Förordning (2024:902) om förfarandet vid förverkande av egendom och åläggande av företagsbot

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om tillämpningen 
av lagen (2024:782) om förfarandet vid förverkande av egendom 
och åläggande av företagsbot.

Utredning om självständigt förverkande

2 § Ett beslut att inleda en utredning om självständigt 
förverkande ska sättas upp särskilt eller antecknas i akten. 
Det ska framgå vem som har fattat beslutet.

3 § Den som leder en utredning om självständigt förverkande 
har ansvar för utredningen i dess helhet. Han eller hon ska se 
till att utredningen bedrivs effektivt och att den enskildes 
rättssäkerhetsintressen tas till vara. Den som leder en 
utredning ska ge dem som biträder honom eller henne behövliga 
direktiv för arbetet.

4 § Polismyndigheten och Säkerhetspolisen får utse en anställd 
vid myndigheten att inleda en utredning om självständigt 
förverkande endast om denne har den utbildning, kompetens och 
erfarenhet som behövs.

Polismyndigheten och Säkerhetspolisen får för sina 
verksamhetsområden meddela ytterligare föreskrifter om vilka 
som får utses att inleda en utredning om självständigt 
förverkande. 

Förhör under utredning om självständigt förverkande

5 § Förhör ska, om inte utredningens behöriga gång eller 
polisens eller åklagarens arbete avsevärt försvåras, hållas på 
den tid och plats som kan antas medföra minsta olägenhet för 
den som ska höras. Förhör ska även i övrigt ordnas på ett sätt 
som inte tar tid i onödan för den hörde.

Den som ska höras bör om möjligt kallas till förhöret i god 
tid, om det inte bedöms olämpligt med hänsyn till utredningen.

6 § Den som under en utredning om självständigt förverkande 
inställt sig till förhör har rätt till ersättning av allmänna 
medel enligt förordningen (1982:805) om ersättning av allmänna 
medel till vittnen, m.m.

Ersättning betalas inte om den hörde avvikit eller undandragit 
sig utredning eller på annat sätt försvårat sakens utredning, 
eller om han eller hon uppsåtligen orsakat att han eller hon 
blivit kallad till förhör utan att det funnits skälig 
anledning till det. Ersättning betalas inte heller om det 
finns skälig anledning att anta att egendom kan komma att 
förverkas och den hörde är den som en talan om självständigt 
förverkande kan komma att riktas mot eller om det i övrigt med 
hänsyn till den hördes förhållande till saken inte är skäligt 
att ersättning betalas.

Trots vad som anges i andra stycket får ersättning för kostnad 
för återresa betalas till den som hämtats till förhör, om han 
eller hon inte kan betala för återresan. 

7 § Polismyndigheten, Säkerhetspolisen eller åklagaren 
meddelar beslut om ersättning.

8 § Skriftligt besked om beslutet om ersättning ska genast 
tillhandahållas den ersättningsberättigade. Denne har rätt att 
få ersättningen omedelbart mot kvitto.

9 § På begäran av den som anges i 6 § första stycket ska 
Polismyndigheten, Säkerhetspolisen eller åklagare betala 
lämpligt förskott.

10 § Den som förhörs ska, om det kan antas vara av värde, 
uppmanas att till den som leder utredningen anmäla 
adressändring som inte är tillfällig. En sådan uppmaning ska 
avse den beräknade tiden fram till dess målet är avslutat, 
genom en dom som fått laga kraft eller på annat sätt. Den 
myndighet som tar emot en anmälan om adressändring ska vid 
behov vidarebefordra den till den domstol eller annan 
myndighet som handlägger målet.

11 § Om det uppkommer en fråga om hämtning till förhör och 
förhöret inte ska hållas av den som leder utredningen, ska 
förhörsledaren skyndsamt låta den som leder utredningen avgöra 
frågan. 

Den som ska höras, utan att vara den som en utredning om 
självständigt förverkande rör, får hämtas till förhöret endast 
om

1. förhöret inte eller endast med avsevärd svårighet kan 
hållas på den plats där den som ska höras befinner sig,

2. ett vittne behöver infinna sig på en viss plats,

3. det är särskilt bråttom med hänsyn till sakens beskaffenhet 
eller omständigheterna i övrigt, eller

4. det annars finns särskilda skäl.

