alla de uppskjutna 
skattefordringar och uppskjutna skatteskulder som återspeglas 
eller redovisas i alla koncernenheters räkenskaper i en stat 
beaktas för övergångsåret.

Uppskjutna skattefordringar och uppskjutna skatteskulder ska 
räknas med utifrån den skattesats som är lägst av 
minimiskattesatsen och den tillämpliga nationella 
skattesatsen. En uppskjuten skattefordran som har redovisats 
till en skattesats som är lägre än minimiskattesatsen får dock 
räknas om enligt minimiskattesatsen om den skattskyldige kan 
visa att den uppskjutna skattefordran är hänförlig till en 
justerad förlust.

Effekter som uppstår när värdet på en uppskjuten skattefordran 
justeras eller när principer för att ta upp en sådan fordran i 
räkenskaperna ändras ska inte påverka värdet av den uppskjutna 
skattefordran. 

25 a § Om en fordran avseende avräkning av utländsk skatt har 
beräknats enligt en skattesats som överstiger 
minimiskattesatsen, ska den räknas om genom att det redovisade 
beloppet multipliceras med minimiskattesatsen och divideras 
med den tillämpliga nationella skattesatsen. Om den nationella 
skattesatsen därefter ändras, ska kvarstående belopp räknas om 
enligt den nya skattesatsen. Lag (2024:1248).

25 b § Om ett skattetillgodohavande har uppkommit före 
övergångsåret men utnyttjas under ett senare år, ska 
skattekostnaden inte minskas enligt 3 kap. 29 §.
Lag (2024:1248).

25 c § Lag (2024:1248).
Om en uppskjuten skattefordran inte alls har redovisats 
i räkenskaperna för att kriterierna för redovisning av fordran 
inte är uppfyllda, ska fordran ändå tas upp vid tillämpning av 
25 §. Lag (2024:1248).

26 § Med övergångsår för en stat avses det första räkenskapsår 
då en koncernenhet omfattas av en lagstiftning som är 
likvärdig med och administreras på ett sätt som är förenligt 
med 

1. bestämmelserna i rådets direktiv 2022/2523, i den 
ursprungliga lydelsen, eller

2. när det gäller en stat utanför Europeiska unionen, 
modellreglerna.

27 § Uppskjutna skattefordringar och uppskjutna skatteskulder 
som avses i 25 § ska inte justeras enligt 3 kap. 34 eller 
35 §.

Uppskjutna skattefordringar som härrör från sådana poster som 
enligt 3 kap. inte ska ingå vid beräkningen av det justerade 
resultatet ska dock undantas från den beräkning som avses i 
25 § när sådana uppskjutna skattefordringar uppkommer i en 
transaktion som har ägt rum efter den 30 november 2021.
Lag (2024:1248).

28 § Vid överföring av tillgångar mellan koncernenheter efter 
den 30 november 2021 men före början av den överförande 
koncernenhetens övergångsår, ska värdet beträffande 
tilläggsskatt för de överförda tillgångarna vid överföringen 
anses motsvara tillgångarnas värde enligt den överförande 
koncernenhetens redovisning. Detta gäller dock inte för 
lagertillgångar. Uppskjutna skattefordringar och skatteskulder 
ska fastställas på grundval av samma värde.

Första stycket gäller för samtliga transaktioner som 
redovisningsmässigt behandlas som överföring av äganderätten 
från en part till en annan. Bestämmelsen ska även tillämpas om 
en koncernenhet skriver upp värdet på tillgångar i 
redovisningen.

Om parterna redovisar intäkter och motsvarande kostnader under 
samma räkenskapsår, ska första och andra styckena inte 
tillämpas på leasingavtal, licensavtal och swapavtal som 
reglerar totalavkastning. Lag (2024:1248).

28 a § Vid transaktioner som avses i 28 § får den förvärvande 
koncern-enheten ta upp en fordran avseende uppskjuten skatt 
till den del den avyttrande koncernenheten har beskattats för 
transaktionen.

En fordran avseende uppskjuten skatt enligt första stycket får 
inte överstiga skillnaden mellan det skattemässiga värdet på 
en tillgång enligt lokala skatteregler och värdet enligt 28 § 
multiplicerad med minimiskattesatsen. En sådan fordran ska 
inte påverka det uppskjutna skattejusteringsbeloppet enligt 
3 kap. 30-34 d §§ för det år då fordran uppkommer. I stället 
ska fordrans värde justeras årligen i proportion till den 
minskning av det bokförda värdet för tillgången som görs det 
året. Lag (2024:1248).

28 b § Vid transaktioner som avses i 28 § kan den förvärvande 
koncernenheten välja att, i stället för värdet enligt den 
paragrafen, använda tillgångens verkliga värde. Detta gäller 
om

- koncernenheten i redovisningen tar upp tillgången till 
verkligt värde, och 

- en fordran avseende uppskjuten skatt enligt 28 a § skulle ha 
uppgått till skillnaden mellan det skattemässiga värdet enligt 
lokala skatteregler och värdet enligt 28 § multiplicerad med 
minimiskattesatsen om 28 a § hade tillämpats. Lag (2024:1248).

5 kap. Substansbelopp, verksamhet av begränsad betydelse och 
internationell sjöfartsverksamhet

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- substansbelopp (2-11 §§ ),

- undantag vid verksamhet av begränsad betydelse (12-14 §§ ), 
och

- undantag för internationell sjöfartsverksamhet (15-19 §§ ).
Lag (2024:1248).

Substansbelopp

Beräkningen av substansbeloppet

2 § Vid beräkningen enligt 3 kap. 38 § av den överskjutande 
vinsten ska en koncerns sammanlagda justerade resultat i en 
stat minskas med ett substansbelopp. Substansbeloppet för 
samtliga koncernenheter som hör hemma i en stat är summan av 
ett belopp som avser personalkostnader beräknade enligt 3 § 
och ett belopp som avser materiella anläggningstillgångar 
beräknat enligt 4 §.

Första stycket gäller inte för investeringsenheter eller 
försäkringsinvesteringsenheter. Lag (2024:1248).

Personalkostnader

3 § Beloppet för personalkostnader för anställda och oberoende 
uppdragstagare som arbetar i en koncernenhets ordinarie 
verksamhet och under koncernens ledning och kontroll beräknas 
enligt följande. Om dessa anställda och uppdragstagare arbetar 
mer än femtio procent av sin arbetstid för koncernen i den 
stat där koncernenheten hör hemma, är beloppet för 
koncernenheten fem procent av kostnaderna för dem. För dem som 
arbetar högst femtio procent av sin arbetstid för koncernen i 
den stat där koncernenheten hör hemma, är beloppet i stället 
fem procent av den andel av kostnaderna som hänför sig till 
arbetet där.

Följande ska inte ingå i beräkningen:

1. personalkostnader som lagts till balansvärdet på sådana 
materiella

anläggningstillgångar som avses i 4 §, och

2. personalkostnader som kan hänföras till det resultat som 
inte tas med vid beräkningen av det justerade resultatet 
enligt 15 §. Lag (2024:1248).

Materiella anläggningstillgångar

4 § Om en koncernenhets materiella anläggningstillgångar mer 
än femtio procent av tiden finns i den stat där koncernenheten 
hör hemma, är beloppet för materiella anläggningstillgångar 
fem procent av balansvärdet på tillgångarna.

Om en koncernenhets materiella anläggningstillgångar högst 
femtio procent av tiden finns i den stat där koncernenheten 
hör hemma, uppgår beloppet för tillgångar till högst fem 
procent av den andel av beloppet som motsvaras av den tid som 
tillgångarna finns där.

Som materiella anläggningstillgångar behandlas också följande 
tillgångar om de finns i eller kan hänföras till samma stat:

1. naturresurser,

2. leasetagares nyttjanderätt till materiella 
anläggningstillgångar som redovisas som tillgång i 
balansräkningen, och

3. en licens eller ett liknande arrangemang från en offentlig 
förvaltning som gäller rätten att använda fast egendom eller 
att utnyttja naturresurser och som medför betydande 
investeringar i materiella anläggningstillgångar.
Lag (2024:1248).

4 a § Följande ska inte ingå i beräkningen enligt 4 § :

1. balansvärdet på materiella anläggningstillgångar som 
innehas för försäljning, leasing eller investering, och

2. balansvärdet på materiella anläggningstillgångar som 
används i verksamhet som avses i 15 §.

Vid leasing ska materiella anläggningstillgångar som finns i 
samma stat som leasegivaren hör hemma i inte undantas enligt 
första stycket 1. Detta gäller till den del det genomsnittliga 
balansvärdet på en tillgång hos leasegivaren vid 
räkenskapsårets ingång och utgång överstiger det 
genomsnittliga värdet för nyttjanderättstillgången hos 
leasetagaren vid motsvarande tidpunkter. Om leasetagaren inte 
ingår i samma koncern som leasegivaren, är leasetagarens 
nyttjanderättsvärde detsamma som summan av återstående 
leasingavgifter.

Om en leasegivare leasar ut en väsentlig del av en materiell 
anläggningstillgång men använder den återstående delen av 
tillgången för eget bruk, ska värdet fördelas mellan delarna 
utifrån vad som är skäligt. För den del som leasas ut ska 
andra stycket tillämpas. Lag (2024:1248).

5 § Med balansvärde enligt 4 § avses genomsnittet av värdet 
vid räkenskapsårets ingång och utgång i moderföretagets 
koncernredovisning. 

Fast driftställe

6 § För ett fast driftställe ska de belopp som avses i 3 och 
4 §§ beräknas på grundval av sådana kostnader och tillgångar 
som ingår i det fasta driftställets separata räkenskaper 
enligt 7 kap. 19-21 §§. Detta gäller under förutsättning att 
tillgångarna och personalen finns i samma stat som det fasta 
driftstället.

Personalkostnader och materiella anläggningstillgångar som 
hänför sig till ett fast driftställe ska inte beaktas vid 
beräkningen enligt 3 och 4 §§ för huvudenheten.

Om ett fast driftställes inkomster helt eller delvis undantas 
från det redovisade respektive justerade resultatet i enlighet 
med 7 kap. 6 och 16 §§ ska personalkostnader och materiella 
anläggningstillgångar hos det fasta driftstället undantas i 
motsvarande mån från beräkningen enligt 3 och 4 §§.

Delägarbeskattade enheter

7 § Om en delägarbeskattad enhets personalkostnader och 
materiella anläggningstillgångar inte kan hänföras till ett 
fast driftställe enligt 6 § ska de fördelas till den 
delägarbeskattade enhetens ägarenheter. Det gäller under 
förutsättning att tillgångarna och personalen finns i den stat 
där ägarenheten hör hemma.

Personalkostnaderna och värdet av de materiella 
anläggningstillgångarna ska fördelas på det sätt som anges i 
7 kap. 8 §.

8 § Om den delägarbeskattade enheten är ett moderföretag ska 
personalkostnaderna och de materiella anläggningstillgångar 
som finns i den stat där enheten hör hemma fördelas till den 
delägarbeskattade enheten. Personalkostnaderna och värdet av 
tillgångarna ska sänkas i proportion till hur stor andel av 
den justerade vinsten som undantas från den delägarbeskattade 
enheten enligt 7 kap. 12 och 13 §§. Lag (2024:1248).

9 § De personalkostnader och anläggningstillgångar för en 
delägarbeskattad enhet som inte omfattas av 7 eller 8 § ska 
undantas från koncernens beräkningar av substansbeloppet.

Moderföretag som omfattas av ett system med avdragsgill 
utdelning

9 a § För ett moderföretag som omfattas av ett system med 
avdragsgill utdelning ska beloppen för personalkostnader och 
för materiella anläggningstillgångar som finns i den stat där 
moderföretaget hör hemma sänkas i proportion till hur stor 
andel av den justerade vinsten som delas ut som sådan 
avdragsgill utdelning som avses i 7 kap. 66-70 §§.

Första stycket gäller även andra koncernenheter om de omfattas 
av 7 kap. 70 §. Lag (2024:1248).

Statslösa enheter

10 § Substansbeloppet för statslösa koncernenheter ska 
beräknas enhet för enhet. 

Val att inte göra avdrag för substansbeloppet

11 § En rapporterande enhet får välja att inte göra avdrag för 
substansbelopp för koncernenheterna som hör hemma i en stat. 
Ett sådant val gäller för det räkenskapsår som valet avser. 

Undantag vid verksamhet av begränsad betydelse

12 § En rapporterande enhet får välja att göra ett undantag 
vid verksamhet av begränsad betydelse. Ett sådant undantag 
innebär att tilläggsskattebeloppet för koncernenheterna i en 
stat ska bestämmas till noll. Undantaget får endast göras om

1. den genomsnittliga intäkten för koncernenheterna i staten, 
beräknad enligt 13 § första stycket är lägre än tio miljoner 
euro, och

2. det genomsnittliga justerade resultatet för 
koncernenheterna i staten, beräknat enligt 13 § andra stycket, 
är lägre än en miljon euro.

Vid tillämpningen av de beloppsangivelser i euro som finns i 
första stycket ska belopp i annan valuta räknas om på det sätt 
som anges i 1 kap. 4 §.

Ett val enligt första stycket gäller för det räkenskapsår som 
valet avser.

13 § Den genomsnittliga intäkten är genomsnittet av intäkterna 
för koncernenheterna under räkenskapsåret och de två 
föregående räkenskapsåren. I 3, 4, 5 och 7 kap. finns 
bestämmelser som kan påverka intäkterna för koncernenheterna. 

