Säkerhetsskyddsförordning (2018:658)

1 kap. Förordningens tillämpningsområde

Tillämpningsområde

1 § Denna förordning innehåller kompletterande 
bestämmelser till säkerhetsskyddslagen (2018:585). Ord och 
uttryck som används i förordningen har samma innebörd som i 
lagen. 

Förordningen gäller inte för riksdagen och dess 
myndigheter.

2 § För Regeringskansliet och utlandsmyndigheterna gäller 
endast 1 kap. 1-3 §§, 2 kap. 1-6 §§, 3 kap., 4 kap. och 5 kap. 
3 och 5 §§ säkerhetsskyddslagen (2018:585) samt 1 kap. 4 och 
5 §§, 2 kap. 1, 3 och 4 §§, 2 kap. 6 § första stycket och 
2 kap. 6 § andra stycket 1, 3 kap. 1, 3 och 10 §§, 5 kap. och 
6 kap. denna förordning.

För sådana kommittéer och särskilda utredare som avses i 
kommittéförordningen (1998:1474) gäller endast 2 kap. 5 §, 
3 kap. och 4 kap. säkerhetsskyddslagen samt 5 kap. och 6 kap. 
denna förordning. Förordning (2020:379).

3 § Det som föreskrivs i denna förordning om myndigheter 
gäller också vid säkerhetskänslig verksamhet i kommuner och 
regioner om inte något annat sägs. Förordning (2019:1179).

Ord och uttryck

4 § Med säkerhetsskyddsklassificerad handling avses en 
handling som innehåller en säkerhetsskyddsklassificerad 
uppgift enligt 1 kap. 2 § säkerhetsskyddslagen (2018:585).

5 § Med informationssystem avses ett system av sammansatt 
mjuk- och hårdvara som behandlar information.

2 kap. Grundläggande bestämmelser om säkerhetsskydd 

Säkerhetsskyddsanalys

1 § Den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet ska 
enligt 2 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen (2018:585) göra en 
säkerhetsskyddsanalys. 

Säkerhetsskyddsanalysen innebär att 
säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och vad som i övrigt 
behöver ett säkerhetsskydd ska identifieras. Vilka delar av 
verksamheten som är skyddsvärda med hänsyn till Sveriges 
säkerhet samt vilka hot och sårbarheter som finns kopplade 
till detta skyddsvärde ska också identifieras. 
Säkerhetsskyddsanalysen ska även innehålla en bedömning av 
vilka säkerhetsskyddsåtgärder som är nödvändiga. Analysen ska 
hållas uppdaterad.

Säkerhetsskyddschef

2 § Vid verksamhet som förordningen gäller för ska det, om 
det inte är uppenbart obehövligt, finnas en 
säkerhetsskyddschef som kontrollerar att verksamheten bedrivs 
i enlighet med vad som föreskrivs i säkerhetsskyddslagen 
(2018:585) och denna förordning. 

Vid myndigheter ska säkerhetsskyddschefen vara direkt 
underställd myndighetens chef.

Behörighet att delta i säkerhetskänslig verksamhet

3 § Behörig att ta del av säkerhetsskyddsklassificerade 
uppgifter eller i övrigt delta i säkerhetskänslig verksamhet 
är, om inte något annat följer av bestämmelser i lag, endast 
den som 

1. har bedömts pålitlig från säkerhetssynpunkt, 

2. har tillräckliga kunskaper om säkerhetsskydd, och 

3. behöver uppgifterna eller annan tillgång till verksamheten 
för att kunna utföra sitt arbete eller på annat sätt delta i 
den säkerhetskänsliga verksamheten.

4 § En verksamhetsutövare ska upplysa den som tillåts ta 
del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter om räckvidden 
och innebörden av den sekretess och tystnadsplikt som följer 
av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) respektive 
5 kap. 2 § säkerhetsskyddslagen (2018:585).

Säkerhetsskyddsavtal

5 § En enskild verksamhetsutövare som avser att ingå ett 
säkerhetsskyddsavtal enligt 2 kap. 6 § säkerhetsskyddslagen 
(2018:585) ska utan dröjsmål anmäla det till den 
tillsynsmyndighet som anges i 7 kap. 1 § första stycket 3–6. 
Anmälan syftar till att uppmärksamma tillsynsmyndigheten på 
eventuellt behov av placering i säkerhetsklass och ska också 
utgöra underlag för myndighetens arbete med tillsyn över 
säkerhetsskyddet. I 5 kap. finns bestämmelser om beslut om 
placering i säkerhetsklass samt registerkontroll och särskild 
personutredning.

6 § En statlig myndighet som avser att genomföra en 
upphandling som innebär krav på säkerhetsskyddsavtal enligt 
2 kap. 6 § säkerhetsskyddslagen (2018:585) ska vidta de 
åtgärder som anges i andra stycket, om 

1. leverantören kan få tillgång till eller möjlighet att 
förvara säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i 
säkerhetsskyddsklassen hemlig eller högre utanför myndighetens 
lokaler, eller

2. leverantören kan få tillgång till säkerhetskänsliga 
informationssystem utanför myndighetens lokaler och obehörig 
åtkomst till systemen kan medföra allvarlig skada för Sveriges 
säkerhet.