12 § Som förhörsvittne bör i första hand ett medborgarvittne 
som avses i lagen (1981:324) om medborgarvittnen anlitas, om 
en sådan person finns tillgänglig. Hålls förhör med en kvinna 
bör ett kvinnligt förhörsvittne anlitas, om den som ska 
förhöras begär det och det är lämpligt. 

Om den som ska förhöras begär att någon annan än 
förhörsvittnet, ett juridiskt biträde eller ett biträde enligt 
23 kap. 10 § tredje stycket rättegångsbalken ska få närvara 
vid förhöret eller att förhöret ska äga rum utan särskilt 
förhörsvittne, får detta medges om det kan ske utan men för 
utredningen.

En person som på begäran av den som ska förhöras tillåts 
närvara vid förhöret får uppmanas att vara förhörsvittne, om 
personen är lämplig för uppdraget. 

Om ett medborgarvittne inte finns tillgängligt, bör den som är 
anställd vid Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, 
Åklagarmyndigheten eller Ekobrottsmyndigheten anlitas som 
förhörsvittne, om det i övrigt är lämpligt.

Om det inte finns något förhörsvittne tillgängligt får 
förhöret ändå hållas, om det skulle medföra väsentlig 
olägenhet att skjuta upp det.

13 § Om det kan förväntas att det vid förhör framkommer något 
som inte bör uppenbaras, ska den som leder utredningen 
överväga om det bör meddelas förbud att röja det som 
förekommer vid förhöret. 

14 § I stället för att förhör hålls får, om det bedöms 
lämpligt, en skriftlig berättelse begäras in. 

15 § Under en utredning om självständigt förverkande bör 
vittnesförhör vid domstol begäras endast om det finns 
särskilda skäl och det inte är möjligt att utan ett sådant 
förhör bedöma om talan kan väckas.

En framställning om vittnesförhör ska innehålla uppgift om den 
som ska höras, den som en utredning om självständigt 
förverkande rör och vad förhöret ska avse. Till 
framställningen ska de handlingar bifogas som kan vara till 
ledning vid förhöret. 

Om den som en utredning om självständigt förverkande rör inte 
tidigare har blivit underrättad om utredningen, ska han eller 
hon få del av sådan underrättelse senast när framställningen 
om vittnesförhör görs.

16 § En framställning om bevisupptagning enligt 23 kap. 15 § 
första stycket 2 rättegångsbalken ska innehålla uppgift om den 
som en utredning rör, det bevis som ska tas upp, vad 
bevisupptagningen ska avse och vad som ska styrkas med 
beviset. 

Förhör med barn under utredning om självständigt förverkande

17 § Om ett förhör ska hållas med ett barn som är under 15 år, 
i egenskap av den som en talan om förverkande kan komma att 
riktas mot, ska socialnämnden, om det är möjligt, i god tid 
underrättas om plats och tid för förhöret. Detsamma gäller i 
fråga om förhör i andra fall med någon som inte har fyllt 20 
år, om det finns skäl att anta att socialnämnden bör ingripa.

Om förhör ska hållas med den som är intagen i ett sådant hem 
som anges i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om 
vård av unga med anledning av att den intagne ska höras som 
den som en talan om förverkande kan komma att riktas mot, ska 
även den som förestår hemmet underrättas.

18 § Förhör med någon som inte har fyllt 18 år ska planeras 
och genomföras så att det inte uppkommer fara för att den som 
förhörs tar skada. Det bör noga ses till att förhöret inte 
väcker uppseende. Förhöret får inte göras mer ingående än vad 
omständigheterna kräver. Förhör får inte äga rum fler gånger 
än vad som är nödvändigt med hänsyn till utredningens art och 
barnets bästa. 

19 § Förhör med någon som inte har fyllt 18 år bör hållas av 
en person med särskild kompetens för uppgiften. 

20 § Om en utsaga av barn är av avgörande betydelse för 
utredningen bör, om det bedöms vara viktigt med hänsyn till 
barnets ålder och utveckling samt sakens beskaffenhet, någon 
som har särskild kunskap i barn- eller förhörspsykologi 
biträda vid förhöret eller yttra sig om värdet av barnets 
utsaga. 