Det genomsnittliga justerade resultatet är genomsnittet av 
vinsterna minskat med förlusterna för koncernenheterna under 
räkenskapsåret och de två föregående räkenskapsåren. I 3, 4, 5 
och 7 kap. finns bestämmelser som kan påverka vinster 
respektive förluster för koncernenheterna. 

Om det för något av de två föregående räkenskapsåren inte 
fanns koncernenheter i staten med intäkt eller justerad 
förlust, ska det räkenskapsåret undantas från beräkningen.

14 § Bestämmelserna i 12 och 13 §§ ska inte tillämpas på 
statslösa koncernenheter, investeringsenheter eller 
försäkringsinvesteringsenheter. Sådana koncernenheters 
intäkter och justerade resultat ska undantas från beräkningen 
enligt 12 och 13 §§. Lag (2024:1248).

Undantag för internationell sjöfartsverksamhet

Resultat som inte ska tas med

15 § Vid beräkningen av det justerade resultatet för en 
koncernenhet ska enhetens resultat från internationell 
sjöfartsverksamhet och från verksamhet som kompletterar 
internationell sjöfartsverksamhet inte tas med. Detta gäller 
endast om den strategiska eller kommersiella förvaltningen av 
alla berörda fartyg faktiskt bedrivs från den stat där 
koncernenheten hör hemma. Med en koncernenhets resultat från 
internationell sjöfartsverksamhet och verksamhet som 
kompletterar internationell sjöfartsverksamhet avses enhetens 
intäkter enligt 18 och 19 §§ med avdrag för enhetens kostnader 
enligt 16 §.

Första stycket gäller dock inte till den del intäkterna för 
samtliga koncernenheter i staten från sådan kompletterande 
verksamhet som avses i 19 § överstiger hälften av dessa 
enheters intäkter från internationell sjöfartsverksamhet 
enligt 18 §. I ett sådant fall ska det överskjutande beloppet 
tas med vid beräkningen av koncernenheternas justerade 
resultat.

Kostnader 

16 § En koncernenhets kostnader som direkt kan hänföras till 
en enhets internationella sjöfartsverksamhet eller till 
verksamhet som kompletterar internationell sjöfartsverksamhet 
ska dras av från enhetens intäkter från sådan verksamhet vid 
beräkning av det resultat som ska undantas enligt 15 §. 

En koncernenhets kostnader som indirekt kan hänföras till en 
enhets internationella sjöfartsverksamhet eller till 
verksamhet som kompletterar internationell sjöfartsverksamhet 
ska dras av från enhetens intäkter från sådan verksamhet i 
proportion till enhetens totala intäkter vid beräkning av det 
resultat som ska undantas enligt 15 §. 

Förluster 

17 § Vid beräkning av en koncernenhets justerade resultat 
enligt 15 § ska förluster från internationell 
sjöfartsverksamhet och verksamhet som kompletterar 
internationell sjöfartsverksamhet inte tas med.

Intäkter från internationell sjöfartsverksamhet

18 § Med en koncernenhets intäkter från internationell 
sjöfarts-verksamhet avses intäkter från följande verksamheter:

1. transporter av passagerare eller gods med fartyg i 
internationell trafik oavsett om fartygen ägs, leasas eller på 
annat sätt står till enhetens förfogande,

2. transporter av passagerare eller gods med fartyg i 
internationell trafik inom ramen för charterarrangemang som 
avser hyra av ett visst utrymme på ett fartyg, 

3. leasing av fartyg som ska användas för transporter av 
passagerare eller gods i internationell trafik med charter, 
fullt utrustade, bemannade och försedda med förnödenheter och 
vad som i övrigt är nödvändigt för fartygets drift,

4. leasing till en annan koncernenhet av obemannade fartyg som 
används för transporter av passagerare eller gods i 
internationell trafik,

5. deltagande i en pool, ett gemensamt företag eller en 
internationell driftsorganisation för transporter av 
passagerare eller gods med fartyg i internationell trafik, och

6. försäljning av fartyg som används för transporter av 
passagerare eller gods i internationell trafik under 
förutsättning att fartygen innehafts av enheten för användning 
under minst ett år.

Som intäkter från internationell sjöfartsverksamhet avses dock 
inte en koncernenhets intäkter från transporter av passagerare 
eller gods med fartyg som endast sker via inre vattenvägar 
inom en och samma stat. 

Intäkter från verksamhet som kompletterar internationell 
sjöfartsverksamhet

19 § Med en koncernenhets intäkter från verksamhet som 
kompletterar internationell sjöfartsverksamhet avses intäkter 
från följande verksamheter, under förutsättning att de 
huvudsakligen bedrivs i samband med transport av passagerare 
eller gods i internationell trafik:

1. leasing av ett obemannat fartyg i form av charter till ett 
annat rederi som inte är en koncernenhet, under förutsättning 
att chartern inte överstiger tre år,

2. försäljning av biljetter som utfärdats av andra rederier 
för den inrikes delen av en internationell resa,

3. leasing och korttidslagring av containrar eller 
förseningsavgift som avser sen återlämning av containrar,

4. tillhandahållandet av tjänster till andra rederier som 
består av att ingenjörer, underhållspersonal, lasthanterare, 
cateringpersonal eller kundservicepersonal ställs till 
rederiernas förfogande, och

5. avkastning på kapital om investeringen är en integrerad del 
av driften av fartyg i internationell trafik.

6 kap. Skattskyldighet för tilläggsskatt 

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- skattskyldighet för svensk nationell tilläggsskatt (2 och 
2 a §§ ),

- skattskyldighet enligt huvudregeln för tilläggsskatt (3-8 §§ 
),

- skattskyldighet enligt kompletteringsregeln för 
tilläggsskatt (9-15 §§ ), och 

- undantag från reglerna under fem år (16-18 §§ ).

I 7 kap. finns bestämmelser om hur bestämmelserna i detta 
kapitel ska tillämpas för särskilda enheter och transaktioner.
Lag (2024:1248).

Skattskyldighet för svensk nationell tilläggsskatt

2 § Om en svensk koncernenhet är lågbeskattad är enheten 
skattskyldig för hela det tilläggsskattebelopp som beräknats och fördelats på 
enheten enligt 3 kap. 37-40 §§ eller 4 kap. 19 §.

En minoritetsägd koncernenhet som är en svensk koncernenhet är 
skattskyldig för hela det tilläggsskattebelopp som beräknats 
och fördelats på enheten enligt 7 kap. 41 §. 

Ett fast driftställe som är statslöst enligt 1 kap. 15 § är 
skattskyldigt för hela det tilläggsskattebelopp som beräknats 
för enheten enligt 3 kap. 42 §, under förutsättning att

1. platsen för affärsverksamhet från vilken verksamhet bedrivs 
finns i Sverige, eller 

2. verksamheten, om den inte bedrivs från någon viss plats, är 
att likställa med affärsverksamhet som bedrivs av en 
huvudenhet på en plats i Sverige. Lag (2024:1248).

2 a § En svensk koncernenhet är skattskyldig för hela det 
tilläggsskattebelopp som beräknats och fördelats på ett 
samriskföretag och ett dotterföretag till ett samriskföretag 
enligt 7 kap. 45 §, om företaget

1. hör hemma i Sverige, och

2. tillhör den koncern som den svenska koncernenheten ingår i. 

Om en koncern har flera svenska koncernenheter ska 
skattskyldigheten för tilläggsskattebeloppet fördelas mellan 
dessa i proportion till varje enhets andel av koncernens 
anställda och materiella tillgångar i Sverige under det 
beskattningsår som tilläggsskatten avser. Lag (2024:1248).

Skattskyldighet enligt huvudregeln för tilläggsskatt

3 § Om tillämpningen av 2 § om nationell tilläggsskatt inte 
leder till att samtliga tilläggsskattebelopp i koncernen tas 
ut i sin helhet, är svenska koncernenheter skattskyldiga för 
tilläggsskatt enligt bestämmelserna i 4-8 §§.

Moderföretag

4 § Ett moderföretag som har ett direkt eller indirekt 
ägarintresse i en lågbeskattad koncernenhet är skattskyldigt 
för sin andel av koncernenhetens tilläggsskattebelopp. 

Moderföretagets andel är koncernenhetens justerade resultat, 
efter avdrag för det resultat som tillhör andra ägarintressen 
delat med enhetens totala justerade resultat. 

Beräkningen av det resultat som tillhör andra ägarintressen 
framgår av 7 §. 

Mellanliggande moderenheter

5 § Vad som sägs om moderföretag i 4 § gäller även för en 
mellanliggande moderenhet om inte

1. enhetens moderföretag eller en annan mellanliggande 
moderenhet som har ett bestämmande inflytande över enheten 
omfattas av en huvudregel för tilläggsskatt, eller

2. enhetens moderföretag är undantaget från att tillämpa 
huvudregeln och kompletteringsregeln enligt artikel 50 i 
rådets direktiv (EU) 2022/2523, i den ursprungliga lydelsen.

Delägda moderenheter

6 § Vad som sägs om moderföretag i 4 § gäller även för en 
delägd moderenhet om denna inte direkt eller indirekt helt ägs 
av en annan delägd moderenhet som omfattas av en huvudregel.

Beräkning av det resultat som tillhör andra ägarintressen 

7 § Den andel av det justerade resultatet som tillhör andra 
ägarintressen i en lågbeskattad koncernenhet är det belopp som 
skulle ha ansetts höra till andra ägarintressen enligt 
principerna i den allmänt erkända redovisningsstandard som 
används i moderföretagets koncernredovisning. För denna 
beräkning ska den lågbeskattade koncernenhetens justerade 
resultat anses utgöra dess nettoresultat. Vid denna beräkning 
ska

1. moderenheten anses ha upprättat koncernredovisning i 
enlighet med den allmänt erkända redovisningsstandarden,

2. moderenheten anses ha ett sådant bestämmande inflytande i 
koncernenheten som kräver konsolidering post-för-post i 
koncernredovisningen i 1,

3. hela det justerade resultatet anses vara hänförligt till 
transaktioner med enheter som inte är koncernenheter, och

4. alla ägarintressen som inte direkt eller indirekt ägs av 
moderenheten anses tillhöra ägare som inte är koncernenheter. 

Avräkning

8 § Från den andel av ett tilläggsskattebelopp som en 
moderenhet är skattskyldig för enligt 4-6 §§ ska så stor del 
av beloppet avräknas som motsvarar det tilläggsskattebelopp 
som ska betalas av en annan moderenhet som den förstnämnda 
moderenheten direkt eller indirekt äger andel i. Högst ett 
belopp som motsvarar den förstnämnda moderenhetens andel av 
tilläggsskattebeloppet får avräknas.

Skattskyldighet enligt kompletteringsregeln för tilläggsskatt

Kompletterande tilläggsskatt

9 § Om tillämpningen av 2 § om nationell tilläggsskatt och en 
huvudregel för tilläggsskatt i en stat inte leder till att 
tilläggsskattebelopp för koncernens samtliga lågbeskattade 
koncernenheter tas ut i sin helhet, är svenska koncernenheter 
skattskyldiga för kompletterande tilläggsskatt enligt 
bestämmelserna i 10-13 §§.

Kompletteringsregeln ska inte tillämpas på 
investeringsenheter.

Kompletterande tilläggsskatt för svenska koncernenheter

10 § Svenska koncernenheter är skattskyldiga för 
kompletterande tilläggsskatt om

1. moderföretaget inte omfattas av en huvudregel eller endast 
omfattas av en huvudregel i förhållande till lågbeskattade 
koncernenheter i andra stater än den där moderföretaget hör 
hemma, och

2. kompletterande tilläggsskatt ska fördelas till svenska 
koncernenheter enligt 12 §.

Underlaget för att fördela kompletterande tilläggsskatt

11 § En koncerns kompletterande tilläggsskatt är summan av 
samtliga koncernenheters tilläggsskattebelopp efter att 
följande justeringar gjorts för koncernenheterna:

1. Om moderföretagets alla ägarintressen i en lågbeskattad 
koncernenhet innehas genom moderenheter som samtliga omfattas 
av en huvudregel, ska tilläggsskattebeloppet för den 
lågbeskattade koncernenheten anses vara noll. 

2. Om någon moderenhet med ägarintressen i en lågbeskattad 
koncernenhet i annat fall omfattas av en huvudregel i 
förhållande till den lågbeskattade koncernenheten, ska 
tilläggsskattebeloppet minskas med så stor del av 
tilläggsskattebeloppet som ska betalas enligt huvudregeln.

Fördelning av kompletterande tilläggsskatt till svenska 
koncernenheter

12 § Svenska koncernenheter som ingår i en koncern vid 
utgången av det beskattningsår som tilläggsskatten avser är 
skattskyldiga för den del av koncernens kompletterande 
tilläggsskatt som motsvarar de svenska koncernenheternas andel 
av anställda och materiella tillgångar.

De svenska koncernenheternas andel beräknas genom att antalet 
anställda respektive det totala värdet på de materiella 
tillgångarna för dessa enheter divideras med motsvarande tal 
för samtliga koncernenheter i de stater som tillämpar en 
kompletteringsregel. Kvoten av antalet anställda och kvoten av 
materiella tillgångar ska därefter läggas samman och delas med 
två.

13 § Vid tillämpningen av 12 § gäller följande:

1. Med anställda avses heltidsanställda och oberoende 
uppdragstagare som deltar i den ordinarie verksamheten.

2. Med värdet av materiella tillgångar avses det bokförda 
nettovärdet.

3. Till fasta driftställen ska de materiella tillgångar 
hänföras som ingår i driftställets räkenskaper enligt 7 kap. 
19-21 §§. Anställda ska hänföras till ett fast driftställe om 
lönekostnaderna redovisas i dess räkenskaper enligt samma 
bestämmelser. Tillgångar och anställda som hänförs till ett 
fast driftställe ska inte samtidigt hänföras till 
huvudenheten.