En statlig myndighet som avser att genomföra en sådan 
upphandling ska innan förfarandet inleds 

1. genom en särskild säkerhetsskyddsbedömning identifiera och 
dokumentera vilka säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller 
säkerhetskänsliga informationssystem som leverantören kan få 
del av och som kräver säkerhetsskydd, och

2. samråda med den myndighet som enligt 7 kap. 1 § första 
stycket 1 eller 2 utövar tillsyn över den aktuella 
verksamheten.

Tillsynsmyndigheten får förelägga myndigheten att vidta 
åtgärder enligt säkerhetsskyddslagen och de föreskrifter som 
har meddelats i anslutning till den lagen. Om ett föreläggande 
inte följs eller om tillsynsmyndigheten bedömer att 
säkerhetsskyddslagens krav inte kan tillgodoses trots att 
ytterligare åtgärder vidtas, får tillsynsmyndigheten besluta 
att myndigheten inte får genomföra upphandlingen.
Förordning (2019:82).

7 § Den som har ingått ett säkerhetsskyddsavtal enligt 
2 kap. 6 § säkerhetsskyddslagen (2018:585) ska anmäla det 
till Säkerhetspolisen. En sådan anmälan ska också göras när 
ett säkerhetsskyddsavtal upphör att gälla.

Säkerhetsskyddsavtal vid internationellt samarbete

8 § Den nationella industrisäkerhetsmyndigheten får ingå ett 
säkerhetsskyddsavtal med en leverantör, om det är nödvändigt 
för att leverantören ska kunna delta i ett internationellt 
samarbete och det behövs för att utfärda säkerhetsintyg enligt 
4 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen (2018:585). Säkerhets-
skyddsavtalet ska anmälas till Säkerhetspolisen.
Förordning (2019:82).

Överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet och viss egendom

9 § Försvarsmakten är samrådsmyndighet enligt 2 kap. 9 § 
säkerhetsskyddslagen (2018:585) för Fortifikationsverket, 
Försvarshögskolan, de myndigheter som hör till 
Försvarsdepartementet samt enskilda överlåtare inom området 
för försvarsmateriel.

Säkerhetspolisen är samrådsmyndighet enligt 2 kap. 9 § 
säkerhetsskyddslagen för övriga överlåtare.
Förordning (2020:1008).

9 a § Samrådsmyndigheterna ska samverka med varandra i syfte 
att åstadkomma en effektiv och enhetlig hantering av 
samrådsärenden.

Vid behov ska samrådsmyndigheterna även samverka med 
myndigheterna som anges i 7 kap. 1 § 3-6 och Inspektionen för 
strategiska produkter. Förordning (2020:1008).

9 b § Skyldigheten att göra en särskild 
säkerhetsskyddsbedömning och lämplighetsprövning samt att 
samråda enligt 2 kap. 7 § första stycket samt 8 och 9 §§ 
säkerhetsskyddslagen (2018:585) gäller inte överlåtelser 

1. som för att genomföras kräver tillstånd enligt lagen 
(1992:1300) om krigsmateriel eller lagen (2000:1064) om 
kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av 
tekniskt bistånd,

2. mellan två myndigheter som anges i 7 kap. 1 § 1 eller vid 
samverkan på försvarsunderrättelseområdet, eller

3. av tillstånd eller del av tillstånd att använda 
radiosändare som kräver ett medgivande enligt 3 kap. 23 § 
lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation.
Förordning (2020:1008).

9 c § Samrådsmyndigheterna får inom sina respektive 
ansvarsområden meddela föreskrifter om verkställigheten av 
säkerhetsskyddslagen (2018:585) och av denna förordning i 
fråga om särskild säkerhetsskyddsbedömning, 
lämplighetsprövning och samråd inför överlåtelse av 
säkerhetskänslig verksamhet och viss egendom.

Samrådsmyndigheterna ska ge varandra och myndigheterna som 
anges i 7 kap. 1 § 3-6 tillfälle att yttra sig innan 
föreskrifter meddelas. Förordning (2020:1008).

Anmälan vid säkerhetshotande händelser och verksamhet

10 § En verksamhetsutövare ska skyndsamt anmäla till 
Säkerhetspolisen om 

1. en säkerhetsskyddsklassificerad uppgift kan ha röjts, 

2. det inträffat en it-incident i ett informationssystem som 
verksamhetsutövaren är ansvarig för och som har betydelse för 
säkerhetskänslig verksamhet och där incidenten allvarligt kan 
påverka säkerheten i systemet, eller 

3. verksamhetsutövaren får kännedom eller misstanke om någon 
annan för denne allvarlig säkerhetshotande verksamhet. 

Om verksamhetsutövaren tillhör Försvarsmaktens tillsynsområde 
enligt 7 kap. 1 § första stycket 1, ska anmälan göras också 
till Försvarsmakten.

11 § En verksamhetsutövare som är skyldig att anmäla 
säkerhetshotande händelser enligt 10 § första stycket 1 eller 
2 och som tillhandahåller tjänster åt en annan 
verksamhetsutövare ska i samband med anmälan informera och 
vid behov samråda med de uppdragsgivare som berörs av 
incidenten. 

Vid anmälan enligt 10 § första stycket 1 eller 2 som rör 
säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som omfattas av ett 
internationellt säkerhetsskyddsåtagande enligt 6 kap. 1 §, 
ska Säkerhetspolisen underrätta den myndighet som är 
nationell säkerhetsmyndighet enligt det internationella 
säkerhetsskyddsåtagandet.