Information och underrättelser under utredning om 
självständigt förverkande

21 § I samband med att den som en talan om förverkande kan 
komma att riktas mot underrättas om utredningen i enlighet med 
6 kap. 2 § lagen (2024:782) om förfarandet vid förverkande av 
egendom och åläggande av företagsbot ska denne också 
underrättas om sin rätt att 

1. anlita biträde och att under vissa förutsättningar få ett 
juridiskt biträde förordnat,

2. avstå från att anlita biträde, och samtidigt få information 
om konsekvenserna av ett sådant avstående och om att ett 
avstående när som helst kan återkallas,

3. få information om förändring av vad utredningen rör och ta 
del av utredningsmaterial i den utsträckning som följer av 
6 kap. 2 § lagen om förfarandet vid förverkande av egendom och 
åläggande av företagsbot,

4. vid behov biträdas av tolk under utredningen, vid 
sammanträden inför rätten och vid kommunikation med sitt 
biträde samt få handlingar översatta som är väsentliga för att 
han eller hon ska kunna tillvarata sin rätt, och

5. inte behöva yttra sig och inte heller i övrigt behöva 
medverka till utredningen.

Den som en talan om förverkande kan komma att riktas mot ska 
också informeras om att staten betalar kostnaden för ett 
juridiskt biträde, men att den som förlorar målet kan bli 
skyldig att betala tillbaka hela eller delar av kostnaden.

22 § Om den som en talan om förverkande kan komma att riktas 
mot inte har fyllt 18 år ska han eller hon, utöver vad som 
följer av 21 §, så långt det är möjligt även informeras om den 
fortsatta handläggningen, vilka myndigheter som är delaktiga i 
förfarandet och deras roller. Han eller hon ska samtidigt 
särskilt underrättas om 

1. sin rätt att få en vårdnadshavare eller någon annan nära 
person underrättad och kallad till förhör samt underrättad om 
domstolsförhandling enligt 6 kap. 4 § första stycket andra 
strecksatsen lagen (2024:782) om förfarandet vid förverkande 
av egendom och åläggande av företagsbot,

2. sin rätt att närvara personligen vid en 
domstolsförhandling, 

3. att handläggningen ska präglas av respekt för hans eller 
hennes rätt till skydd av privatlivet, och

4. vart han eller hon kan vända sig med klagomål som gäller 
handläggningen.

23 § Den som en talan om förverkande kan komma att riktas mot 
ska få information enligt 21 och 22 §§ på ett språk som han 
eller hon förstår.

24 § Om en underrättelse har lämnats muntligen till den som en 
utredning om självständigt förverkande rör och dennes biträde 
enligt 23 kap. 18 a § första stycket rättegångsbalken, ska 
detta framgå antingen genom att den som har lämnat 
underrättelsen gör en tjänsteanteckning eller på något annat 
sätt.

En underrättelse som lämnas skriftligen får sändas med posten 
eller på elektronisk väg, om det inte av särskilda skäl kan 
antas att mottagaren inte skulle få underrättelsen på detta 
sätt. En underrättelse till den som en utredning om 
självständigt förverkande rör ska dock delges honom eller 
henne om värdet av det som kan komma att förverkas överstiger 
fem prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ 
socialförsäkringsbalken. När delgivning ska ske i ett sådant 
fall får det inte ske enligt 38 och 47-51 §§ delgivningslagen 
(2010:1932).

25 § Ett vittne som kallas till ett förhör ska informeras om 

1. de kontaktuppgifter som behövs för att få upplysningar om 
det ärende som han eller hon förekommer i, 

2. den fortsatta handläggningen och vilken roll han eller hon 
kommer att ha i den, 

3. rätten till ersättning för kostnader vid inställelse till 
förhör och sammanträden i domstol,

4. att han eller hon på begäran kan få information om hur 
ärendet fortskrider hos polisen, åklagare eller domstol om det 
kan ske utan men för utredningen, och 

5. vilka organisationer som kan lämna stöd och hjälp.

Information enligt första stycket ska även lämnas till ett 
vittne i övriga förhörssituationer om det behövs och är 
möjligt.

Underrättelser vid nedlagd utredning om självständigt 
förverkande

26 § Om en utredning läggs ner eller det beslutas att talan om 
självständigt förverkande inte ska väckas, ska den som 
utredningen rör underrättas, om denne hörts i utredningen. 