4. Tillgångar och anställda som är hänförliga till en 
investeringsenhet ska inte beaktas.

5. Anställda och bokfört nettovärde av materiella tillgångar i 
en delägarbeskattad enhet ska i första hand hänföras till ett 
fast driftställe och i andra hand till de koncernenheter som 
hör hemma i den stat där den delägarbeskattade enheten 
bildades. Om det inte finns några koncern-enheter i den stat 
där den delägarbeskattade enheten bildades, ska antalet 
anställda och bokfört nettovärde av materiella tillgångar inte 
beaktas.

Om tilläggsskatt som tidigare har fördelats till 
koncernenheter i en stat enligt kompletteringsregeln inte har 
tagits ut i sin helhet, ska antalet anställda och bokfört 
nettovärde av materiella tillgångar hänförliga till 
koncernenheter i den staten inte beaktas.

Fördelning av kompletterande tilläggsskatt mellan svenska 
koncernenheter

14 § Tilläggsskatt enligt 10-13 §§ ska fördelas mellan svenska 
koncernenheter i proportion till respektive enhets andel av 
anställda och materiella tillgångar i Sverige.  

Ansökan om ansvar för kompletterande tilläggsskatt

15 § Om samtliga svenska koncernenheter i en koncern ansöker 
om det ska Skatteverket besluta att en av dessa är ansvarig 
för hela den kompletterande tilläggsskatt som fördelas till 
svenska koncernenheter enligt 12 §. 

Ansökan ska göras senast 14 månader efter utgången av det 
beskattningsår som den avser. Beslutet gäller så länge den 
ansvariga koncernenheten ingår i koncernen eller till dess att 
de svenska koncernenheterna gemensamt anmäler att ansvaret ska 
upphöra. 

Undantag från reglerna under fem år

16 § För en svensk koncernenhet som är ett moderföretag eller 
en mellanliggande moderenhet vars moderföretag är en 
undantagen enhet, ska tilläggsskatt enligt 2 § sättas ned till 
noll under de första fem åren av det som enligt 18 § utgör 
koncernens inledande fas av internationell verksamhet.

Om tilläggsskatt ska sättas ned enligt första stycket ska även 
tilläggsskatt enligt 2 § för andra svenska koncernenheter i 
samma koncern sättas ned till noll under samma period. Detta 
gäller dock inte för en svensk koncernenhet som innehas av en 
moderenhet som har ett bestämmande inflytande över enheten, om 
moderenheten omfattas av en huvudregel för tilläggsskatt i en 
annan stat.

Femårsperioden börjar löpa tidigast det räkenskapsår då 
koncernen först omfattas av denna lag. Lag (2024:1248).

16 a § Tilläggsskatt som en svensk koncernenhet enligt 2 a § är 
skattskyldig för avseende ett samriskföretag eller ett 
dotterföretag till ett samriskföretag ska sättas ned till noll 
under de första fem åren av det som enligt 18 § utgör 
koncernens inledande fas av internationell verksamhet. Detta 
gäller dock inte till den del ett samriskföretag eller ett 
dotterföretag till ett samriskföretag innehas av en 
koncernenhet som omfattas av en huvudregel för tilläggsskatt i 
en annan stat.

Femårsperioden börjar löpa tidigast det räkenskapsår då 
koncernen först omfattas av denna lag. Lag (2024:1248).

16 b § För en svensk koncernenhet som är ett moderföretag 
eller en mellanliggande moderenhet vars moderföretag är en 
undantagen enhet, ska tilläggsskatt enligt 4 eller 5 § 
avseende svenska koncernenheter sättas ned till noll under de 
första fem åren av koncernens inledande fas av internationell 
verksamhet.

Femårsperioden börjar löpa tidigast det räkenskapsår då 
koncernen först omfattas av denna lag. Lag (2024:1248).

16 c § För en koncern i vilken samtliga koncernenheter hör 
hemma i Sverige ska den tilläggsskatt som en svensk 
koncernenhet är skattskyldig för enligt 2, 2 a, 4 eller 5 § 
sättas ned till noll under de första fem åren som koncernen 
omfattas av denna lag. Lag (2024:1248).

17 § Om moderföretaget hör hemma i en stat utanför Europeiska 
unionen, ska den kompletterande tilläggsskatten enligt 10 § 
sättas ned till noll under de första fem åren av koncernens 
inledande fas av internationell verksamhet.

Femårsperioden börjar löpa det räkenskapsår då koncernen först 
omfattas av denna lag, dock tidigast för beskattningsår som 
börjar den 31 december 2024.

18 § En koncern ska anses vara i den inledande fasen av 
internationell verksamhet om den har koncernenheter i högst 
sex stater och summan av det bokförda nettovärdet av 
materiella tillgångar för alla koncernenheter i alla stater 
utom referensstaten inte överstiger 50 miljoner euro. Vid 
tillämpningen av beloppsangivelsen i euro ska belopp i annan 
valuta räknas om på det sätt som anges i 1 kap. 4 §. 

Med referensstat avses den stat där koncernen redovisar det 
högsta totala värdet av materiella tillgångar under det 
räkenskapsår då koncernen först omfattas av denna lag.

Det totala värdet av materiella tillgångar i en stat är summan 
av det bokförda nettovärdet av alla materiella tillgångar för 
alla koncernenheter som hör hemma i den staten.

7 kap. Särskilda enheter och transaktioner

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- delägarbeskattade enheter (2-16 §§ ), 

- fasta driftställen (17-26 §§ ),

- investeringsenheter och försäkringsinvesteringsenheter (27-
40 §§ ),

- minoritetsägda koncernenheter (41 och 42 §§ ),

- samriskföretag (43-47 §§ ),

- enheter som ansluter sig till eller lämnar en koncern (48-
56 §§ ),

- överföring av tillgångar eller skulder (57-62 §§ ),

- kontrollerade utländska företag och hybridenheter (63-65 §§ 
),

- moderföretag som omfattas av system med avdragsgill 
utdelning  
(66-70 §§ ),

- koncerner med flera moderföretag (71-77 §§ ), och

- godkänt utdelningsskattesystem (78-83 §§ ). Lag (2024:1248).

Delägarbeskattade enheter

Definitioner

2 § Med delägarbeskattad enhet avses en enhet vars delägare är 
skattskyldiga för enhetens intäkter, kostnader, vinst eller 
förlust enligt lagstiftningen i den stat där enheten bildades. 
En enhet ska dock inte anses som en delägarbeskattad enhet om 
den har skatterättslig hemvist i en annan stat än den där den 
bildades och är skattskyldig där för medräknade skatter.

 

3 § Med skattetransparent enhet avses en delägarbeskattad 
enhet till den del dess delägare är skattskyldiga för enhetens 
intäkter, kostnader, vinst eller förlust i den stat där ägaren 
hör hemma enligt lagstiftningen där. 

Med skattetransparent enhet avses också en koncernenhet som 

1. inte har skatterättslig hemvist i någon stat, 

2. inte är skattskyldig för medräknade skatter eller för 
nationell tilläggsskatt på grundval av platsen för 
företagsledningen, platsen för bildandet eller annan liknande 
omständighet vad avser dess intäkter, kostnader, vinst eller 
förlust, och 

3. uppfyller följande förutsättningar:

- dess delägare hör hemma i en stat där de är skattskyldiga på 
det sätt som anges i första stycket,

- enheten har inte platsen för affärsverksamhet i den stat där 
den bildades, och

- enhetens intäkter, kostnader, vinst eller förlust kan inte 
hänföras till ett fast driftställe.

4 § Med omvänd hybridenhet avses en delägarbeskattad enhet 
till den del dess ägare inte är skattskyldiga för enhetens 
intäkter, kostnader, vinst eller förlust i den stat där 
delägaren hör hemma enligt lagstiftningen där.

5 § Med skattetransparent struktur avses ett ägarintresse i en 
koncernenhet som innehas indirekt genom en kedja av 
skattetransparenta enheter.

Minskning och fördelning av redovisat resultat

6 § Det redovisade resultatet för en delägarbeskattad enhet 
ska minskas med det belopp som hör till ägare som inte är 
koncernenheter och som äger enheten direkt eller genom en 
skattetransparent struktur.

Första stycket gäller inte delägarbeskattade enheter som

1. är moderföretag, eller 

2. ägs, direkt eller genom en skattetransparent struktur, av 
ett moderföretag som är en delägarbeskattad enhet.

7 § Om en delägarbeskattad enhet bedriver verksamhet genom ett 
fast driftställe, ska det redovisade resultat som återstår 
efter minskning enligt 6 § fördelas till det fasta 
driftstället i enlighet med vad som anges i  
19-24 §§.

8 § Det redovisade resultat som återstår efter minskning och 
fördelning enligt 6 eller 7 § ska fördelas till

1. koncernenhetens ägare i enlighet med deras ägarintressen om 
enheten är en skattetransparent enhet som inte är 
moderföretag,

2. koncernenheten själv om enheten är en skattetransparent 
enhet som är moderföretag, och 

3. koncernenheten själv om enheten är en omvänd hybridenhet.

9 § Fördelningen enligt 7 och 8 §§ ska göras separat för varje 
enskilt ägarintresse i den delägarbeskattade enheten.

10 § Det redovisade resultatet för en delägarbeskattad 
koncernenhet ska minskas med den nettovinst eller nettoförlust 
som fördelas till en annan koncernenhet enligt 8 §.

Fördelning av skattekostnad

11 § Om redovisat resultat fördelas till en ägarenhet enligt 
8 § 1 ska skattekostnad fördelas till ägarenheten på samma 
sätt, om skattekostnaden

1. avser medräknade skatter, och

2. har redovisats i den delägarbeskattade enhetens 
räkenskaper.

Justerat resultat för en delägarbeskattad enhet som är 
moderföretag

12 § Det justerade resultatet för en delägarbeskattad enhet 
som är moderföretag ska minskas med det belopp som ska 
hänföras till innehavaren av ett ägarintresse, om

1. ägaren beskattas för inkomsten med en skattesats som är 
lika med eller högre än minimiskattesatsen och inkomsten 
hänförs till ett beskattningsår som avslutas senast tolv 
månader efter utgången av moderföretagets räkenskapsår, eller

2. det rimligen kan förväntas att det sammanlagda beloppet av 
medräknade skatter för moderföretaget och skatt som 
innehavaren av ägarintresset ska betala på inkomsten från 
enheten inom tolv månader efter utgången av moderföretagets 
räkenskapsår är lika med eller överstiger enhetens inkomst 
multiplicerad med minimiskattesatsen.

13 § Det justerade resultatet för en delägarbeskattad enhet 
som är moderföretag ska också minskas med det belopp som ska 
hänföras till innehavaren av ett ägarintresse, om denna 
innehavare är

1. en fysisk person som har skatterättslig hemvist och är 
skattskyldig i den stat där moderföretaget hör hemma och vars 
ägarintresse ger rätt till högst fem procent av vinst och 
tillgångar i moderföretaget, eller

2. ett offentligt organ, en myndighetsenhet, en internationell 
organisation, en ideell organisation eller en pensionsenhet 
som har hemvist i den stat där moderföretaget hör hemma och 
vars ägarintresse ger rätt till högst fem procent av vinst och 
tillgångar i moderföretaget.

14 § Den justerade förlusten för en delägarbeskattad enhet som 
är moderföretag ska minskas med den del som ska hänföras till 
innehavaren av ett ägarintresse. Detta gäller dock bara till 
den del innehavaren får beakta förlusten vid beräkningen av 
sin beskattningsbara inkomst.

15 § Kostnaden för medräknade skatter ska minskas i proportion 
till minskningen av det justerade resultatet enligt 12 och 
13 §§.

16 § Bestämmelserna i 12-15 §§ gäller också för ett fast 
driftställe, om

1. en delägarbeskattad enhet som är moderföretag helt eller 
delvis bedriver sin verksamhet genom det fasta driftstället, 
eller

2. en delägarbeskattad enhet som är moderföretag, direkt eller 
genom en skattetransparent struktur, har ett ägarintresse i en 
skattetransparent enhet vars verksamhet helt eller delvis 
bedrivs genom det fasta driftstället.

Fasta driftställen 

Definitioner

17 § Med fast driftställe avses i denna lag 

1. om det finns ett gällande skatteavtal: en plats för 
affärsverksamhet i en stat där platsen behandlas som ett fast 
driftställe enligt skatteavtalet, om den staten beskattar 
inkomst hänförlig till driftstället enligt en bestämmelse 
liknande artikel 7 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst 
och förmögenhet,

2. om det inte finns ett gällande skatteavtal: en plats för 
affärsverksamhet i en stat, om den staten beskattar inkomst 
hänförlig till en sådan plats för affärsverksamhet på grundval 
av ett nettoresultat på liknande sätt som staten beskattar 
personer som hör hemma där,

3. om en stat inte har ett system för bolagsbeskattning: en 
plats för affärsverksamhet i en stat där platsen skulle ha 
behandlats som fast driftställe enligt OECD:s modellavtal för 
skatter på inkomst och förmögenhet, om den staten enligt 
artikel 7 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och 
förmögenhet skulle ha haft rätt att beskatta inkomst hänförlig 
till platsen, eller

4. i övriga fall: en plats för affärsverksamhet från vilken 
verksamhet bedrivs utanför den stat där en huvudenhet hör 
hemma, om den staten inte beskattar inkomst hänförlig till 
sådan verksamhet.

Vad som sägs i första stycket om plats för affärsverksamhet i 
en stat gäller också för verksamhet som inte bedrivs från 
någon viss plats, om verksamheten är att likställa med 
affärsverksamhet som bedrivs av en huvudenhet på en plats inom 
staten. 