3 kap. Informationssäkerhet 

Förberedande åtgärder inför driftsättning av ett 
informationssystem

1 § Innan ett informationssystem som har betydelse för 
säkerhetskänslig verksamhet tas i drift ska 
verksamhetsutövaren genom en särskild säkerhetsskyddsbedömning 
ta ställning till vilka säkerhetskrav i systemet som är 
motiverade och se till att säkerhetsskyddet utformas så att 
dessa krav tillgodoses. Säkerhetsskyddsbedömningen ska 
dokumenteras. Förordning (2019:82).

2 § Innan ett informationssystem som kan förutses komma 
att behandla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i 
säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre tas i drift, 
eller i väsentliga avseenden förändras, ska 
verksamhetsutövaren skriftligen samråda med Säkerhetspolisen. 
Om verksamhetsutövaren hör till Försvarsmaktens 
tillsynsområde enligt 7 kap. 1 § första stycket 1, ska denne 
i stället samråda med Försvarsmakten. 

Samrådsskyldigheten gäller även i fråga om andra 
informationssystem än sådana som anges i första stycket, om 
obehörig åtkomst till systemen kan medföra en skada för 
Sveriges säkerhet som inte är obetydlig.

3 § Ett informationssystem som ska användas i 
säkerhetskänslig verksamhet får inte tas i drift förrän det 
har godkänts från säkerhetsskyddssynpunkt av 
verksamhetsutövaren. Godkännandet ska dokumenteras.

Säkerhetskrav för informationssystem som används i 
säkerhetskänslig verksamhet

4 § En verksamhetsutövare som ansvarar för ett 
informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig 
verksamhet ska vidta lämpliga skyddsåtgärder för att kunna 
upptäcka, försvåra och hantera skadlig inverkan på 
informationssystemet samt obehörig avlyssning av, åtkomst 
till och nyttjande av informationssystemet. 
Verksamhetsutövaren ska också se till att spårbarhet finns 
för händelser som är av betydelse för säkerheten i systemet. 

En verksamhetsutövare som ansvarar för ett informationssystem 
enligt första stycket ska beakta risken för röjande signaler 
och vidta lämpliga skyddsåtgärder för systemet om 

1. informationssystemet avses behandla 
säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i 
säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller 

2. obehörig åtkomst till informationssystemet kan medföra en 
skada för Sveriges säkerhet som inte är obetydlig. 

5 § Innan säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter 
behandlas i ett informationssystem utanför 
verksamhetsutövarens kontroll ska denne försäkra sig om att 
säkerhetsskyddet för uppgifterna i systemet är tillräckligt. 

Om säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska kommuniceras 
till ett informationssystem utanför verksamhetsutövarens 
kontroll ska uppgifterna skyddas med hjälp av kryptografiska 
funktioner som har godkänts av Försvarsmakten.

6 § Säkerhetspolisen och Försvarsmakten får inom 
respektive myndighets tillsynsområde meddela föreskrifter om 
undantag från kraven i 4 § första stycket. 

Försvarsmakten får om det finns särskilda skäl också besluta 
om undantag från kraven i 5 § andra stycket. Försvarsmakten 
ska samråda med Säkerhetspolisen innan ett beslut om undantag 
meddelas om det gäller verksamhet som hör till 
Säkerhetspolisens tillsynsområde och med Regeringskansliet 
(Utrikesdepartementet) om kravet följer av ett 
internationellt säkerhetsskyddsåtagande.

Hantering av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar

Anteckning om säkerhetsskyddsklass

7 § En säkerhetsskyddsklassificerad handling ska förses 
med en anteckning om vilken säkerhetsskyddsklass uppgifterna 
i handlingen har. Om handlingen innehåller uppgifter med 
olika säkerhetsskyddsklass ska den högsta 
säkerhetsskyddsklassen avgöra vilken anteckning handlingen 
ska ha. Säkerhetspolisen och Försvarsmakten får inom 
respektive myndighets tillsynsområde meddela föreskrifter om 
undantag från kravet på anteckning om säkerhetsskyddsklass. 

Om en säkerhetsskyddsklassificerad handling kan antas komma 
att lämnas över till utländska myndigheter eller 
leverantörer, ska den förses med en anteckning om 
ursprungsland om det inte är olämpligt.

8 § Säkerhetsskyddsklassificerade handlingar som 
innehåller uppgifter i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat 
hemlig ska inventeras minst en gång per år. 
Säkerhetsskyddsklassificerade handlingar som innehåller 
uppgifter i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller konfidentiell 
ska inventeras i den omfattning som anges i Säkerhetspolisens 
föreskrifter eller, om det gäller verksamhet som hör till 
Försvarsmaktens tillsynsområde, Försvarsmaktens föreskrifter. 
 
För arkiverade handlingar gäller kravet på inventering enbart 
för handlingar i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig. 

Hos myndigheter och annan verksamhet som offentlighets- och 
sekretesslagen (2009:400) är tillämplig på gäller kravet på 
inventering endast för allmänna handlingar.