27 § Om en domstol har förordnat ett juridiskt biträde ska 
domstolen underrättas om att utredningen har avslutats utan 
att talan om självständigt förverkande har väckts. 

Protokoll och anteckningar under utredning om självständigt 
förverkande

28 § Av utredningsprotokollet ska det framgå vem som leder 
utredningen, vem som har varit förhörsledare och vem som har 
sammanställt protokollet. Den som sammanställer protokollet 
ska även ange i protokollet när sammanställningen görs. 

I protokollet ska följande antecknas: 

- vad som har varit skälet till att utredningen inletts,

- tid och plats för åtgärder under utredningen,

- berättelser av hörda personer samt nödvändiga upplysningar 
om dem, 

- namn på förhörsvittne och övriga närvarande vid förhör,

- namn på närvarande vid en genomsökning enligt 27 kap. 11 b § 
rättegångsbalken eller vid en genomsökning på distans enligt 
28 kap. 10 e § andra stycket rättegångsbalken,

- beslut om att någon inte har tillåtits att närvara vid en 
genomsökning eller vid en genomsökning på distans och att det 
som framkommit då inte får uppenbaras,

- beslut om att någon annan än ett förhörsvittne har tillåtits 
att närvara vid förhör och att det som framkommit vid förhör 
inte får uppenbaras,

- beslut om att ett biträde har förhindrats att närvara vid 
förhör och skälen för det,

- framställningar till rätten om vittnesförhör eller annan 
utredning under utredningen om självständigt förverkande, om 
upptagande av bevisning enligt 23 kap. 15 § rättegångsbalken, 
och om föreläggande att visa upp ett skriftligt bevis eller 
tillhandahålla ett föremål för besiktning och beslut om detta,

- sakkunnigyttranden, 

- beslut om uppgifter som rör användning av tvångsmedel, 

- underrättelse till den som en utredning rör enligt 23 kap. 
18 § första stycket rättegångsbalken, samt till den som en 
utredning rör och hans eller hennes biträde enligt 23 kap. 
18 a § rättegångsbalken, med uppgift om huruvida de krävt 
ytterligare utredning eller i övrigt velat anföra något,

- uppgift om vilken information den som en utredning rör eller 
biträdet har fått del av enligt 23 kap. 18 c § 
rättegångsbalken,

- uppgift om uppmaning enligt 10 §,

- uppgift om att det finns utredningsmaterial som inte har 
tagits med i protokollet, och

- det som i övrigt är av betydelse att anteckna i protokollet.

Protokollet ska innehålla nödvändiga diarieuppgifter, såsom 
diarienummer, löpnummer (inom ärendet) och en kort 
ärendebeteckning.

29 § /Upphör att gälla U:2029-04-30 genom förordning (2024:903)./
Polismyndigheten får besluta att en anställd vid 
myndigheten vid dokumentation under en utredning om 
självständigt förverkande får använda en annan uppgift än sitt 
namn i beslut och andra handlingar i ett ärende som rör en 
person som kan antas tillhöra eller verka för en organisation 
eller grupp som utövar brottslig verksamhet av allvarlig eller 
omfattande karaktär. Detta gäller dock endast om det finns en 
påtaglig risk för att den anställde eller någon närstående 
till denne utsätts för hot eller våld. 

Namnet bakom uppgiften ska antecknas på en särskild handling.

30 § I protokollet ska följande antecknas om ett vittne: 
fullständigt namn, i förekommande fall upplysning om att 
vittnet är släkt eller bekant med den som utredningen rör, 
uppgift om vittnets särskilda förutsättningar att iaktta eller 
bedöma det som vittnet hörs om och uppgift om övriga 
förhållanden som kan vara av betydelse för bedömande av 
vittnets tillförlitlighet. 

Uppgift om vittnens personnummer, yrke eller anställning, 
bostadsort, postadress, arbetsplats och telefonnummer ska 
antecknas i protokollet endast om uppgiften har betydelse för 
utredningen.

I fråga om den som utredningen rör ska följande antecknas i 
protokollet: fullständigt namn, personnummer eller 
samordningsnummer, yrke eller anställning, folkbokföringsort, 
bostadsort, postadress, arbetsplats och telefonnummer och, 
beträffande den som inte fyllt 20 år, föräldrarnas namn och 
adress, om det är lämpligt.