18 § Med huvudenhet avses en enhet som tar upp ett fast 
driftställes redovisade resultat i sina räkenskaper.

Särskilda regler för beräkningen av redovisat och justerat 
resultat 

19 § Med redovisat resultat avses, i fråga om ett fast 
driftställe enligt 17 § 1-3, det resultat som framgår av dess 
räkenskaper om dessa upprättats i enlighet med 2 kap. 19 § 1 
eller 3. Om det fasta driftstället saknar räkenskaper avses 
det resultat som skulle ha framgått av dess räkenskaper, om 
sådana hade upprättats i enlighet med den redovisningsstandard 
som används i koncernredovisningen.

20 § Det redovisade resultatet för ett fast driftställe enligt 
17 § 1 eller 2 ska justeras så att det återspeglar endast 
inkomster och utgifter hänförliga till det fasta driftstället 
enligt ett tillämpligt skatteavtal eller lagstiftningen i den 
stat där det fasta driftstället hör hemma. Detta gäller 
oavsett vilket belopp som är föremål för beskattning och 
vilket belopp som kan dras av som kostnader i denna stat.

21 § Det redovisade resultatet för ett fast driftställe enligt 
17 § 3 ska justeras så att det återspeglar endast de inkomster 
och utgifter som enligt artikel 7 i OECD:s modellavtal för 
skatter på inkomst och förmögenhet ska vara hänförliga till 
det fasta driftstället.

22 § Det redovisade resultatet för ett fast driftställe enligt 
17 § 4 ska beräknas med hänsyn till de inkomster som undantas 
från beskattning i den stat där huvudenheten hör hemma och de 
utgifter som inte får dras av i denna stat. Detta gäller 
endast inkomster och utgifter hänförliga till verksamhet som 
bedrivs utanför den staten.

23 § Vid beräkningen av huvudenhetens justerade resultat ska 
ett fast driftställes redovisade resultat inte beaktas utöver 
vad som anges i 24 §.

24 § Vid beräkningen av huvudenhetens justerade resultat ska 
en justerad förlust hos ett fast driftställe behandlas som en 
kostnad till den del förlusten behandlas som en kostnad vid 
beräkningen av huvudenhetens beskattningsbara inkomst i den 
stat där den hör hemma. Detta gäller under förutsättning att 
förlusten inte kvittas mot någon inkomst som är föremål för 
beskattning både i den stat där huvudenheten hör hemma och i 
den stat där det fasta driftstället hör hemma. 

Justerad vinst som uppstår ett senare år för det fasta 
driftstället ska behandlas som justerad vinst hos huvudenheten 
i den mån den inte överstiger den justerade förlust som enligt 
första stycket behandlades som en kostnad vid beräkningen av 
justerat resultat för huvudenheten.

Fördelning av medräknade skatter mellan huvudenhet och fast 
driftställe

25 § Kostnaden för medräknade skatter i en koncernenhets 
räkenskaper ska fördelas till ett fast driftställe om den är 
hänförlig till det justerade resultatet för det fasta 
driftstället.

Vid beräkning av nationell tilläggsskatt ska kostnad som 
enligt första stycket fördelas till ett fast driftställe som 
är en svensk koncernenhet inte beaktas. Lag (2024:1248).

26 § Om ett fast driftställes justerade vinst behandlas som 
justerad vinst för huvudenheten i enlighet med 24 §, ska 
kostnaden för medräknade skatter som uppkommer i den stat där 
det fasta driftstället hör hemma och som har samband med sådan 
vinst behandlas som en skattekostnad för huvudenheten. Detta 
gäller dock endast till den del beloppet inte överstiger 
vinsten multiplicerad med den högsta bolagsskattesatsen för 
inkomst i den stat där huvudenheten hör hemma.

Investeringsenheter och försäkringsinvesteringsenheter

Beräkning av effektiv skattesats och tilläggsskattebelopp

27 § Den effektiva skattesatsen och tilläggsskattebeloppet för 
en investeringsenhet eller en försäkringsinvesteringsenhet ska 
beräknas enligt 28-32 §§. Detta gäller dock inte om

1. enheten är en skattetransparent enhet, eller 

2. den rapporterande enheten har gjort ett val enligt 33 eller 
36 §. Lag (2024:1248).

28 § En investeringsenhets och en 
försäkringsinvesteringsenhets effektiva skattesats ska 
beräknas genom att den justerade skattekostnaden divideras med 
koncernens andel av enhetens justerade resultat.

Den effektiva skattesatsen för enheten ska beräknas separat 
från den effektiva skattesatsen för övriga koncernenheter i 
den stat där enheten hör hemma. Om flera investeringsenheter 
eller försäkringsinvesteringsenheter hör hemma i samma stat 
ska skatter respektive andelar läggas samman för dessa 
enheter. Lag (2024:1248).

29 § Vid beräkningen enligt 28 § ska beaktas endast den del av 
den justerade skattekostnaden som är hänförlig till koncernens 
andel av

1. justerad vinst, och

2. medräknade skatter som fördelats till investeringsenheten 
eller försäkringsinvesteringsenheten i enlighet med 3 kap. 
27 §, 7 kap. 11, 25, 26 och 63-65 §§.

Medräknade skatter som inte kan hänföras till inkomster som 
ingår i koncernens andel av enhetens justerade vinst ska inte 
beaktas. Lag (2024:1248).

30 § Vid beräkningen av tilläggsskattebeloppet för en 
investeringsenhet eller för en försäkringsinvesteringsenhet 
ska det beräknas en procentsats för tilläggsskatt. Beräkningen 
av procentsatsen ska ske genom att minimiskattesatsen minskas 
med den effektiva skattesatsen för enheten, om den effektiva 
skattesatsen är lägre än minimiskattesatsen.

Tilläggsskattebeloppet för enheten ska beräknas genom att 
procentsatsen för tilläggsskatt multipliceras med koncernens 
andel av enhetens justerade vinst efter minskning med ett 
substansbelopp, beräknat enligt 31 §.

Om flera investeringsenheter eller 
försäkringsinvesteringsenheter hör hemma i samma stat, ska 
substansbeloppen respektive koncernens andelar av enheternas 
justerade vinster läggas samman vid beräkningen enligt andra 
stycket. Lag (2024:1248).

30 a § Tilläggsskattebeloppet för en investeringsenhet och en 
försäkringsinvesteringsenhet i en utländsk stat ska minskas 
med beloppet av den nationella tilläggsskatt som ska betalas 
för enheten i den stat där denna hör hemma. Lag (2024:1248).

31 § En investeringsenhets och en 
försäkringsinvesteringsenhets substansbelopp ska beräknas 
enligt 5 kap. 2-9 §§. Beloppet för personalkostnader och 
beloppet för materiella anläggningstillgångar ska tas med i 
beräkningen till den del de hänförs till koncernens andel av 
enhetens justerade vinst.

En rapporterande enhet får välja att inte göra avdrag för 
substansbelopp. Ett sådant val gäller för det räkenskapsår som 
valet avser. Lag (2024:1248).

32 § Vid tillämpningen av 28-31 §§ ska koncernens andel av en 
investeringsenhets eller en försäkringsinvesteringsenhets 
justerade vinst motsvara moderföretagets andel av enhetens 
justerade resultat enligt 6 kap. 4 och 7 §§. Vid beräkningen 
av andelen ska ägarintressen som omfattas av ett val enligt 33 
eller 36 § inte beaktas. Lag (2024:1248).

Val att behandla en investeringsenhet som en skattetransparent 
enhet

33 § En rapporterande enhet får välja att behandla en 
investeringsenhet eller en försäkringsinvesteringsenhet som en 
skattetransparent enhet om ägarenheten

1. är skattskyldig i den stat där den hör hemma enligt ett 
system för omvärdering till aktuellt marknadsvärde eller 
liknande system baserat på de årliga förändringarna av det 
verkliga värdet på dess ägarintressen i enheten och beskattas 
med en skattesats som är lika med eller överstiger 
minimiskattesatsen, eller

2. är ett ömsesidigt försäkringsföretag.

Ett val enligt första stycket gäller i fem år från och med det 
räkenskapsår som valet avser. Därefter fortsätter valet att 
gälla, om den rapporterande enheten inte återkallar valet. Om 
valet återkallas kan ett nytt val enligt första stycket göras 
först fem år efter det år som återkallelsen avser.
Lag (2024:1248).

34 § Om den rapporterande enheten gör ett val enligt 33 § 
gäller följande. En koncernenhet som indirekt har ett 
ägarintresse i en investeringsenhet eller en 
försäkringsinvesteringsenhet genom ett direkt ägarintresse i 
en annan sådan enhet ska anses vara skattskyldig enligt ett 
system för omvärdering till aktuellt marknadsvärde eller 
liknande system även avseende dess indirekta ägarintresse. 

35 § Om den rapporterande enheten återkallar valet att 
behandla en investeringsenhet eller en 
försäkringsinvesteringsenhet som en skattetransparent enhet, 
ska resultatet av en avyttring av investeringsenhetens eller 
försäkringsinvesteringsenhetens tillgångar eller skulder 
beräknas med hänsyn till deras skäliga marknadsvärde vid 
ingången av det räkenskapsår då återkallelsen görs.

Val att tillämpa en särskild beskattningsmetod

36 § En rapporterande enhet får välja att låta en ägarenhet 
tillämpa bestämmelserna i 37-40 §§ i fråga om sitt 
ägarintresse i en investeringsenhet eller en 
försäkringsinvesteringsenhet, om

1. ägarenheten inte är en investeringsenhet eller en 
försäkringsinvesteringsenhet, och

2. det rimligen kan förväntas att utdelningar från 
investeringsenheten eller försäkringsinvesteringsenheten till 
ägarenheten beskattas med en skattesats som är lika med eller 
överstiger minimiskattesatsen.

Vid beräkningen av skattesatsen enligt första stycket 2 ska 
beskattningen hos både den utdelande och den mottagande 
enheten beaktas

Ett val enligt första stycket gäller i fem år från och med det 
räkenskapsår som valet avser. Därefter fortsätter valet att 
gälla, om den rapporterande enheten inte återkallar valet. Om 
valet återkallas kan ett nytt val enligt första stycket göras 
först fem år efter det år som återkallelsen avser.
Lag (2024:1248).

37 § Vid ett val enligt 36 § gäller följande:

1. Utdelning och uppskattad utdelning av en investeringsenhets 
eller försäkringsinvesteringsenhets justerade vinst ska tas 
med i den justerade vinsten för den ägarenhet som erhöll 
utdelningen.

2. Investeringsenhetens eller försäkringsinvesteringsenhetens 
medräknade skatter ska tas med vid beräkningen av den 
justerade vinsten och de medräknade skatterna för den 
ägarenhet som erhöll utdelningen, under förutsättning att de 
kan avräknas mot sådan skatteskuld som uppkommit för 
ägarenheten till följd av utdelning från enheten.

3. Investeringsenhetens eller försäkringsinvesteringsenhetens 
justerade vinst ska motsvara ägarenhetens andel av enhetens ej 
utdelade justerade nettovinst enligt 38 § som uppkommit under 
det beräkningsår som avses i 39 §. Vid tillämpningen av 6 kap. 
ska tilläggsskattebeloppet för en låg-beskattad koncernenhet 
beräknas genom att sådan justerad vinst multipliceras med 
minimiskattesatsen.

4. Investeringsenhetens eller försäkringsinvesteringsenhetens 
justerade resultat och justerade skattekostnad som kan 
hänföras till resultatet ska undantas från beräkningen av den 
effektiva skattesatsen enligt bestämmelserna i 3, 4, 5 kap. 
och 27-30 §§ i detta kapitel. Det gäller dock inte för de 
medräknade skatter som avses i 2. Lag (2024:1248).

38 § En investeringsenhets eller försäkringsinvesteringsenhets 
ej utdelade justerade nettovinst för beräkningsåret ska 
beräknas genom att enhetens justerade vinst för det året 
minskas med följande poster, dock lägst till noll:

1. enhetens medräknade skatter,

2. utdelningar och uppskattade utdelningar till aktieägare som 
inte är investeringsenheter eller 
försäkringsinvesteringsenheter under beräkningsperioden, i den 
mån de inte dragits av ett tidigare beräkningsår,

3. justerade förluster som uppstår under beräkningsperioden, i 
den mån de inte dragits av ett tidigare beräkningsår, och

4. återstående justerade förluster som har uppstått före 
beräkningsperioden. Lag (2024:1248).

39 § Med uppskattad utdelning avses sådan värdeöverföring 
eller annan transaktion som beskattas som utdelning i den stat 
där ägarenheten hör hemma.

Med uppskattad utdelning avses också att ett direkt eller 
indirekt ägarintresse i en investeringsenhet eller en 
försäkringsinvesteringsenhet, som omfattas av ett val enligt 
36 §, överförs till en enhet som inte tillhör koncernen. Vid 
en sådan överföring ska utdelningen anses uppgå till den andel 
av den ej utdelade justerade nettovinsten som är hänförlig 
till det överförda ägarintresset på dagen för en sådan 
överföring, utan hänsyn till den uppskattade utdelningen.

Med beräkningsår avses det tredje året som föregår 
räkenskapsåret.

Med beräkningsperiod avses den period som börjar den första 
dagen av det tredje året som föregår räkenskapsåret och som 
slutar den sista dagen av räkenskapsåret. Lag (2024:1248).