Skydd för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som lämnas 
till utländska aktörer

9 § Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som lämnas till en 
utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation ska 
omfattas av ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande som 
Sverige har ingått med den andra staten eller organisationen, 
om det inte finns särskilda skäl för att sådana uppgifter ändå 
kan lämnas.

Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter får inte lämnas till 
en utländsk leverantör om inte Sverige har ingått ett 
internationellt säkerhetsskyddsåtagande med den andra staten 
och leverantören har godkänts genom en kontroll enligt den 
andra statens säkerhetsskyddslagstiftning. 
Förordning (2019:82).

10 § För försändelser till och från utlandet med 
säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och som inte 
skyddas av kryptografiska funktioner enligt 5 §, ska 
Utrikesdepartementets kurirförbindelser anlitas. 

Säkerhetspolisen och Försvarsmakten får inom respektive 
myndighets tillsynsområde meddela föreskrifter om undantag 
från kravet i första stycket.

4 kap. Fysisk säkerhet

1 § Områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt 
där säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter förvaras eller 
annars behandlas, eller där säkerhetskänslig verksamhet i 
övrigt bedrivs, ska vara försedda med funktioner för att 
upptäcka, försvåra och hantera obehörigt tillträde och 
skadlig inverkan utifrån ett identifierat 
säkerhetsskyddsbehov.

5 kap. Personalsäkerhet

Utbildning i säkerhetsskydd

1 § Den som är ansvarig för en säkerhetskänslig verksamhet 
ska se till att den som anställs eller på annat sätt deltar i 
verksamheten får utbildning i säkerhetsskydd. Behovet av 
utbildning ska följas upp under den tid deltagandet i den 
säkerhetskänsliga verksamheten pågår.

Genomförandet av säkerhetsprövningen

2 § Med grundutredning enligt 3 kap. 3 § 
säkerhetsskyddslagen (2018:585) avses en utredning om 
personliga förhållanden av betydelse för säkerhetsprövningen. 
Utredningen ska omfatta betyg, intyg, referenser och 
uppgifter som den som prövningen gäller har lämnat, samt 
andra uppgifter i den utsträckning det är relevant för 
prövningen. Vid behov ska en identitetskontroll göras.

3 § Bestämmelser om registerkontroll och särskild 
personutredning som utförs efter ett beslut om placering i 
säkerhetsklass finns i 12–22 §§. Om det redan efter 
grundutredningen står klart att den som prövningen gäller 
inte uppfyller kraven för en godkänd säkerhetsprövning enligt 
3 kap. 2 § säkerhetsskyddslagen (2018:585), ska 
registerkontroll och särskild personutredning inte göras.

4 § En myndighet som beslutar om placering i 
säkerhetsklass eller som ansöker om registerkontroll vid 
Säkerhetspolisen i fråga om någon som inte ska anlitas i 
myndighetens verksamhet, ska vid behov samråda med 
arbetsgivaren om säkerhetsprövningsåtgärder enligt 3 kap. 3 § 
säkerhetsskyddslagen (2018:585). Samråd ska ske löpande under 
hela den tid som deltagandet i den säkerhetskänsliga 
verksamheten pågår.

5 § Resultatet av säkerhetsprövningen ska dokumenteras i 
de fall en person har bedömts vara pålitlig ur 
säkerhetssynpunkt och beslut har fattats om anställning eller 
annat deltagande i verksamheten.

Beslut om placering i säkerhetsklass

6 § Regeringen beslutar om placering i säkerhetsklass om inget 
annat anges i 8-11 §§. Förordning (2020:379).

7 § Om en kommun, en region eller en sådan myndighet som anges 
i 8 eller 11 §§ bedömer att det finns behov av att placera en 
anställning eller annat deltagande i säkerhetsklass 1, ska 
kommunen, regionen eller myndigheten begära att regeringen 
beslutar om en sådan placering. Detsamma gäller för de 
verksamhetsutövare som anges i 9 §. Förordning (2019:1179).

8 § Kommuner, regioner och de myndigheter som anges i bilagan 
till denna förordning beslutar om

1. placering i säkerhetsklass 2 och 3 i fråga om anställning 
eller annat deltagande i den egna verksamheten, och

2. placering i säkerhetsklass 2 och 3 i fråga om anställning 
eller uppdrag hos en leverantör som de har ingått ett 
säkerhetsskyddsavtal enligt 2 kap. 6 § säkerhetsskyddslagen 
(2018:585) med.

Kommuner och regioner beslutar även om placering i 
säkerhetsklass 2 och 3 i fråga om anställning eller annat 
deltagande hos enskilda verksamhetsutövare som de utövar ett 
rättsligt bestämmande inflytande över enligt 2 kap. 3 § 
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).
Förordning (2019:1179).

9 § Kungl. Hovstaterna, Sveriges Radio Aktiebolag, 
Sveriges Television Aktiebolag och Teracom Group AB beslutar 
om placering i säkerhetsklass 2 och 3 i fråga om anställning 
eller annat deltagande i den egna verksamheten.

10 § Regeringskansliet beslutar om placering i säkerhetsklass 
2 och 3 när det gäller

1. sådana kommittéer och särskilda utredare som avses i 
kommittéförordningen (1998:1474),

2. övriga anställningar, uppdrag eller annat deltagande i 
verksamhet som regeringen beslutar om, och

3. uppdrag som styrelseledamot i bolag med statligt ägande där 
staten nominerar samtliga styrelseledamöter.