31 § /Upphör att gälla U:2029-04-01/
Om uppgifter som avses i 29 § eller 30 § andra stycket 
inte har antecknats i protokollet, ska de antecknas på en 
särskild handling. 

Om informationen i den särskilda handlingen har betydelse för 
rättens handläggning av målet, ska handlingen ges in till 
domstolen när målet inleds där. 

31 § /Träder i kraft I:2029-04-01/
Om uppgifter som avses i 30 § andra stycket inte har 
antecknats i protokollet, ska de antecknas på en särskild 
handling.

Om informationen i den särskilda handlingen har betydelse för 
rättens handläggning av målet, ska handlingen ges in till 
domstolen när målet inleds där. Förordning (2024:903).

32 § Om den som en talan om förverkande kan komma att riktas 
mot inte har fyllt 18 år ska det i protokollet eller på en 
särskild handling antecknas vem eller vilka som har 
underrättats och kallats till förhör som hålls med den unge 
enligt 6 kap. 4 § första stycket andra och tredje 
strecksatserna lagen (2024:782) om förfarandet vid förverkande 
av egendom och åläggande av företagsbot. 

33 § Protokoll ska upprättas så att det ger en rättvisande 
bild av vad som förekommit vid utredningen och som är av 
betydelse för målet. 

En utsaga ska, i de delar som bör tas in i protokollet, 
återges i så nära överensstämmelse som möjligt med det talade 
ordet. Ordagrann återgivning behövs dock endast när det är av 
vikt att de exakta ordalagen tas in i protokollet. En utsaga 
som ordagrant antecknas i protokollet ska sättas inom 
citationstecken.

Om det är lämpligt, såsom när flera vittnen hörs om samma 
förhållande, får en utsaga återges genom hänvisning till en 
tidigare gjord utsaga. Om utsagorna inte helt överensstämmer 
ska det noga anges vilka delar hänvisningen avser.

34 § Minnesanteckningar som används vid protokollföring bör få 
slutlig utformning efter hand som utredningen fortskrider. 
Uppteckning av utsaga som ska granskas enligt 23 kap. 21 § 
rättegångsbalken ska få slutlig utformning i samband med sådan 
granskning. 

Innan åklagare fattar beslut i frågan om talan om 
självständigt förverkande, ska protokollet över den utredning 
som genomförts före beslutet ha fått slutlig utformning. 

Protokoll ska så snart som möjligt färdigställas slutligt. Om 
det är lämpligt bör protokollet färdigställas efter hand som 
utredningen fortskrider.

Underrättelse om vissa beslut om förvar av egendom

35 § Om åklagare enligt 26 kap. 3 § första stycket 
rättegångsbalken har tagit fast egendom eller tomträtt i 
förvar eller upphävt ett beslut om förvar av fast egendom 
eller tomträtt, ska åklagaren genast underrätta 
inskrivningsmyndigheten. Den fordran för vilken förvar har 
beslutats ska framgå av underrättelsen.

36 § Om åklagaren har beslutat om förvar av en fordran eller 
annan rättighet och enligt 26 kap. 3 a § rättegångsbalken 
meddelat förbud för gäldenären eller annan förpliktad att 
fullgöra sin förpliktelse till någon annan än 
Kronofogdemyndigheten, ska åklagaren genast underrätta 
Kronofogdemyndigheten om detta. 

Beslut om förverkande som fattas av brottsbekämpande 
myndigheter i vissa fall

37 § Polismyndigheten och Säkerhetspolisen får för sina 
verksamhetsområden meddela ytterligare föreskrifter om rätten 
att besluta om förverkande enligt 3 kap. 4 § lagen (2024:782) 
om förfarandet vid förverkande av egendom och åläggande av 
företagsbot. 

38 § Ett beslut om förverkande enligt 3 kap. lagen (2024:782) 
om förfarandet vid förverkande av egendom och åläggande av 
företagsbot ska innehålla uppgift om 

1. dagen för beslutet,

2. vilken egendom eller vilket värde av egendom som beslutet 
avser, 

3. skälen för beslutet med upplysning om vilka bestämmelser 
som har tillämpats,

4. den som beslutet riktas mot och dennes inställning till 
förverkandet eller uppgift om att beslutet riktas mot någon 
okänd, 

5. vem som har fattat beslutet, och

6. möjligheten att anmäla missnöje mot beslutet. 