40 § Om den rapporterande enheten återkallar ett val enligt 
36 § ska investeringsenhetens eller 
försäkringsinvesteringsenhetens justerade vinst motsvara 
ägarenhetens andel av investeringsenhetens eller 
försäkringsinvesteringsenhetens ej utdelade justerade 
nettovinst för beräkningsåret vid utgången av det räkenskapsår 
som föregår det räkenskapsår som återkallelsen avser. Vid 
tillämpningen av 6 kap. ska tilläggsskattebeloppet för en 
lågbeskattad koncernenhet beräknas genom att en sådan justerad 
vinst multipliceras med minimiskattesatsen. Lag (2024:1248).

Minoritetsägda koncernenheter

Beräkning av den effektiva skattesatsen och 
tilläggsskattebeloppet

41 § Beräkningen av den effektiva skattesatsen och 
tilläggsskattebeloppet för koncernenheterna i en stat ska, vad 
avser koncernenheter som ingår i en minoritetsägd undergrupp, 
göras som om varje minoritetsägd undergrupp var en egen 
koncern. Den justerade skattekostnaden och det justerade 
resultatet för en enhet i en minoritetsägd undergrupp ska 
undantas från bestämmandet av den övriga koncernens effektiva 
skattesats beräknad enligt 3 kap. 37 § och dess 
tilläggsskattebelopp beräknat enligt 3 kap. 38 §.

Den effektiva skattesatsen och tilläggsskattebeloppet för en 
minoritetsägd koncernenhet som inte ingår i en minoritetsägd 
undergrupp ska beräknas separat för den enheten. Den justerade 
skattekostnaden och det justerade resultatet för enheten ska 
undantas från bestämmandet av den övriga koncernens effektiva 
skattesats och tilläggsskattebelopp. Detta gäller dock inte en 
koncernenhet som är en investeringsenhet eller en 
försäkringsinvesteringsenhet. Lag (2024:1248).

Definitioner

42 § Med minoritetsägd koncernenhet avses en koncernenhet i 
vilken moderföretaget har ett direkt eller indirekt 
ägarintresse på högst 30 procent. 

En minoritetsägd moderenhet är en minoritetsägd koncernenhet 
som direkt eller indirekt har bestämmande inflytande i en 
annan minoritetsägd koncernenhet, utom när den minoritetsägda 
moderenhetens bestämmande inflytande direkt eller indirekt 
innehas av en annan minoritetsägd koncernenhet. 

Med minoritetsägd undergrupp avses en minoritetsägd moderenhet 
och dess minoritetsägda dotterföretag. 

Ett minoritetsägt dotterföretag är en minoritetsägd 
koncernenhet i vilken det bestämmande inflytandet direkt eller 
indirekt innehas av en minoritetsägd moderenhet.

Samriskföretag

43 § Med samriskföretag avses en enhet vars finansiella 
resultat redovisas enligt kapitalandelsmetoden i 
moderföretagets koncernredovisning, under förutsättning att 
moderföretaget direkt eller indirekt innehar minst 50 procent 
av ägarintresset i samriskföretaget.

En enhet ska inte anses som ett samriskföretag om den utgör

1. ett moderföretag i en koncern som ska tillämpa huvudregeln 
för tilläggsskatt,

2. en undantagen enhet,

3. en enhet i vilken koncernens ägarintresse innehas direkt 
genom en undantagen enhet och

- som uteslutande, eller så gott som uteslutande, bedriver 
verksamhet för att inneha tillgångar eller investera medel 
till förmån för dess investerare,

- som bedriver verksamheter som har samband med sådan 
verksamhet som bedrivs av den undantagna enheten, eller

- vars intäkter i allt väsentligt undantas från beräkningen av 
den justerade vinsten eller förlusten i enlighet med 3 kap. 9 
och 10 §§,

4. en enhet som innehas av en koncern som uteslutande består 
av undantagna enheter, och

5. ett dotterföretag till ett samriskföretag.

44 § Med dotterföretag till ett samriskföretag avses en enhet 
vars tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden 

1. har konsoliderats i ett samriskföretags koncernredovisning 
enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard, eller 

2. skulle ha konsoliderats i en sådan koncernredovisning 
enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard. 

Ett fast driftställe vars huvudenhet är ett samriskföretag 
eller dotterföretag till ett samriskföretag ska anses utgöra 
ett dotterföretag till ett samriskföretag. 

45 § Beräkningen av tilläggsskattebeloppet för ett 
samriskföretag och dess dotterföretag (en 
samriskföretagskoncern) ska göras i enlighet med 3-8 kap. som 
om enheterna hade varit koncernenheter i en egen koncern med 
samriskföretaget som moderföretag. Lag (2024:1248).

46 § En moderenhet som har ett direkt eller indirekt 
ägarintresse i ett samriskföretag eller ett dotterföretag till 
ett samriskföretag ska med avseende på sin andel av 
tilläggsskattebeloppet för samriskföretaget eller för 
dotterföretaget tillämpa bestämmelserna i 6 kap. 3-8 §§.

Om ett samriskföretag eller ett dotterföretag till ett 
samriskföretag hör hemma i Sverige ska i stället för vad som 
sägs i första stycket bestämmelserna i 6 kap. 2 a § tillämpas.
Lag (2024:1248).

47 § Det tilläggsskattebelopp som belöper på en 
samriskföretagskoncern ska minskas med varje moderenhets andel 
av det tilläggsskattebelopp som ska tas ut enligt 46 § och det 
tilläggsskattebelopp som ska tas ut av en koncernenhet enligt 
6 kap. 2 a §. Återstående tilläggsskattebelopp ska läggas till 
det totala tilläggsskattebeloppet enligt bestämmelserna i 
6 kap. 11 §. Lag (2024:1248).

Enheter som ansluter sig till eller lämnar en koncern

48 § Om en enhet blir eller upphör att vara en del av en 
koncern till följd av att det sker en överföring av direkta 
eller indirekta ägarintressen i enheten eller om enheten blir 
moderföretag i en ny koncern under ett räkenskapsår 
(förvärvsåret), ska enheten behandlas som en koncernenhet i 
båda koncernerna. Detta gäller om en del av enhetens 
tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden 
konsolideras post-för-post i moderföretagets 
koncernredovisning under förvärvsåret.

Enhetens effektiva skattesats och tilläggsskatt ska beräknas 
enligt 49-56 §§. 

49 § Under förvärvsåret ska koncernen beakta endast den del av 
en koncernenhets redovisade resultat och medräknade skatter 
som ingår i moderföretagets koncernredovisning.

50 § Under förvärvsåret och varje därpå följande räkenskapsår 
ska en koncernenhets justerade resultat och justerade skatter 
baseras på de värden av tillgångar och skulder som redovisades 
omedelbart före förvärvet. 

51 § Under förvärvsåret ska vid beräkningen av en 
koncernenhets belopp för personalkostnader enligt 5 kap. 3 § 
beaktas endast de kostnader som ingår i moderföretagets 
koncernredovisning. 

52 § Beräkningen av beloppet för en koncernenhets materiella 
anläggningstillgångar enligt 5 kap. 4 § ska justeras i 
proportion till den del av förvärvsåret som enheten varit en 
del av koncernen.

53 § Den förvärvande koncernen ska beakta uppskjutna 
skattefordringar och uppskjutna skatteskulder för en 
koncernenhet som överförs mellan koncerner på samma sätt och i 
samma utsträckning som om den förvärvande koncernen hade haft 
ett bestämmande inflytande över enheten när sådana tillgångar 
och skulder uppkom. Detta gäller dock inte en sådan uppskjuten 
skattefordran som avses i 4 kap. 13-17 §§. 

54 § Uppskjutna skatteskulder som tidigare har beaktats vid 
beräkningen av en koncernenhets justerade skattekostnad ska 
vid tillämpningen av 3 kap. 35 § behandlas som återförda av 
den avyttrande koncernen och som om de uppkommit i den 
förvärvande koncernen under förvärvsåret. Om en uppskjuten 
skatteskuld inte återförs före slutet av det femte 
räkenskapsåret efter förvärvsåret, ska den minskning av den 
skattekostnad som anges i 3 kap. 35 § i stället göras det 
femte året efter förvärvet. Om minskningen medför att det blir 
en negativ skattekostnad ska ett tillkommande 
tilläggsskattebelopp beräknas.

55 § Om den förvärvade enheten är en moderenhet som också är 
en koncernenhet i två eller flera koncerner under 
förvärvsåret, ska huvudregeln för tilläggsskatt tillämpas på 
moderenhetens andel av det tilläggsskattebelopp som beräknats 
för de lågbeskattade koncernenheterna i respektive koncern. 

56 § Trots bestämmelserna i 49-55 §§ ska i vissa fall förvärv 
eller avyttring av andelar som innebär att det bestämmande 
inflytandet över en enhet övergår från en enhet till en annan 
behandlas som förvärv eller avyttring av enhetens tillgångar 
och skulder. Detta gäller om 

1. den stat där den förvärvade enheten hör hemma eller, när 
det gäller en skattetransparent enhet, den stat där 
tillgångarna är belägna behandlar förvärvet eller avyttringen 
på samma eller liknande sätt som ett förvärv eller en 
avyttring av tillgångar och skulder, och 

2. den överlåtande enheten beskattas för skillnaden mellan det 
skattemässiga värdet på tillgångarna och skulderna och 
ersättningen för andelarna eller det verkliga värdet på 
tillgångarna och skulderna.

Överföring av tillgångar eller skulder

Justerat resultat 

57 § En koncernenhet som avyttrar tillgångar eller skulder ska 
vid beräkningen av sitt justerade resultat ta med den vinst 
eller förlust som uppkommer vid en sådan avyttring. En 
koncernenhet som förvärvar tillgångar eller skulder ska 
beräkna sitt justerade resultat på grundval av de förvärvade 
tillgångarnas och skuldernas redovisade värde som har bestämts 
enligt den redovisningsstandard som används i moderföretagets 
koncernredovisning. 

58 § Vid en omorganisering enligt 59 § gäller bestämmelserna i 
60 och 61 §§ i stället för bestämmelsen i 57 §. 

59 § Med omorganisering avses en överföring av tillgångar 
eller skulder vid en fusion, delning, likvidation eller 
liknande transaktion om följande villkor är uppfyllda: 

1. Ersättningen för överföringen utgörs helt eller delvis av 
egetkapitalinstrument emitterade av den förvärvande 
koncernenheten eller av en person med anknytning till den 
enheten eller, vid likvidation, enhetens 
egetkapitalinstrument. Om en emission av egetkapitalinstrument 
inte skulle ha någon ekonomisk betydelse behöver någon 
ersättning inte lämnas. 

2. Den avyttrande koncernenhetens vinst eller förlust på dessa 
tillgångar beskattas inte. 

3. Den förvärvande koncernenheten ska beräkna, enligt 
skattelagstiftningen där den hör hemma, den beskattningsbara 
inkomsten efter överföringen med hänsyn till den avyttrande 
enhetens skattemässiga värde för tillgångarna, justerad för 
icke kvalificerad vinst eller förlust vid överföringen. 

Med icke kvalificerad vinst eller förlust avses det lägsta 
beloppet av 

- den avyttrande koncernenhetens vinst eller förlust som 
uppkommer i samband med en omorganisering som beskattas i den 
stat där den avyttrande koncernenheten hör hemma, eller 

- den vinst eller förlust i redovisningen som uppkommer i 
samband med omorganiseringen. 

60 § Vid en avyttring eller ett förvärv av tillgångar eller 
skulder som sker i samband med en omorganisering enligt 59 § 
gäller följande: 

1. Den avyttrande koncernenheten ska vid beräkningen av sitt 
justerade resultat undanta vinst eller förlust som uppkommer 
vid en sådan avyttring.

2. Den förvärvande koncernenheten ska beräkna sitt justerade 
resultat på grundval av det värde på tillgångarna och 
skulderna som den avyttrande koncernenheten redovisat 
omedelbart före avyttringen.

61 § Vid en avyttring av tillgångar eller skulder som sker i 
samband med en omorganisering enligt 59 § och som för den 
avyttrande koncernenheten leder till en icke kvalificerad 
vinst eller förlust gäller följande: 

1. Den avyttrande koncernenheten ska inkludera vinst eller 
förlust som härrör från avyttringen vid beräkningen av dess 
justerade resultat motsvarande den icke kvalificerade vinsten 
eller förlusten enligt 59 § andra stycket. 

2. Den förvärvande koncernenheten ska beräkna sitt justerade 
resultat efter förvärvet på grundval av det värde på 
tillgångarna och skulderna som den avyttrande koncernenheten 
redovisat omedelbart före avyttringen. Värdet ska justeras i 
enlighet med lokala skatteregler för att ta hänsyn till den 
icke kvalificerade vinsten eller förlusten. 

62 § En rapporterande enhet får välja att en koncernenhet, som 
vid beskattningen får eller ska värdera tillgångar och skulder 
till verkligt värde i den stat där den hör hemma, ska 

1. vid beräkningen av sitt justerade resultat ta med ett 
vinst- eller förlustbelopp för varje tillgång och skuld som 
ska

a) motsvara skillnaden mellan tillgångens eller skuldens 
redovisade värde omedelbart före tidpunkten för den 
beskattningsbara händelsen och tillgångens eller skuldens 
verkliga värde omedelbart efter den händelsen, och

b) minskas eller ökas med icke kvalificerad vinst eller 
förlust enligt 59 § andra stycket som uppkommer i samband med 
den beskattningsbara händelsen,

2. använda tillgångens eller skuldens verkliga värde enligt 
redovisningen omedelbart efter den beskattningsbara händelsen 
för att beräkna justerad vinst eller förlust för de 
räkenskapsår som avslutas efter den beskattningsbara 
händelsen, och

3. ta med nettosumman av de belopp som bestäms enligt 1 i 
koncernenhetens justerade resultat, antingen genom att

a) nettosumman av beloppen tas med för det räkenskapsår då den 
beskattningsbara händelsen inträffar, eller

b) ett belopp som uppgår till nettosumman av dessa belopp 
dividerat med fem tas med under det räkenskapsår då den 
beskattningsbara händelsen inträffar och under vart och ett av 
de fyra följande räkenskapsåren. 

