Studiestödsförordning (2000:655)

1 kap. Inledande bestämmelser

Bestämmelser om studiestöd

1 § Grundläggande bestämmelser om studiestöd finns i
studiestödslagen (1999:1395).

I denna förordning finns det närmare bestämmelser om
studiestöd. Det finns bestämmelser om

- studiehjälp i 2 kap.,

- studiemedel i 3 kap.,

- återbetalning av studielån i 4 kap.,

- återkrav av studiestöd i 5 kap.,

- studiestöd i övrigt i 6 kap.

I enlighet med vad regeringen bestämmer kan ytterligare
bestämmelser om studiestöd meddelas av Centrala
studiestödsnämnden eller någon annan myndighet.

Beslut om vilka utbildningar som kan ge studiestöd

2 § Regeringen bestämmer vid vilka läroanstalter och
utbildningar som studerande kan få studiestöd.
Läroanstalterna och utbildningarna anges i bilagan till denna
förordning.

Det finns särskilda bestämmelser om studier utomlands i 2
kap. 15–17 §§ och 3 kap. 20–25 b §§ och om vissa utbildningar
i förordningen (2013:871) om stöd för konst- och
kulturutbildningar och vissa andra utbildningar.
Förordning (2015:509).

Enskilda utbildningsanordnare

3 § För utbildning i Sverige hos någon annan enskild
utbildningsanordnare än en folkhögskola eller en fristående
gymnasieskola meddelas beslut enligt 2 § första stycket efter
ansökan av utbildningsanordnaren. Innan beslut fattas ska de
upplysningar och yttranden som behövs hämtas in från Statens
skolverk, Statens skolinspektion eller
Universitetskanslersämbetet. Förordning (2012:967).

4 § En ansökan enligt 3 § kan bifallas, om utbildningen kan
ingå i en examen som utbildningsanordnaren får utfärda med stöd
av lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina
eller av regeringen bedöms motsvara en utbildning som kan ingå
i en högskoleexamen.

En ansökan kan bifallas också i andra fall. Detta gäller dock
bara om utbildningen

1. är ställd under statlig tillsyn,

2. uppfyller de krav på kvalitet som gäller för andra
utbildningar på motsvarande nivå, där de studerande kan få
studiestöd,

3. är värdefull från nationell synpunkt,

4. är avgiftsfri för de studerande eller förenad med avgifter
som bedöms som skäliga, och

5. enligt åtagande av utbildningsanordnaren kan följas upp och
utvärderas.

En ansökan kan bifallas bara om det finns anvisade medel.

5 § Ett beslut om att studiestöd får lämnas till studerande hos
en enskild utbildningsanordnare får begränsas till att avse en
viss tid.

6 § Regeringen kan besluta att studiestöd inte får lämnas till
de studerande, om kraven enligt 4 § inte längre är uppfyllda.

Definitioner

7 § Med läroanstalt avses i fortsättningen sådan läroanstalt
eller utbildning som tas upp i bilagan till denna förordning,
om inte något annat anges.

8 § Med enskild utbildningsanordnare avses i denna förordning
en enskild fysisk eller juridisk person som anordnar
utbildning.

9 § Med prisbasbelopp avses i denna förordning
prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§
socialförsäkringsbalken. Förordning (2010:1389).

Utländska medborgare som jämställs med svenska medborgare

10 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om tillämpningen av bestämmelserna i 1 kap. 4–7 §§
studiestödslagen (1999:1395). Förordning (2013:605).

2 kap. Studiehjälp

Vem som kan få studiehjälp

Utbildning

1 § Studiehjälp får lämnas till studerande vid de läroanstalter
och utbildningar som anges i avdelning A i bilagan till denna
förordning.

Det finns särskilda bestämmelser om studier utomlands i
15-17 §§. Förordning (2007:643).

2 § Inackorderingstillägg får lämnas till studerande vid andra 
läroanstalter och utbildningar än sådana som ingår i 
skolväsendet och har offentlig huvudman enligt skollagen 
(2010:800). Det får också lämnas för studier vid utbildningar 
med offentlig huvudman inom skolväsendet, om den studerande är 
utlandssvensk eller deltar i förberedande dansarutbildning i 
grundskolan.

Inackorderingstillägg får utöver vad som anges i 1 § lämnas 
till en studerande 

1. i grundskoleutbildning i någon av årskurserna 7-9 inom 
skolväsendet, om den studerande är utlandssvensk, 

2. vid en fristående anpassad gymnasieskola, eller 

3. vid en anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman, om 
den studerande är utlandssvensk. 