Ekobrottsmyndigheten, Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, 
Tullverket och Åklagarmyndigheten får för sina 
verksamhetsområden meddela ytterligare föreskrifter om 
dokumentation av beslut enligt 3 kap. lagen om förfarandet vid 
förverkande av egendom och åläggande av företagsbot.

39 § Om det kan vara av betydelse för prövningen av en fråga 
om ansvar för brott får åklagaren vid ett beslut om 
förverkande enligt 3 kap. 3 § lagen (2024:782) om förfarandet 
vid förverkande av egendom och åläggande av företagsbot 
besluta att ett oskadliggörande enligt 5 § lagen (1974:1066) 
om förfarande med förverkad egendom och hittegods m.m. ska ske 
först efter att domen i ansvarsfrågan har fått laga kraft. 

Informationsskyldighet

Information i utredning om företagsbot mot någon som inte är 
misstänkt för brott

40 § I samband med att ett företag underrättas om en utredning 
om företagsbot i enlighet med 6 kap. 2 § lagen (2024:782) om 
förfarandet vid förverkande av egendom och åläggande av 
företagsbot ska företaget också underrättas om dess rätt att 

1. anlita biträde och att under vissa förutsättningar få ett 
juridiskt biträde förordnat,

2. avstå från att anlita biträde, och samtidigt få information 
om konsekvenserna av ett sådant avstående och om att ett 
avstående när som helst kan återkallas,

3. få information om förändring av vad utredningen rör och ta 
del av utredningsmaterial i den utsträckning som följer av 
6 kap. 2 § lagen om förfarandet vid förverkande av egendom och 
åläggande av företagsbot,

4. vid behov biträdas av tolk under utredningen, vid 
sammanträden inför rätten och vid kommunikation med sitt 
biträde samt få handlingar översatta som är väsentliga för att 
företaget ska kunna ta till vara sin rätt, och

5. inte behöva yttra sig och inte heller i övrigt behöva 
medverka till utredningen.

Företaget ska även informeras om att staten betalar kostnaden 
för ett juridiskt biträde, men att den som förlorar målet kan 
bli skyldig att betala tillbaka hela eller delar av kostnaden.

41 § Ett företag som har underrättats om en utredning om 
företagsbot i enlighet med 6 kap. 2 § lagen (2024:782) om 
förfarandet vid förverkande av egendom och åläggande av 
företagsbot ska också underrättas om en utredning läggs ned 
eller det beslutas att talan inte ska väckas. 

Information till tredje man

42 § En tredje man som hävdar rätt till egendom som yrkas 
förverkad, eller kan komma att yrkas förverkad, ska 
underrättas om sin rätt att anlita biträde och att under vissa 
förutsättningar få ett juridiskt biträde förordnat. Tredje man 
ska också informeras om att staten betalar kostnaden för ett 
juridiskt biträde, men att den som förlorar målet kan bli 
skyldig att betala tillbaka hela eller delar av kostnaden.

Ersättningsfrågor

Ersättning till juridiska biträden

43 § I fråga om ersättning till juridiska biträden och 
utformning av kostnadsräkningar tillämpas 2-4 §§ förordningen 
(1997:406) om offentlig försvarare m.m. Det som sägs där om 
offentlig försvarare gäller i stället juridiskt biträde.

Återbetalning till staten

44 § Om en domstol efter ett överklagande bestämmer ersättning 
till ett juridiskt biträde till ett lägre belopp än vad som 
bestämts i det överklagade beslutet ska biträdet snarast 
betala tillbaka mellanskillnaden. 

Om ett utbetalt förskott överstiger vad biträdet slutligen 
tillerkänns i ersättning ska det överskjutande beloppet 
snarast betalas tillbaka.

Domstolsverket får, efter att ha gett Skatteverket tillfälle 
att yttra sig, meddela närmare föreskrifter om förfarandet för 
verkställighet av beslut om betalning till staten enligt 
31 kap. rättegångsbalken.

45 § Den gräns för återbetalning som avses i 31 kap. 1 § femte 
stycket rättegångsbalken är 250 kronor.