Vad som sägs i första stycket 3 b gäller inte om 
koncernenheten upphör att ingå i koncernen. I så fall ska det 
återstående beloppet tas med under det räkenskapsåret då 
koncernförhållandet upphört.

Kontrollerade utländska företag och hybridenheter

Fördelning av medräknade skatter 

63 § Kostnaden för medräknade skatter i en koncernenhets 
räkenskaper ska fördelas till koncernenhetens kontrollerade 
utländska företag om den hänför sig till detta företags 
inkomst och har tagits ut enligt ett system för beskattning av 
kontrollerade utländska företag. Vid beräkning av nationell 
tilläggsskatt ska den kostnad som fördelas till en svensk 
koncernenhet som är ett kontrollerat utländskt företag enligt 
lagstiftningen i en annan stat inte beaktas.

I fråga om skattekostnad som avser passiva intäkter ska 
fördelningen enligt första stycket motsvara det lägsta 
beloppet av medräknade skatter på passiva intäkter och ett 
belopp som utgörs av procentsatsen för tilläggsskatt för 
lågskattestaten multiplicerad med de passiva intäkterna.

Vid beräkningen av procentsatsen för tilläggsskatt ska 
ägarenhetens medräknade skatter på de passiva intäkterna inte 
beaktas. Överskjutande medräknade skatter på passiva intäkter 
ska hänföras till ägarenheten. Lag (2024:1248).

63 a § Vid fördelningen av kostnaden för medräknade skatter 
enligt 63 § ska bestämmelserna i 63 b-63 e §§ tillämpas om

1. de medräknade skatterna har tagits ut enligt ett system för 
beskattning av kontrollerade utländska företag enligt 2 kap. 
26 §, och

2. skatten för kontrollerade utländska företag enligt detta 
system beräknas gemensamt för samtliga sådana företag.
Lag (2024:1248).

63 b § Kostnaden för medräknade skatter enligt 63 a § ska 
fördelas till varje kontrollerat utländskt företag med ett 
belopp som motsvarar kostnaden multiplicerad med kvoten av 
företagets fördelningsbelopp och fördelningsbeloppen för 
samtliga kontrollerade utländska företag.

Ett kontrollerat utländskt företags fördelningsbelopp är 
ägarenhetens andel av företagets inkomst multiplicerad med 
skillnaden mellan skattesatsen enligt ett sådant system som 
avses i 63 a § och den effektiva skattesatsen. Lag (2024:1248).

63 c § Med effektiv skattesats i 63 b § avses den effektiva 
skattesatsen i en stat med följande avvikelser:

- Skatt som har betalats enligt ett system för beskattning av 
kontrollerade utländska företag ska inte räknas med. 

- Sådan nationell tilläggsskatt som omfattas av rätt till 
avräkning av utländsk skatt enligt ett sådant system som avses 
i 63 a § ska räknas med. 

Om det i en stat finns flera effektiva skattesatser för 
koncernenheter, samriskföretag eller dotterföretag till ett 
samriskföretag, är den effektiva skattesatsen i första stycket 
den skattesats som beräknas för det kontrollerade utländska 
företaget. Vid beräkningen ska sådan nationell tilläggsskatt 
som omfattas av rätt till avräkning av utländsk skatt enligt 
ett sådant system som avses i 63 a § räknas med.
Lag (2024:1248).

63 d § Om en effektiv skattesats inte ska beräknas för ett 
kontrollerat utländskt företag till följd av att enheten 
omfattas av förenklingsregeln i 8 kap. 3-5 §§, ska den 
effektiva skattesatsen utgöras av den skattesats som framgår 
av 8 kap. 4 §. 

Om en effektiv skattesats inte ska beräknas för ett 
kontrollerat utländskt företag till följd av förenklingsregeln 
i 8 kap. 18 §, ska den effektiva skattesatsen beräknas på 
följande sätt. Summan av skatt som enligt en regel om 
nationell tilläggsskatt beaktas vid beräkning av effektiv 
skattesats och nationell tilläggsskatt som omfattas av rätt 
till avräkning av utländsk skatt enligt ett sådant system som 
avses i 63 a § ska divideras med det justerade resultatet 
enligt en regel om nationell tilläggsskatt. 

Om en effektiv skattesats inte ska beräknas för ett 
kontrollerat utländskt företag av andra skäl än de som anges i 
första och andra styckena, ska den effektiva skattesatsen 
motsvara kvoten av koncernenheternas skattekostnad och vinst 
eller förlust före inkomstskatt enligt koncernens 
kvalificerade finansiella rapport.

Om det i en stat finns flera effektiva skattesatser för 
koncernenheter, samriskföretag eller dotterföretag till ett 
samriskföretag, är den effektiva skattesatsen i andra stycket 
den skattesats som beräknas för det kontrollerade utländska 
företaget. Vid beräkningen ska sådan nationell tilläggsskatt 
som omfattas av rätt till avräkning av utländsk skatt enligt 
ett sådant system som avses i 63 a § räknas med.
Lag (2024:1248).

63 e § För ett kontrollerat utländskt företag som inte är en 
koncernenhet, ett samriskföretag eller ett dotterföretag till 
ett samriskföretag ska den effektiva skattesatsen motsvara den 
skattesats som beräknats enligt 63 c eller 63 d § för de 
koncernenheter, samriskföretag eller dotterföretag till 
samriskföretag som hör hemma i samma stat som företaget, och 
vilkas andel utgör den största andelen av den inkomst för 
ägarenheten som omfattas av ett sådant system som avses i 
63 a §.

Om koncernen inte beräknar en effektiv skattesats för enheter 
i den stat där det kontrollerade utländska företaget hör 
hemma, ska den effektiva skattesatsen motsvara kvoten av den 
sammanlagda redovisade inkomstskatten och den sammanlagda 
redovisade vinsten före inkomstskatt för samtliga sådana 
enheter som hör hemma i den aktuella staten och som omfattas 
av ett sådant system för beskattning som avses i 63 a §.
Lag (2024:1248).

64 § Kostnaden för medräknade skatter i en koncernenhets 
räkenskaper ska fördelas till en hybridenhet om den avser 
hybridenhetens justerade vinst. Den del av kostnaden som avser 
passiva intäkter ska fördelas på sätt som anges i 63 § andra 
och tredje styckena. Vid beräkning av nationell tilläggsskatt 
ska skattekostnad som fördelas till en hybridenhet som är en 
svensk koncernenhet inte beaktas.

Med hybridenhet avses en enhet som är skattskyldig för 
inkomstskatt i den stat där den hör hemma och som beskattas 
hos delägarna i den stat där de hör hemma. Lag (2024:1248).

65 § Med passiva intäkter avses i 63 och 64 §§ intäkter som 

1. ingår i den justerade vinsten för en koncernenhet och 
beskattas hos ägarenheten enligt ett system för beskattning av 
kontrollerade utländska företag eller på grund av ägarintresse 
i en hybridenhet, och

2. utgör 

- utdelning eller motsvarande, 

- ränta eller motsvarande, 

- hyra,

- royalty, 

- annan avtalsenlig ersättning som sker över tid 
(annuitetsbelopp), eller 

- nettovinst vid försäljning av egendom som ger upphov till 
sådana intäkter. Lag (2024:1248).

Moderföretag som omfattas av system med avdragsgill utdelning

66 § Med system med avdragsgill utdelning avses regler som 
syftar till att uppnå beskattning i ett led genom att 
utdelning från en enhet till dess ägare ska dras av från 
enhetens inkomst. I fråga om ett kooperativ avses också regler 
om att ett kooperativ undantas från beskattning.

Med avdragsgill utdelning avses 

- utdelning till den som äger andel i en koncernenhet om 
utdelningen enligt lagstiftningen i den stat som enheten hör 
hemma i ska dras av vid beräkningen av dess beskattningsbara 
inkomst, eller

- kooperativ utdelning till en medlem i ett kooperativ.

Med kooperativ avses en enhet som gemensamt säljer eller 
förvärvar varor eller tjänster för sina medlemmars räkning och 
som i den stat där den hör hemma omfattas av regler som 
säkerställer skattemässig neutralitet för varor eller tjänster 
som säljs eller förvärvas av dess medlemmar genom 
kooperativet.

67 § Den justerade vinsten för ett moderföretag i en koncern 
som omfattas av ett system med avdragsgill utdelning ska 
minskas med belopp som delas ut som avdragsgill utdelning inom 
tolv månader efter utgången av det räkenskapsår som den 
justerade vinsten avser, om

1. mottagaren beskattas för utdelningen med en skattesats som 
är lika med eller högre än minimiskattesatsen och inkomsten 
hänförs till ett beskattningsår som avslutas senast tolv 
månader efter utgången av räkenskapsåret, eller

2. det rimligen kan förväntas att det sammanlagda beloppet av 
medräknade skatter för moderföretaget och skatt som mottagaren 
betalar på utdelningen är lika med eller överstiger den 
utdelande enhetens inkomst multiplicerad med 
minimiskattesatsen.

Vid tillämpningen av bestämmelserna i första stycket ska 
mottagaren anses ha beskattats för utdelning som lämnats i 
förhållande till inköp från ett inköpskooperativ till den del 
utdelningen minskar en avdragsgill utgift eller kostnad. 

68 § Den justerade vinsten för ett moderföretag i en koncern 
som omfattas av ett system med avdragsgill utdelning ska, 
utöver vad som anges i 67 §, minskas med det belopp som delas 
ut som avdragsgill utdelning inom tolv månader efter utgången 
av det räkenskapsår som den justerade vinsten avser, om 
mottagaren är

1. en fysisk person som är medlem i ett inköpskooperativ, och 
utdelningen lämnas i förhållande till gjorda inköp,

2. en fysisk person som har skatterättslig hemvist och är 
skattskyldig i den stat där moderföretaget hör hemma och 
dennes ägarintressen ger rätt till högst fem procent av vinst 
och tillgångar i moderföretaget, eller

3. ett offentligt organ, en myndighetsenhet, en internationell 
organisation, en ideell organisation eller en pensionsfond som 
hör hemma i den stat där moderföretaget hör hemma.

69 § Kostnaden för medräknade skatter på utdelad vinst ska 
minskas i proportion till minskningen av den justerade vinsten 
enligt 67 eller 68 §. 

Den justerade vinsten ska minskas med samma belopp som 
kostnaden för medräknade skatter minskats med. 

70 § Om moderföretaget direkt innehar en ägarandel i en 
koncernenhet som omfattas av bestämmelser om avdragsgill 
utdelning, ska bestämmelserna i 67 och 68 §§ tillämpas på 
övriga koncernenheter som hör hemma i samma stat som 
moderföretaget till den del koncernenheten lämnar utdelning 
till moderföretaget och moderföretaget delar ut den justerade 
vinsten till en mottagare som anges i 67 eller 68 §. Detta 
gäller också om ett moderföretag indirekt har en ägarandel i 
en sådan koncernenhet genom andra koncernenheter som omfattas 
av bestämmelserna i 67 eller 68 §.

Koncerner med flera moderföretag

71 § Med koncern med flera moderföretag avses två eller flera 
koncerner vars moderföretag ingått ett arrangemang i form av 
en sammanlänkad struktur eller dubbel notering, om minst en 
enhet eller ett fast driftställe i den kombinerade koncernen 
hör hemma i en annan stat än övriga enheter.

Med sammanlänkad struktur avses ett arrangemang mellan minst 
två moderföretag i olika koncerner om 

1. moderföretagen, ifall de är marknadsnoterade, är noterade 
till samma kursvärde, 

2. ägarintressena i respektive moderföretag till minst 
50 procent kombinerats genom ägande, överlåtelsebegränsning 
eller annat villkor och inte kan överlåtas eller handlas var 
för sig, och 

3. ett av moderföretagen upprättar koncernredovisning där 
tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden för 
alla enheter i de berörda koncernerna är redovisade 
tillsammans som för en ekonomisk enhet och som måste bli 
föremål för en extern revision.

Med dubbel notering avses ett arrangemang mellan minst två 
moder-företag i olika koncerner, om

1. andelarna i moderföretagen är marknadsnoterade och handlas 
eller överlåts på olika kapitalmarknader, 

2. företagens verksamheter kombinerats enbart genom avtal 
mellan moderföretagen,

3. moderföretagen har avtalat att utskiftning vid likvidation 
och utdelning ska ske enligt bestämda andelar, 

4. moderföretagens verksamheter utgör en ekonomisk enhet 
enligt avtal, och 

5. moderföretagen upprättar en koncernredovisning där 
tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöden för 
alla enheter i de berörda koncernerna är redovisade 
tillsammans som för en ekonomisk enhet och som måste bli 
föremål för en extern revision.

72 § Samtliga enheter och koncernenheter i de koncerner som 
tillsammans utgör en koncern med flera moderföretag ska anses 
vara koncernenheter i samma koncern.

73 § En enhet är en koncernenhet i en koncern med flera 
moderföretag om den konsolideras post-för-post i 
koncernredovisningen för koncernen. Med koncernenhet avses 
även en enhet över vilken koncernenheter i en koncern med 
flera moderföretag har ett bestämmande inflytande, även om den 
inte konsolideras post-för-post i koncernredovisningen. En 
enhet som är undantagen enligt 1 kap. 5-7 §§ anses inte vara 
en koncernenhet.