I fråga om ordinarie domare i en allmän domstol, en allmän 
förvaltningsdomstol och Arbetsdomstolen och hyresråd i en 
hyres- och arrendenämnd beslutar Regeringskansliet om 
placering i säkerhetsklass 2 och 3 endast när det gäller 
anställningar som chef för en sådan domstol eller nämnd.
Förordning (2021:94).

11 § I andra fall än de som anges i 8–10 §§ beslutar de 
myndigheter som anges i 7 kap. 1 § första stycket 3–6 om 
placering i säkerhetsklass 2 och 3 i fråga om anställning 
eller annat deltagande i verksamhet hos enskilda 
verksamhetsutövare som de utövar tillsyn över. 

Registerkontroll och särskild personutredning

Registerkontroll och särskild personutredning vid placering i 
säkerhetsklass

12 § Ett beslut om att en anställning eller annat 
deltagande i säkerhetskänslig verksamhet ska placeras i 
säkerhetsklass medför att 

1. säkerhetsprövningen vid en sådan anställning eller ett 
sådant deltagande ska omfatta en registerkontroll i enlighet 
med 3 kap. 13 § säkerhetsskyddslagen (2018:585), och 

2. en särskild personutredning ska göras vid 
registerkontrollen i den utsträckning som anges i 3 kap. 17 § 
säkerhetsskyddslagen.

Registerkontroll utan placering i säkerhetsklass

13 § En registerkontroll av den som ska delta i 
säkerhetskänslig verksamhet får göras utan placering i 
säkerhetsklass om det finns särskilda skäl. 

Regeringen beslutar om registerkontroll enligt första 
stycket. Vid större evenemang, statsbesök eller andra 
liknande händelser med närvaro av någon för vars personskydd 
Säkerhetspolisen ansvarar, får beslut om registerkontroll i 
stället fattas av Säkerhetspolisen.

Förutsättningar för registerkontroll

14 § En ansökan om registerkontroll får göras endast om 
den som säkerhetsprövningen gäller kan antas komma att 
anställas eller på annat sätt delta i den aktuella 
verksamheten. Om det finns synnerliga skäl får en ansökan 
göras utan ett sådant antagande.

Utförande av registerkontroll och särskild personutredning

15 § Säkerhetspolisen ska utföra en registerkontroll efter 
ansökan från den som beslutat om placering i säkerhetsklass 
eller från en sådan verksamhetsutövare som avses i 9 § eller 
från den som i annat fall beslutat om registerkontroll.

När regeringen beslutat om placering i säkerhetsklass ska, om 
inte något annat anges i beslutet, kontrollen utföras efter 
ansökan från den som beslutar om placering i säkerhetsklass 2 
och 3.

När det gäller sådana anställningar som anges i 25 § första 
och andra styckena förordningen (2007:1266) med instruktion 
för Försvarsmakten ska kontrollen utföras efter ansökan från 
Försvarsmakten.

När det gäller sådana anställningar som ordinarie domare och 
hyresråd som anges i 3 kap. 4 a § första stycket 
säkerhetsskyddslagen (2018:585) ska kontrollen utföras efter 
ansökan från Domarnämnden. Förordning (2021:94).

16 § Om det finns särskilda skäl får en myndighet som 
anges i 7 kap. 1 § första stycket 3–6 besluta att en enskild 
verksamhetsutövare, med anledning av ett beslut om placering 
i säkerhetsklass, får ansöka om registerkontroll hos 
Säkerhetspolisen.

17 § Den som ansöker om registerkontroll ansvarar för att 
samtycke enligt 3 kap. 18 § säkerhetsskyddslagen (2018:585) 
har inhämtats. Till en ansökan om registerkontroll ska det 
bifogas en uppgift om placering i säkerhetsklass eller, om 
registerkontrollen inte föranleds av ett beslut om placering 
i säkerhetsklass, ett beslut om registerkontroll. Om 
registerkontrollen avser en anställning eller annat 
deltagande i en verksamhet som har placerats i säkerhetsklass 
1 eller 2, ska också ett skriftligt underlag bifogas där den 
som kontrollen avser har lämnat uppgifter om sina personliga 
förhållanden.

18 § Säkerhetspolisens uppgift att utföra 
registerkontrollen innefattar även uppgiften att göra en 
särskild personutredning enligt 3 kap. 17 § 
säkerhetsskyddslagen (2018:585).

19 § När den särskilda personutredningen gäller 
anställningar och annat deltagande i verksamhet som har 
placerats i säkerhetsklass 1, ska Säkerhetspolisen hålla ett 
personligt samtal med den som prövningen gäller, om det inte 
står klart att samtalet inte behövs. 

Ett personligt samtal ska, om det behövs, även hållas när 
utredningen gäller anställningar och annat deltagande i 
verksamhet som har placerats i säkerhetsklass 2. 

Säkerhetspolisen får vid behov begära ett uppföljande samtal 
med den som prövningen gäller.

Utlämnande av uppgifter

20 § Om det vid registerkontrollen eller den särskilda 
personutredningen kommer fram en uppgift som kan antas vara 
av betydelse för säkerhetsprövningen ska Säkerhetspolisen, 
efter att ha hört Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden, ge 
den som uppgiften gäller tillfälle att yttra sig enligt de 
förutsättningar som anges i 3 kap. 20 § säkerhetsskyddslagen 
(2018:585). I brådskande fall får Säkerhetspolisen inhämta 
ett sådant yttrande utan att ha hört nämnden. 