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter 
om vem som kan få inackorderingstillägg.
Förordning (2022:1612).

3 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om tilllämpningen av bestämmelserna i 2 kap. 4 §
andra och tredje styckena studiestödslagen (1999:1395) om
studerande som inte är svenska medborgare.
Förordning (2006:862).

Studiernas omfattning

4 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om vad som skall anses vara studier på heltid.
Centrala studiestödsnämnden får även meddela föreskrifter om
undantag från bestämmelsen i 2 kap. 5 § studiestödslagen
(1999:1395) om att studiehjälp får lämnas bara för
heltidsstudier. Förordning (2006:862).

Tid som studiehjälp får lämnas för

5 § Har upphävts genom förordning (2006:862).

6 § Ett läsår om 40 veckor skall anses omfatta nio månader. En
hösttermin skall därvid anses omfatta fyra månader och en
vårtermin fem månader, om inte Centrala studiestödsnämnden
bestämmer något annat för en viss utbildning.

Ett läsår som är kortare eller längre än 40 veckor skall anses
omfatta det antal hela tidsperioder om 15 dagar som Centrala
studiestödsnämnden bestämmer. Nämnden får också bestämma om ett
sådant läsårs längd och fördelning på höst- och vårterminer.

6 a § Om en studerande under ett läsår bedriver studier som 
ger rätt till studiehjälp under minst nio månader, får 
studiehjälp i form av studiebidrag och extra tillägg lämnas 
för tio månader. Även om studiehjälp lämnas under kortare tid 
än nio månader under ett läsår får studiebidrag och extra 
tillägg lämnas för en månad utöver studietiden, om det finns 
särskilda skäl.

Studiebidrag och extra tillägg får inte lämnas för längre tid 
med anledning av ett beslut om andra lärotider för en elev 
enligt 3 kap. 4 a § skolförordningen (2011:185) eller 3 kap. 
3 a § gymnasieförordningen (2010:2039).

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter 
om när studiebidrag och extra tillägg enligt 2 kap. 6 § 
studiestödslagen (1999:1395) får lämnas för annan tid än 
läsår. Förordning (2024:680).

Studiehjälpens storlek

7 § Grundläggande bestämmelser om storleken av studiebidraget,
inackorderingstillägget och det extra tillägget finns i 2 kap.
7 och 8 §§ studiestödslagen (1999:1395).

Inackorderingstillägg

8 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om inackorderingstilläggets storlek.

Extra tillägg

9 § Extra tillägg lämnas enligt följande tabell.

Ekonomiskt underlag     Belopp per månad
mindre än 85 000 kronor  855 kronor
85 000-104 999 kronor    570 kronor
105 000-124 999 kronor   285 kronor

Bestämmelser om hur det ekonomiska underlaget skall beräknas
finns i 10-14 §§.

10 § Det ekonomiska underlaget utgörs av summan av

1. den studerandes och hans eller hennes föräldrars beräknade
inkomster, och

2. en femtedel av den del av den studerandes och föräldrarnas
sammanlagda förmögenhet som överstiger 75 000 kronor.

För en studerande som är gift beräknas det ekonomiska
underlaget utan hänsyn till föräldrarnas inkomst och
förmögenhet.

Om det i annat fall finns synnerliga skäl, får det ekonomiska
underlaget beräknas utan hänsyn till föräldrarnas inkomst och
förmögenhet.

Det ekonomiska underlaget avrundas nedåt till närmaste hela
hundratal kronor. Förordning (2006:862).

11 § Med förmögenhet avses i 10 § förmögenhet beräknad enligt
lagen (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa
förmåner. Förordning (2009:1223).

12 § Vid beräkning av det ekonomiska underlaget avses med
föräldrar

1. en förälder som har vårdnaden eller, i fråga om en
studerande som har fyllt 18 år, senast har haft vårdnaden om
den studerande, och

2. en förälder som är sambo med en sådan vårdnadshavare.

Med föräldrar jämställs den som är gift med sådan förälder till
den studerande som ensam har eller, i fråga om studerande som
fyllt 18 år, senast ensam har haft vårdnaden om den studerande.
Förordning (2006:862).

13 § Vid beräkning av det ekonomiska underlaget skall vad som
sägs om en studerande som är gift tillämpas bara om äktenskapet
har ingåtts senast under kalenderhalvåret närmast före det för
vilket det extra tillägget skall lämnas.

Bestämmelserna om gifta studerande tillämpas även på en
studerande som utan att vara gift lever tillsammans med en
annan person, med vilken den studerande tidigare har varit gift
eller med vilken den studerande gemensamt har eller har haft
barn.