74 § För en koncern med flera moderföretag ska moderföretagets 
koncernredovisning anses vara den koncernredovisning som anges 
i 71 § andra och tredje styckena. 

Bestämmelser i lagen om tillämpning av de 
redovisningsprinciper som används i ett moderföretags 
koncernredovisning avser, vad gäller koncerner med flera 
moderföretag, de redovisningsprinciper som används för att 
upprätta den koncernredovisning som avses i första stycket.

75 § Samtliga moderföretag i de koncerner som tillsammans 
utgör en koncern med flera moderföretag ska anses vara 
moderföretag i koncernen med flera moderföretag. 

76 § Ett moderföretag och en annan moderenhet i en koncern med 
flera moderföretag ska tillämpa bestämmelserna i 6 kap. 3-8 §§ 
på sin andel av tilläggsskattebeloppet för lågbeskattade 
koncernenheter.

77 § Vid beräkningen av kompletterande tilläggsskatt enligt 
6 kap. 9-13 §§ ska, för varje koncernenhet i en koncern med 
flera moderföretag, samtliga lågbeskattade koncernenheter i 
koncernen med flera moderföretag beaktas. 

Godkänt utdelningsskattesystem

Fiktivt utdelningsskattebelopp för beräkning av justerad 
skattekostnad

78 § Vid beräkningen av den justerade skattekostnaden för 
koncernenheter i en stat med ett godkänt 
utdelningsskattesystem får den rapporterande enheten välja att 
ta med ett fiktivt utdelningsskattebelopp.

Ett val enligt första stycket gäller alla koncernenheter i den 
staten. Valet gäller för det räkenskapsår som valet avser. 

79 § Med fiktivt utdelningsskattebelopp avses det lägsta av 
följande två belopp:

- ett belopp som motsvarar den ökade skattekostnad som skulle 
medföra att den effektiva skattesatsen för koncernenheterna i 
den aktuella staten uppgår till minimiskattesatsen, och 

- ett belopp som utgörs av den skatt som skulle ha tagits ut 
om enheterna hade delat ut all vinst som omfattas av ett 
godkänt utdelningsskattesystem under räkenskapsåret.

Återföring av fiktivt utdelningsskattebelopp

80 § Om ett val enligt 78 § görs ska en förteckning för 
återföring upprättas för det fiktiva utdelningsskattebeloppet. 
Det fiktiva skattebeloppet ska tas upp i 
återföringsförteckningen för det räkenskapsår för vilket 
beloppet har bestämts.

81 § Vid utgången av varje räkenskapsår ska det fiktiva 
utdelningsskattebeloppet i en återföringsförteckning för 
tidigare räkenskapsår minskas genom återföring. Belopp som 
tagits upp i den tidigast upprättade återföringsförteckningen 
ska minskas först. Minskning får göras högst med det belopp 
som finns i förteckningen. 

Belopp i förteckningen ska minskas i följande ordning. Först 
ska minskning göras med ett belopp som motsvarar 
koncernenheternas betalda skatt på utdelning eller fiktiv 
utdelning under räkenskapsåret. Därefter ska minskning göras 
med ett belopp som motsvarar den justerade förlusten i staten 
med ett godkänt utdelningsskattesystem multiplicerad med 
minimiskattesatsen. 

Belopp som återstår efter en tillämpning av andra stycket och 
som motsvarar justerad förlust multiplicerad med 
minimiskattesatsen får beaktas senare räkenskapsår. 

Skatt som betalas på faktisk eller fiktiv utdelning ska inte 
tas med vid beräkningen av den justerade skattekostnaden till 
den del skatten minskar belopp i förteckningen.

82 § Belopp som återstår i återföringsförteckningen vid 
utgången av det fjärde räkenskapsåret efter det räkenskapsår 
som förteckningen avser ska minska den justerade 
skattekostnaden för det år förteckningen avser. Effektiv 
skattesats och tilläggsskattebelopp ska då räknas om enligt 
3 kap. 37 och 38 §§. Tillkommande tilläggsskattebelopp 
fördelas enligt 3 kap. 40 och 41 §§.

83 § Om en koncernenhet som omfattas av ett val enligt 78 § 
lämnar koncernen eller om dess tillgångar i allt väsentligt 
överförs till någon som inte är en koncernenhet i samma 
koncern i samma stat, ska ett belopp som återstår i en 
återföringsförteckning för tidigare räkenskapsår minska den 
justerade skattekostnaden för koncernenheterna i staten för 
respektive år. Det belopp som ska minska skattekostnaden 
beräknas genom att det återstående beloppet i 
återföringsförteckningen multipliceras med den aktuella 
koncernenhetens andel av det sammanlagda justerade resultatet 
för koncernenheterna i staten, för respektive år. Detta gäller 
endast räkenskapsår för vilka den aktuella koncernenhetens 
justerade resultat är positivt. Effektiv skattesats och 
tilläggsskattebelopp ska då räknas om enligt 3 kap. 37 och 
38 §§. Tillkommande tilläggsskattebelopp fördelas enligt 
3 kap. 40 och 41 §§. Lag (2024:1248).

8 kap. Förenklingsregler

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om

- tidsgräns för den tillfälliga förenklingsregeln (2 §),

- villkor för den tillfälliga förenklingsregeln (3-7 a §§),

- särskilda enheter och koncerner (8-11 §§),

- verkan av konstlade arrangemang (11 a-11 g §§),

- undantag från tillämpningen av den tillfälliga 
förenklingsregeln (12 §),

- övergångsår (13 §),

- förenkling av kompletteringsregeln för tilläggsskatt (14 §), 

- en förenklingsregel för koncernenheter utan väsentlig 
betydelse för koncernredovisningen (15-17 §§), 

- en förenklingsregel för utländsk nationell tilläggsskatt 
(18 §), och 

- val (19 §). Lag (2024:1248).

Tidsgräns för den tillfälliga förenklingsregeln

2 § Bestämmelserna i 3-13 §§ gäller för koncernenheter i en 
stat för tid som

- motsvarar de räkenskapsår som gäller för enheternas 
moderföretag, och

- börjar närmast efter den 31 december 2023 men före den 1 
januari 2027.

Bestämmelserna gäller dock inte för räkenskapsår som avslutas 
efter den 30 juni 2028. Lag (2024:1248).

Villkor för den tillfälliga förenklingsregeln

3 § Tilläggsskattebeloppet för koncernenheterna i en stat ska 
anses vara noll, om koncernenheterna uppfyller följande 
villkor:

1. koncernenheternas totala intäkter i staten enligt 
koncernens kvalificerade land-för-land-rapport är lägre än tio 
miljoner euro, och

2. koncernenheternas totala vinst före inkomstskatt i staten 
enligt den kvalificerade land-för-land-rapporten för 
räkenskapsåret är lägre än en miljon euro. 

Om en koncernenhet inte redovisas i den kvalificerade land-
för-land-rapporten därför att den innehas för försäljning, ska 
dess intäkter ändå beaktas vid beräkningen enligt första 
stycket 1.  

Vid tillämpningen av de beloppsangivelser i euro som finns i 
första stycket ska belopp i annan valuta räknas om på det sätt 
som anges i 1 kap. 4 §.

4 § Tilläggsskattebeloppet för koncernenheterna i en stat ska 
anses vara noll, om koncernenheterna tillsammans har en 
effektiv skattesats som är lika med eller större än den 
procentsats som anges i tredje stycket. Den effektiva 
skattesatsen ska motsvara kvoten mellan koncernenheternas 
skattekostnad enligt andra stycket och deras vinst eller 
förlust före inkomstskatt enligt koncernens kvalificerade 
land-för-land-rapport.

Med skattekostnad avses i första stycket sådan skattekostnad 
som redovisas i koncernens kvalificerade finansiella rapport 
minskad med skatter som inte är medräknade skatter och 
medräknade skatter som hänför sig till en osäker 
skattesituation.

Procentsatsen enligt första stycket ska vara

- 15 procent för räkenskapsår som börjar under 2024,

- 16 procent för räkenskapsår som börjar under 2025, och

- 17 procent för räkenskapsår som börjar under 2026.

4 a § En skattekostnad som en huvudenhet har haft för ett fast 
driftställe i den stat där driftstället hör hemma ska inte tas 
med vid beräkningen enligt 4 § första stycket i den stat där 
huvudenheten hör hemma.

Om ett fast driftställe, ett kontrollerat utländskt företag 
eller en hybridenhet inte omfattas av 3-5 §§ i den stat där 
enheten hör hemma, ska 7 kap. 25 och 63-65 §§ inte tillämpas 
vid beräkningen enligt 4 § första stycket för den stat där 
ägarenheten eller huvudenheten hör hemma. Lag (2024:1248).

5 § Tilläggsskattebeloppet för koncernenheterna i en stat ska 
anses vara noll, om koncernenheterna som hör hemma i den 
staten har en vinst enligt koncernens kvalificerade land-för-
land-rapport som inte överstiger substansbeloppet, beräknat 
enligt 5 kap. 2-10 §§. Beräkningen av substansbeloppet ska 
grunda sig på uppgifter i koncernens kvalificerade finansiella 
rapport. Lag (2024:1248).

6 § Med kvalificerad land-för-land-rapport avses i 3-5 §§ en 
rapport som har upprättats på grundval av en kvalificerad 
finansiell rapport.

Med kvalificerad finansiell rapport avses

1. de räkenskaper som används för att upprätta moderföretagets 
koncernredovisning, 

2. varje koncernenhets årsredovisning förutsatt att den 
upprättas enligt

- en allmänt erkänd redovisningsstandard enligt 2 kap. 20 §, 
eller

- en godkänd redovisningsstandard enligt 2 kap. 21 § om 
informationen i denna är tillförlitlig, 

3. om en koncernenhet inte omfattas av moderföretagets 
koncernredovisning enbart på grund av sin ringa storlek eller 
av väsentlighetsskäl, koncernenhetens räkenskaper som används 
som underlag för land-för-land-rapporten, eller 

4. om inte ett fast driftställes uppgifter framgår av 1-3, en 
separat finansiell rapport där det fasta driftställets andel 
av huvudenhetens totala intäkter och vinst eller förlust före 
inkomstskatt framgår. Lag (2024:1248).

6 a § Om en förvärvad koncernenhets räkenskaper har justerats 
utifrån köpeskillingen för enheten vad avser värdet på 
tillgångarna och skulderna, ska följande justering göras vid 
tillämpningen av 4 och 5 §§. Minskningar av koncernenhetens 
resultat som är hänförliga till av- eller nedskrivning av 
goodwill vad avser transaktioner som genomförts efter den 
30 november 2021, ska läggas till enhetens vinst före 
inkomstskatt. Vid tillämpningen av 4 § gäller detta dock bara 
om räkenskaperna inte innehåller motsvarande justering av 
uppskjuten skatt som är hänförlig till goodwillposten.

Vad som sägs i första stycket gäller inte om 

1. samma justeringar har gjorts i koncernens land-för-land-
rapportering för samtliga räkenskapsår som påbörjats efter den 
31 december 2022, eller 

2. justeringarna i koncernenhetens räkenskaper har gjorts 
enligt lag eller annan författning. Lag (2024:1248).

6 b § Om en koncernenhet ingår i en koncern som inte behöver 
lämna en land-för-land-rapport, ska uppgifterna om 
koncernenhetens intäkt och koncernenhetens vinst eller förlust 
före inkomstskatt hämtas från enhetens kvalificerade 
finansiella rapport. Lag (2024:1248).

6 c § Vid tillämpningen av 3-5 §§ ska uppgifter för alla 
koncernenheter som hör hemma i en stat hämtas antingen från en 
sådan kvalificerad finansiell rapport som avses i 6 § andra 
stycket 1 eller från en sådan som avses i 6 § andra stycket 2.

Detta gäller dock inte för fasta driftställen och en sådan 
koncernenhet utan väsentlig betydelse som avses i 16 §.
Lag (2024:1248).

7 § Vid tillämpningen av 3-5 §§ ska en sådan orealiserad 
förlust som avses i 3 kap. 10 § 1 undantas från vinst eller 
förlust före inkomstskatt om förlusten överstiger 50 miljoner 
euro i en stat. 

Vid tillämpningen av den beloppsangivelse i euro som finns i 
första stycket ska belopp i annan valuta räknas om på det sätt 
som anges i 1 kap. 4 §.

7 a § Vid tillämpningen av 3-5 §§ ska en koncernintern 
betalning som behandlas som intäkt i den mottagande 
koncernenhetens kvalificerade finansiella rapport och som 
kostnad i den betalande koncernenhetens kvalificerade 
finansiella rapport räknas med vid bestämmandet av respektive 
koncernenhets intäkter och dess vinst eller förlust före 
inkomstskatt även om betalningen inte tagits med i land-för-
land-rapporten. Lag (2024:1248).

Särskilda enheter och koncerner

8 § Vid tillämpningen av 3-7 §§ ska ett samriskföretag och 
dess dotterföretag behandlas som koncernenheter i en egen 
koncern. I dessa fall ska uppgifter om intäkter och vinster 
hämtas från de kvalificerade finansiella rapporterna för dessa 
företag. 

9 § Vid tillämpningen av 3-7 §§ gäller följande för 
moderföretag som är delägarbeskattade enheter eller enheter 
som omfattas av ett system med avdragsgill utdelning. Vinsten 
före bolagsskatt ska minskas i den utsträckning som beloppet 
är hänförligt till en persons ägarintresse i den 
delägarbeskattade enheten eller utdelat till följd av en 
ägarandel som innehas av en sådan person. 