Säkerhetspolisen ska därefter underställa Säkerhets- och 
integritetsskyddsnämnden frågan om huruvida uppgiften ska 
lämnas ut för säkerhetsprövning enligt 3 kap. 19 § 
säkerhetsskyddslagen. 

Säkerhetspolisen ska ge Säkerhets- och 
integritetsskyddsnämnden tillgång till samtliga uppgifter 
som kan vara av betydelse för prövningen. Säkerhetspolisen 
ska dokumentera och verkställa nämndens beslut.

21 § En uppgift som efter beslut av Säkerhets- och 
integritetsskyddsnämnden ska lämnas ut för säkerhetsprövning 
får inte åtföljas av något annat yttrande än en förtydligande 
kommentar till uppgiften. Det får inte framgå av svaret på en 
ansökan om registerkontroll att det finns någon uppgift om 
den kontrollerade som inte lämnas ut.

Avanmälan

22 § När en anställning eller något annat deltagande som 
föranlett en placering i säkerhetsklass upphör, eller vid en 
omplacering till en lägre säkerhetsklass, ska 
verksamhetsutövaren skyndsamt anmäla till Säkerhetspolisen 
att registerkontrollen ska avslutas eller anpassas till den 
lägre säkerhetsklassen.

6 kap. Internationell samverkan och säkerhetsintyg

1 § Regeringskansliet ska vara nationell 
säkerhetsmyndighet för internationella 
säkerhetsskyddsåtaganden gentemot Europeiska unionen och dess 
medlemsländer inom ramen för EU-arbetet, Nato och Europeiska 
rymdorganet (ESA) och fullgöra de uppgifter som en sådan 
myndighet ska ansvara för i enlighet med dessa 
internationella säkerhetsskyddsåtaganden. Tillsyn över 
säkerhetsskyddet utövas av de myndigheter som anges i 7 kap. 
1 § första stycket. 

För andra generella internationella säkerhetsskyddsåtaganden 
ska regeringen besluta vilken myndighet som ska vara 
nationell säkerhetsmyndighet och fullgöra de uppgifter som en 
sådan myndighet ska ansvara för i enlighet med det 
internationella säkerhetsskyddsåtagandet.

2 § Försvarets materielverk ska vara nationell 
industrisäkerhetsmyndighet och fullgöra de uppgifter som en 
sådan myndighet ska ansvara för i enlighet med 
internationella säkerhetsskyddsåtaganden.

3 § Regeringskansliet beslutar om registerkontroll, 
utfärdar intyg och lämnar underlag enligt 4 kap. 1, 2 och 
4 §§ säkerhetsskyddslagen (2018:585). Regeringskansliet får 
besluta att även andra myndigheter som anges i bilagan till 
denna förordning ska utföra dessa uppgifter för personer som 
deltar i myndigheternas egen verksamhet. 

Om en registerkontroll föranleds av ett ärende om 
säkerhetsintyg för en leverantör, beslutar i stället 
Försvarets materielverk om registerkontrollen och utfärdar 
intyg enligt 4 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen.

4 § Om en person eller en leverantör ansöker om ett 
säkerhetsintyg enligt 4 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen 
(2018:585), får en tidigare gjord säkerhetsprövning eller ett 
tidigare träffat säkerhetsskyddsavtal läggas till grund för 
utfärdande av ett sådant intyg i den utsträckning som är 
lämpligt.

5 § Bestämmelserna i 5 kap. om säkerhetsprövning, 
registerkontroll och särskild personutredning gäller vid 
ärenden enligt 4 kap. 1 och 4 §§ säkerhetsskyddslagen 
(2018:585).

7 kap. Tillsyn, föreskrifter och rådgivning 

Tillsyn

1 § Tillsyn över säkerhetsskyddet ska utövas av

1. Försvarsmakten när det gäller Fortifikationsverket och 
Försvarshögskolan samt de myndigheter som hör till 
Försvarsdepartementet,

2. Säkerhetspolisen när det gäller övriga myndigheter, utom 
Justitiekanslern, samt kommuner och regioner,

3. Affärsverket svenska kraftnät när det gäller enskilda 
verksamhetsutövare som bedriver elförsörjningsverksamhet,

4. Transportstyrelsen när det gäller enskilda 
verksamhetsutövare som bedriver flygtrafiktjänst för civil 
luftfart, flygtrafikledningstjänst för militär luftfart och 
verksamhet som är av betydelse inom luftfartsskydd, sjöfarts-
skydd eller hamnskydd,

5. Post- och telestyrelsen när det gäller enskilda 
verksamhetsutövare som bedriver verksamhet som avser 
elektronisk kommunikation och posttjänst, och

6. länsstyrelserna när det gäller enskilda verksamhetsutövare 
som bedriver andra säkerhetskänsliga verksamheter än sådana 
som anges i 3-5. 