14 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om det ekonomiska underlaget.

Studiehjälp för studier utomlands

Studier i ett land inom Norden

15 § Trots föreskrifterna i 2 kap. 9 § första stycket 1 och 2
studiestödslagen (1999:1395) får studiehjälp lämnas för studier
vid en läroanstalt eller utbildning i Danmark, Finland, Island
eller Norge, om

1. utbildningen är ställd under statlig tillsyn i det land där
studierna bedrivs, och

2. studierna omfattar minst tre månaders heltidsundervisning.

Om det finns särskilda skäl, får studiehjälp lämnas även om
utbildningen är kortare än tre månader.

Studier i ett land utanför Norden

16 § Studiehjälp får lämnas för studier i ett land utanför
Norden, om

1. den studerande har varit folkbokförd i Sverige under de
senaste två åren, och

2. studierna omfattar minst tre månaders heltidsundervisning.

Trots villkoren i första stycket får studiehjälp lämnas till
studerande vid de svenska utlandsskolorna i Bryssel,
Fuengirola, London, Madrid, Nairobi och Paris, om de studerande
på heltid tar del i undervisning som motsvarar ett nationellt
program i den svenska gymnasieskolan.

Om det finns särskilda skäl, får studiehjälp lämnas även om
villkoren i första stycket inte är uppfyllda.

Närmare föreskrifter

17 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om studiehjälp för studier utomlands.

Studiehjälp under sjukdom

18 § I 19 och 20 §§ finns det bestämmelser om studiehjälp för
tid då en studerande på grund av sjukdom är helt oförmögen att
bedriva sina studier.

I 19 § avses med

sjukperiod: tid då en studerande på grund av sjukdom oavbrutet
har varit oförmögen att bedriva sina studier,

studietid: den del av ett kalenderhalvår då en studerande
bedriver studier och den del av kalenderhalvåret då den
studerande skulle ha bedrivit studier om han eller hon inte
hade blivit sjuk.

19 § Studiehjälp får lämnas för en sjukperiod som infaller
under tid för vilken den studerande har beviljats studiehjälp.

För sjukperiod som infaller efter studietidens början får
studiehjälp lämnas i form av extra tillägg och
inackorderingstillägg bara om en ansökan om denna studiehjälp
har kommit in till Centrala studiestödsnämnden dessförinnan. Om
det finns synnerliga skäl, får studiehjälp lämnas även om en
ansökan inte har kommit in före sjukperiodens början.

För det första kalenderhalvår då en studerande bedriver studier
som ger rätt till studiehjälp får studiehjälp lämnas bara för
en sådan sjukperiod som infaller efter det att den studerande
har påbörjat studierna. Förordning (2003:500).

20 § Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter om
att studieoförmåga på grund av sjukdom skall styrkas genom
läkarintyg.

Studiehjälp under ledighet

21 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om studerandes rätt enligt 2 kap. 10 § andra
stycket studiestödslagen (1999:1395) till studiehjälp vid
ledighet

1. för tillfällig vård av barn,

2. för närståendevård, eller

3. i samband med att ett barn under 18 år har avlidit.
Förordning (2012:293).

Minskning av studiehjälp

22 § Studiehjälp får inte lämnas för tid då den studerande 

1. får aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller 
etableringsersättning för att delta i ett 
arbetsmarknadspolitiskt program, eller 

2. tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt 
eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer.
Förordning (2017:837).

23 § Om en studerandes uppehälle i annat fall än som anges i 
22 § helt eller till väsentlig del bekostas av staten, en 
kommun eller en region, får studiehjälp lämnas bara i form av 
studiebidrag och extra tillägg.

Om en studerande i fall som avses i första stycket också får 
hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning, får inte 
någon form av studiehjälp lämnas. Till en studerande som får 
bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa 
funktionshindrade elever i gymnasieskolan får dock studiehjälp 
lämnas i form av studiebidrag och extra tillägg.
Förordning (2019:1039).

24 § Centrala studiestödsnämnden skall efter samråd med
Kriminalvården meddela föreskrifter om studiehjälp till
studerande som är föremål för kriminalvård inom eller utom
anstalt. Förordning (2005:1023).

Uppgiftsskyldighet

25 § Om en studerande som har fått studiehjälp övergår till en
annan läroanstalt eller avbryter sina studier, skall den till
vilken studiehjälpen betalas ut enligt 33 § genast anmäla detta
till den läroanstalt där den studerande närmast dessförinnan
var inskriven. I fråga om studiehjälp för studier utomlands
skall detta i stället anmälas till Centrala studiestödsnämnden.