Med person avses i första stycket en sådan innehavare av ett 
ägarintresse som bestämmelserna i 7 kap. 12 och 13 §§ avser 
eller sådana mottagare som bestämmelserna i 67 och 68 §§ 
avser. 

För delägarbeskattade enheter gäller första stycket bara om 
samtliga ägarintressen i moderföretaget innehas av någon som 
avses i 7 kap. 12 och 13 §§. 

10 § Bestämmelserna i 3-7 §§ ska inte tillämpas på en 
investeringsenhet som omfattas av ett val enligt 7 kap. 33 
eller 36 §. Om andra koncernenheter som hör hemma i samma stat 
som investeringsenheten tillämpar 3-7 §§, ska 
investeringsenhetens resultat före inkomstskatt samt de totala 
intäkter och tillhörande skatter som avser investeringsenheten 
beaktas i den stat där enhetens direkta ägare finns, i 
proportion till dennes ägarintresse.

En investeringsenhet som inte omfattas av ett val enligt 
7 kap. 33 eller 36 § får tillämpa 3-7 §§ endast om alla 
enhetens ägare hör hemma i samma stat som denna. 

Första och andra styckena gäller även för 
försäkringsinvesteringsenheter. 

11 § Bestämmelserna i 3-7 §§ ska tillämpas även på 
koncernenheter som inte tagits med i den kvalificerade 
finansiella rapporten därför att de innehas för försäljning.

Verkan av konstlade arrangemang

11 a § Vid tillämpningen av 3-5 §§ ska följande justeringar 
göras om ett konstlat arrangemang har ingåtts efter den 15 
december 2022:

1. Kostnader eller förluster som uppstår till följd av 
arrangemang enligt 11 b § 1 eller 2 ska inte tas med i 
koncernenheternas sammanlagda vinst eller förlust.

2. Skattekostnader som uppstår till följd av ett arrangemang 
enligt 11 b § 3 ska inte tas med i koncernenheternas 
sammanlagda skattekostnader. Lag (2024:1248).

11 b § Med konstlat arrangemang avses

1. ett arrangemang som innebär avdrag för utgifter utan att 
motsvarande inkomster tas upp till beskattning, 

2. ett arrangemang som medför att en förlust beaktas flera 
gånger, eller 

3. ett arrangemang som medför att en skattekostnad beaktas 
flera gånger. Lag (2024:1248).

11 c § Med arrangemang som innebär avdrag för utgifter utan 
att motsvarande inkomster tas upp till beskattning avses en 
överenskommelse där en koncernenhet direkt eller indirekt 
tillhandahåller kredit eller på annat sätt gör en investering 
i en annan koncernenhet som leder till en kostnad eller 
förlust i en koncernenhets redovisning, under förutsättning 
att

1. kostnaden eller förlusten inte motsvaras av en redovisad 
intäkt eller vinst hos den koncernenhet som är motpart, eller 

2. den skattepliktiga inkomsten hos den koncernenhet som är 
motpart inte rimligen kan förväntas öka i motsvarande mån 
under överenskommelsens löptid på det sätt som anges i 11 g §. 

Första stycket gäller inte om kostnaden eller förlusten endast 
kan hänföras till övrigt primärkapital för 
kapitaltäckningsändamål. Lag (2024:1248).

11 d § Med arrangemang som medför att en förlust beaktas flera 
gånger avses en överenskommelse som leder till att en kostnad 
eller förlust tas med i en koncernenhets finansiella rapport, 
om

1. kostnaden eller förlusten tas med i en annan koncernenhets 
finansiella rapport, eller

2. det uppstår ett avdragsgillt belopp vid fastställandet av 
den skattepliktiga inkomsten för en koncernenhet som hör hemma 
i en annan stat. Lag (2024:1248).

11 e § Med arrangemang som medför att en skattekostnad beaktas 
flera gånger avses en överenskommelse som leder till att mer 
än en koncernenhet inkluderar delar av eller hela 
skattekostnaden 

1. i sin justerade skattekostnad, eller

2. vid beräkningen av den effektiva skattesatsen enligt 4 §.

Första stycket gäller dock inte om den inkomst som 
skattekostnaden är hänförlig till tas med i den finansiella 
rapporten för varje koncernenhet. Lag (2024:1248).

11 f § Vid tillämpningen av 11 a-11 e §§ ska även ett 
arrangemang som har ingåtts före den 15 december 2022 anses 
ingånget efter den tidpunkten, om

1. arrangemanget har ändrats eller överförts efter den 15 
december 2022, 

2. fullgörandet av rättigheter eller skyldigheter enligt 
arrangemanget efter den 15 december 2022 skiljer sig från 
fullgörandet före den tidpunkten, eller

3. det efter den 15 december 2022 har skett en förändring av 
hur arrangemanget behandlas i enhetens redovisning.
Lag (2024:1248).

11 g § Vid tillämpningen av 11 c § första stycket 2 ska en 
koncernenhets skattepliktiga inkomst inte rimligen förväntas 
öka i motsvarande mån till den del

1. inkomsten vid beskattningen kvittas mot en post som i 
redovisningen har gett upphov till en uppskjuten skattefordran 
och fordrans värde har skrivits ned i redovisningen, eller

2. den betalning som ger upphov till kostnaden eller förlusten 
även ger upphov till en avdragsgill kostnad eller förlust för 
en koncernenhet som hör hemma i samma stat som motparten utan 
att betalningen ingår som en kostnad eller förlust vid 
fastställandet av vinst eller förlust före inkomstskatt för 
koncernenheterna i den staten.

En uppskjuten skattefordran ska också anses ha skrivits ned 
enligt första stycket 1 om nedskrivning skulle ha skett om 
koncernen inte hade ingått ett konstlat arrangemang efter den 
15 december 2022. Lag (2024:1248).

Undantag från tillämpningen av den tillfälliga 
förenklingsregeln

12 § Följande koncernenheter är undantagna från tillämpningen 
av 3-5 §§ :

1. statslösa koncernenheter, 

2. koncernenheter i en stat vilka ingår i en koncern med flera 
moderenheter, när en kvalificerad land-för-land-rapport inte 
innehåller information från hela den kombinerade koncernen, 

3. koncernenheter i en stat för vilka ett val har gjorts 
enligt 7 kap. 78 §, 

4. koncernenheter i en stat för vilka 3-5 §§ inte tillämpats 
för ett tidigare räkenskapsår trots att enheterna uppfyllde 
villkoren i 3-5 §§, och

5. koncernenheter i en stat för vilka 3-5 §§ inte tillämpats 
för ett tidigare räkenskapsår för att enheterna inte uppfyllde 
villkoren i 3-5 §§. 

Övergångsår 

13 § Vid tillämpningen av 4 kap. 25 § ska ett övergångsår 
enligt 4 kap. 26 § för en koncernenhet i en stat inte omfatta 
de år då 3-5 §§ tillämpas av koncernenheten.

Vid tillämpningen av 4 kap. 28 § ska övergångsåret enligt 
4 kap. 26 § för en överförande koncernenhet vara det första 
räkenskapsår då 3-5 §§ inte längre tillämpas i fråga om 
enheten. Lag (2024:1248).

Förenkling av kompletteringsregeln för tilläggsskatt

14 § Tilläggsskattebeloppet enligt kompletteringsregeln för 
tilläggsskatt ska anses vara noll för den stat där 
moderföretaget hör hemma om bolagsskattesatsen i den staten 
uppgår till minst 20 procent för varje räkenskapsår under 
övergångsperioden.

Med övergångsperioden avses de räkenskapsår som inte omfattar 
mer än tolv månader och som börjar den 31 december 2025 eller 
tidigare och slutar före den 31 december 2026. Lag (2024:1248).

Förenklingsregel för koncernenheter utan väsentlig betydelse 
för koncernredovisningen

15 § Vid tillämpningen av 3 kap. 37 §, 5 kap. 2-10 samt 12-
14 §§ vad avser en koncernenhet utan väsentlig betydelse, får 
den rapporterande enheten välja att 

1. justerat resultat ska utgöras av enhetens intäkt i enlighet 
med relevanta land-för-land-rapporteringsregler, 

2. intäkt ska utgöras av enhetens intäkt som fastställts i 
enlighet med relevanta land-för-land-rapporteringsregler, och

3. justerad skattekostnad ska utgöras av årets ackumulerade 
inkomstskatt som fastställts i enlighet med relevanta land-
för-land-rapporteringsregler. Lag (2024:1248).

16 § En koncernenhet, tillsammans med sina fasta driftställen, 
ska anses som en koncernenhet utan väsentlig betydelse, om 

1. enheten inte konsolideras post-för-post,

2. skälet till att enheten inte konsolideras post-för-post 
enbart är att den är av begränsad storlek eller saknar 
väsentlig betydelse för koncernen, 

3. enheten omfattas av en sådan koncernredovisning som avses i 
2 kap. 19 § 1 eller 3, och

4. koncernredovisningen är föremål för extern revision. 

Om enhetens intäkter överstiger 50 miljoner euro, krävs 
dessutom att de räkenskaper för enheten som ligger till grund 
för land-för-land-rapporten är upprättade i enlighet med en 
allmänt erkänd redovisningsstandard eller en godkänd 
redovisningsstandard.

Vid tillämpningen av den beloppsangivelse i euro som finns i 
andra stycket ska belopp i annan valuta räknas om på det sätt 
som anges i 1 kap. 4 §. Lag (2024:1248).

17 § Med relevanta land-för-land-rapporteringsregler avses 
rapporteringsbestämmelserna i den stat där moderföretaget hör 
hemma eller, om en land-för-land-rapport inte lämnas in i den 
stat där moderföretaget hör hemma, i den stat där ett 
ställföreträdande moderföretag hör hemma.

Om det inte finns ett krav på land-för-land-rapportering i den 
stat där moderföretaget hör hemma och en koncern inte är 
skyldig att lämna in en land-för-land-rapport i någon stat 
avses med relevanta land-för-land-rapporteringsregler OECD:s 
standard om land-för-land-rapportering och OECD:s vägledning 
om genomförandet av land-för-land-rapportering.
Lag (2024:1248).

Förenklingsregel för utländsk nationell tilläggsskatt

18 § Vid bestämmandet av tilläggsskattebeloppet för 
koncernenheter, samriskföretag och dotterföretag till 
samriskföretag som hör hemma i en utländsk stat gäller 
följande förenklingsregel. Tilläggsskattebeloppet för en sådan 
koncernenhet eller enhet ska anses vara noll, om den utländska 
statens regel om nationell tilläggsskatt är godkänd av 
OECD/G20 Inclusive Framework on BEPS som en sådan regel som 
ska omfattas av andra staters förenklingsregler avseende 
utländsk nationell tilläggsskatt. 

Tilläggsskattebeloppet för koncernenheter, samriskföretag och 
dotterföretag till samriskföretag ska dock inte sättas ned 
till noll enligt första stycket 

1. till den del vissa slag av enheter och koncernenheter är 
undantagna från godkännandet av statens regel om nationell 
tilläggsskatt, eller

2. om ett beslut om tilläggsskatt enligt den utländska statens 
regel om nationell tilläggsskatt är överklagat eller om 
skatten inte går att bestämma eller driva in. Lag (2024:1248).

Val

19 § Den rapporterande enheten får välja att tillämpa 
förenklingsreglerna i detta kapitel. Ett sådant val gäller för 
det räkenskapsår som valet avser. Lag (2024:1248).


Övergångsbestämmelser

2023:875

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2024.

2. Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar 
närmast efter den 31 december 2023 eller, i fråga om svenska 
handelsbolag, räkenskapsår som börjar närmast efter den 
31 december 2023. 

3. Bestämmelserna i 6 kap. 9-15 §§ ska dock tillämpas på 
svenska koncernenheter första gången för beskattningsår som 
börjar närmast efter den 31 december 2024 eller, i fråga om 
svenska handelsbolag, räkenskapsår som börjar närmast efter 
den 31 december 2024. Detta gäller dock inte om 
koncernenhetens moderföretag är ett sådant moderföretag som 
avses i 6 kap. 5 § 2. 

4. Vid tillämpningen av 5 kap. 3 § ska i stället för den 
procentsats som anges där följande procentsats användas för 
det beskattningsår eller, i fråga om svenska handelsbolag, 
räkenskapsår som inleds under nedanstående kalenderår:

2024                     9,8 procent

2025                     9,6 procent

2026                     9,4 procent

2027                     9,2 procent

2028                     9,0 procent

2029                     8,2 procent

2030                     7,4 procent

2031                     6,6 procent

2032	                 5,8 procent

5. Vid tillämpningen av 5 kap. 4 § ska i stället för den 
procentsats som anges där följande procentsats användas för 
det beskattningsår eller, i fråga om svenska handelsbolag, 
räkenskapsår som inleds under nedanstående kalenderår:

2024                     7,8 procent

2025                     7,6 procent

2026                     7,4 procent

2027                     7,2 procent

2028                     7,0 procent

2029                     6,6 procent

2030                     6,2 procent

2031                     5,8 procent

2032                     5,4 procent

2024:1248

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2025.

2. Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar 
närmast efter den 31 december 2024 eller, i fråga om svenska 
handelsbolag, räkenskapsår som börjar närmast efter den 31 
december 2024.

3. Bestämmelserna i 7 kap. 63 a-63 e §§ tillämpas för 
beskattningsår som börjar före den 1 januari 2026 och som 
avslutas senast den 30 juni 2027.

4. Den rapporterande enheten får dock tillämpa samtliga eller 
vissa av bestämmelserna första gången för beskattningsår som 
börjar närmast efter den 31 december 2023 eller, i fråga om 
svenska handelsbolag, räkenskapsår som börjar närmast efter 
den 31 december 2023.