De myndigheter som anges i första stycket får inom sitt 
tillsynsområde utöva tillsyn över säkerhetsskyddet hos 
leverantörer som omfattas av ett säkerhetsskyddsavtal enligt 
2 kap. 6 § säkerhetsskyddslagen (2018:585). Sådan tillsyn får 
också utövas över underleverantörer som leverantören har 
anlitat inom ramen för säkerhetsskyddsavtalet.
Förordning (2019:1179).

2 § Säkerhetspolisen och Försvarsmakten får utöva tillsyn 
inom de ansvarsområden som anges i 1 § första stycket 3–6 och 
andra stycket. När sådan tillsyn har utövats ska den som har 
ansvar för tillsynen enligt 1 § underrättas. 

Säkerhetspolisen och Försvarsmakten får även utöva tillsyn 
över leverantörer som har uppdrag för flera 
verksamhetsutövare om leverantörens samlade uppdrag är av 
stor betydelse för Sveriges säkerhet.

3 § Om det vid tillsynen över säkerhetsskyddet konstateras 
allvarliga brister som trots påpekanden inte rättas till, ska 
Säkerhetspolisen eller Försvarsmakten anmäla förhållandet till 
regeringen. Det gäller dock inte brister hos sådana 
leverantörer där villkoren för säkerhetsskyddet angetts i ett 
säkerhetsskyddsavtal.

Om sådana brister i säkerhetsskyddet som anges i första 
stycket konstaterats av någon av de myndigheter som enligt 
7 kap. 1 § första stycket 3-6 utövar tillsyn, ska myndigheten 
informera Säkerhetspolisen och Försvarsmakten.
Förordning (2019:82).

Rätt att meddela föreskrifter

4 § Säkerhetspolisen får meddela föreskrifter om 

1. säkerhetsskyddsanalys, anmälnings- och 
rapporteringsskyldighet, säkerhetsskyddsåtgärder, 
säkerhetsskyddsklassificering och säkerhetsskyddsavtal enligt 
säkerhetsskyddslagen (2018:585) och denna förordning med 
undantag av Försvarsmaktens tillsynsområde, 

2. verkställigheten av säkerhetsskyddslagen i fråga om 
förfarandet vid registerkontroll, och 

3. verkställigheten av säkerhetsskyddslagen i övrigt med 
undantag av Försvarsmaktens tillsynsområde och det som följer 
av 6 och 7 §§. 

Innan föreskrifter meddelas ska Säkerhetspolisen ge 
Försvarsmakten tillfälle att yttra sig. Detsamma gäller i 
fråga om föreskrifter enligt 3 kap. 6 § första stycket samt 
3 kap. 7 och 10 §§. Regeringskansliet (Utrikesdepartementet) 
ska underrättas om innehållet i föreskrifterna.

5 § Försvarsmakten får meddela föreskrifter om 

1. kryptografiska funktioner som är avsedda för skydd av 
säkerhetskänslig verksamhet, utöver det bemyndigande för 
myndigheten som finns i 33 § förordningen (2007:1266) med 
instruktion för Försvarsmakten, 

2. säkerhetsskyddsanalys, anmälnings- och 
rapporteringsskyldighet, säkerhetsskyddsåtgärder, 
säkerhetsskyddsklassificering och säkerhetsskyddsavtal enligt 
säkerhetsskyddslagen (2018:585) och denna förordning inom 
sitt tillsynsområde, och 

3. verkställigheten av säkerhetsskyddslagen inom sitt 
tillsynsområde med undantag av det som följer av 6 och 7 §§. 

Innan föreskrifter meddelas ska Försvarsmakten ge 
Säkerhetspolisen tillfälle att yttra sig. Detsamma gäller i 
fråga om föreskrifter enligt 3 kap. 6 § första stycket samt 
3 kap. 7 och 10 §§. Regeringskansliet (Utrikesdepartementet) 
ska underrättas om innehållet i föreskrifterna.

6 § Regeringskansliet (Utrikesdepartementet) får meddela 
föreskrifter om verkställigheten av säkerhetsskyddslagen 
(2018:585) när det gäller utfärdande av säkerhetsintyg enligt 
4 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen för personer som har hemvist 
i Sverige. Innan sådana föreskrifter meddelas ska 
Regeringskansliet (Utrikesdepartementet) samråda med 
Säkerhetspolisen, Försvarsmakten och Försvarets 
materielverk.

7 § Försvarets materielverk får meddela föreskrifter om 
verkställigheten av säkerhetsskyddslagen (2018:585) i fråga 
om utfärdande av säkerhetsintyg enligt 4 kap. 1 § 
säkerhetsskyddslagen för leverantörer med säte i Sverige. 
Försvarets materielverk ska innan sådana föreskrifter 
meddelas samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten. 
Regeringskansliet (Utrikesdepartementet) ska underrättas om 
innehållet i föreskrifterna.

8 § De myndigheter som enligt 1 § första stycket 3–6 
utövar tillsyn över enskilda verksamhetsutövare får inom sitt 
respektive ansvarsområde meddela föreskrifter som 
kompletterar sådana föreskrifter som meddelats med stöd av 
4–5 och 7 §§ av Säkerhetspolisen, Försvarsmakten och 
Försvarets materielverk. Innan en myndighet meddelar 
föreskrifter ska myndigheten samråda med Säkerhetspolisen och 
Försvarsmakten.

9 § Myndigheter som omfattas av säkerhetsskyddslagen 
(2018:585) får meddela ytterligare föreskrifter om 
verkställigheten av den lagen i fråga om säkerhetsskyddet för 
sin egen verksamhet. Om det behövs ska en myndighet innan 
sådana föreskrifter meddelas ge Säkerhetspolisen och 
Försvarsmakten tillfälle att yttra sig.

Rådgivning

10 § Säkerhetspolisen och Försvarsmakten ska på begäran 
lämna råd om säkerhetsskydd till Regeringskansliet, riksdagen 
och dess myndigheter och till Justitiekanslern. 

Säkerhetspolisen och Försvarsmakten ska informera varandra 
när råd har lämnats enligt första stycket.

11 § De myndigheter som utövar tillsyn över enskilda 
verksamhetsutövare ska inom sina respektive ansvarsområden 
lämna råd om säkerhetsskydd.

Överklagande

12 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.


Övergångsbestämmelser

2018:658

1. Denna förordning träder i kraft den 1 april 2019.

2. Förordningen tillämpas inte på sådana internationella 
åtaganden om säkerhetsskydd som anges i 6 kap. 1 § och som 
ingåtts före ikraftträdandet.

3. Bestämmelsen i 3 kap. 7 § tillämpas inte på handlingar som 
är arkiverade vid ikraftträdandet. I fråga om andra 
handlingar som har märkts enligt säkerhetsskyddslagen 
(1996:627) ska 3 kap. 7 § tillämpas från och med den 1 
januari 2022.

4. Genom förordningen upphävs säkerhetsskyddsförordningen 
(1996:633).

5. Ett beslut om registerkontroll enligt 26 eller 27 § 
säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) ska, om inte annat 
beslutas, motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3 
enligt 3 kap. 8 § säkerhetsskyddslagen (2018:585), dock 
längst till dess att ett beslut om placering i säkerhetsklass 
meddelas enligt den lagen. Ett sådant beslut ska meddelas 
senast vid utgången av 2024.

6. Bestämmelsen i 3 kap. 9 § om säkerhetsskyddsklassificerade 
uppgifter som lämnas till en utländsk myndighet, mellanfolklig 
organisation eller utländsk leverantör behöver inte tillämpas 
förrän den 1 januari 2025. Förordning (2021:157).


Bilaga 

Följande statliga myndigheter beslutar om placering i 
säkerhetsklass i enlighet med vad som anges i 5 kap. 8 §.

Affärsverket svenska kraftnät 

Allmänna domstolarna 

Allmänna förvaltningsdomstolarna 

Arbetsdomstolen 

Arbetsförmedlingen 

Arbetsgivarverket 

Arbetsmiljöverket 

Brottsförebyggande rådet 

Centrala studiestödsnämnden 

Domarnämnden 

Domstolsverket 

E-hälsomyndigheten 

Ekobrottsmyndigheten 

Ekonomistyrningsverket 

Elsäkerhetsverket 

Energimarknadsinspektionen 

Exportkreditnämnden 

Finansinspektionen 

Folke Bernadotteakademin 

Folkhälsomyndigheten 

Fortifikationsverket 

Försvarets materielverk 

Försvarets radioanstalt 

Försvarshögskolan 

Försvarsmakten 

Försvarsunderrättelsedomstolen 

Försäkringskassan 

Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar 

Göteborgs universitet 

Havs- och vattenmyndigheten 

Hyres- och arrendenämnderna 

Inspektionen för strategiska produkter 

Institutet för rymdfysik 

Integritetsskyddsmyndigheten 

Justitiekanslern 

Kammarkollegiet 

Kemikalieinspektionen 

Konkurrensverket 

Kriminalvården 

Kronofogdemyndigheten 

Kungl. Tekniska högskolan 

Kustbevakningen 

Lantmäteriet 

Linköpings universitet 

Livsmedelsverket 

Luftfartsverket 

Lunds universitet

Läkemedelsverket 

Länsstyrelserna 

Migrationsverket 

Myndigheten för digital förvaltning 

Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 

Mälardalens högskola

Naturvårdsverket 

Patent- och registreringsverket 

Pensionsmyndigheten 

Polarforskningssekretariatet 

Polismyndigheten 

Post- och telestyrelsen 

Regeringskansliet 

Riksantikvarieämbetet 

Riksarkivet 

Riksgäldskontoret 

Rymdstyrelsen 

Rättshjälpsmyndigheten 

Sjöfartsverket 

Skatteverket 

Socialstyrelsen 

Statens energimyndighet 

Statens fastighetsverk 

Statens haverikommission 

Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten 

Statens jordbruksverk 

Statens servicecenter 

Statens tjänstepensionsverk 

Statens veterinärmedicinska anstalt 

Statens överklagandenämnd 

Statistiska centralbyrån 

Statskontoret 

Stockholms universitet 

Strålsäkerhetsmyndigheten 

Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete 

Sveriges geologiska undersökning 

Sveriges lantbruksuniversitet 

Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut 

Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden 

Säkerhetspolisen 

Totalförsvarets forskningsinstitut 

Totalförsvarets plikt- och prövningsverk 

Trafikverket 

Transportstyrelsen 

Tullverket 

Umeå universitet 

Uppsala universitet 

Valmyndigheten 

Verket för innovationssystem

Vetenskapsrådet 

Åklagarmyndigheten
Förordning (2021:907).