26 § Om det inträffar någon annan ändring av förhållandena än
som avses i 25 § och ändringen har betydelse för rätten till
studiehjälp eller studiehjälpens storlek, skall den till vilken
studiehjälpen betalas ut enligt 33 § genast anmäla detta till
Centrala studiestödsnämnden.

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter om
uppgiftsskyldighet.

Omprövning

27 § Den studerandes rätt till studiehjälp skall omprövas, när
ändrade förhållanden föranleder det. Förhållanden som avses i
13 § skall beaktas bara om förändringen har inträffat senast
före utgången av närmast föregående kalenderhalvår.

Ansökan m.m.

28 § Studiehjälp i form av studiebidrag för studier i Sverige
får lämnas utan ansökan.

Studiehjälp i form av studiebidrag för studier utomlands,
inackorderingstillägg eller extra tillägg får lämnas bara efter
ansökan.

29 § En ansökan om studiehjälp skall vara undertecknad av den
studerandes förmyndare eller, om den studerande är myndig, av
den studerande själv. Om en förvaltare enligt föräldrabalken
har förordnats för den studerande, skall förvaltaren ha tecknat
samtycke på ansökan, om det ingår i uppdraget.

Uppgifterna i ansökan skall lämnas på heder och samvete.

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare bestämmelser om
ansökan.

30 § I ett beslut om att bevilja studiehjälp, skall Centrala
studiestödsnämnden lämna upplysningar om innehållet i 25 och
26 §§.

Utbetalning

31 § Studiehjälp får betalas ut bara om det är styrkt att den
studerande bedriver de studier för vilka studiehjälpen har
beviljats.

32 § Studiehjälp betalas ut månadsvis i efterskott.

Om det finns särskilda skäl, får studiehjälpen betalas ut på
något annat sätt för viss studerande eller för de studerande
vid en viss utbildning. Utbetalning får dock ske för högst ett
kalenderhalvår i sänder.

33 § Studiehjälp skall betalas ut till den studerandes
föräldrar eller någon annan vårdnadshavare enligt samma grunder
som tillämpas vid utbetalning av allmänt barnbidrag. Om den
studerande är myndig, skall dock studiehjälpen betalas ut till
honom eller henne själv. Om en förvaltare enligt föräldrabalken
har förordnats för den studerande, skall studiehjälpen betalas
ut till förvaltaren, om det ingår i uppdraget.

Om det finns särskilda skäl, kan studiehjälp för en omyndig
studerande betalas ut till en socialnämnd eller någon annan för
att användas till den omyndiges utbildning och uppehälle.

34 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om utbetalning av studiehjälp.

3 kap. Studiemedel

Vem som kan få studiemedel

Utbildning

1 § Studiemedel får lämnas till studerande vid de
läroanstalter och utbildningar som anges i bilagan till denna
förordning.

Centrala studiestödsnämnden får efter samråd med
Folkbildningsrådet meddela närmare föreskrifter om vilka
utbildningar på folkhögskola som ger rätt till studiemedel
enligt avdelning A 1, A 2 eller B 1 i bilagan.

Det finns särskilda bestämmelser om utlandsstudier i
20–25 b §§. Förordning (2015:50).

Ålder

2 § För studier vid de läroanstalter och utbildningar som 
anges i avdelning A i bilagan får studiemedel lämnas först 
från och med det andra kalenderhalvåret det år då den 
studerande fyller 20 år. Studiemedel får dock lämnas även 
dessförinnan för de utbildningar som anges i avdelning A 3.
Förordning (2017:1155).

Medborgarskap

3 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om tilllämpningen av bestämmelserna i 3 kap. 4 §
andra och tredje styckena studiestödslagen (1999:1395) om
studerande som inte är svenska medborgare.
Förordning (2006:862).

Studiernas omfattning

4 § Vid studier på utbildning som bedrivs enligt högskolelagen
(1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) eller lagen
(1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina motsvarar en
och en halv högskolepoäng en veckas studier på heltid.

Vid studier i övrigt avses med vecka enligt 3 kap. 5 §
studiestödslagen (1999:1395) en hel kalendervecka.

Om studietiden inte är uttryckt i ett antal veckor och
utbildningen inte pågår hela den första och den sista
kalenderveckan, skall studietiden anses omfatta ytterligare en
hel kalendervecka om studietiden under den första och den sista
veckan sammanlagt uppgår till minst sju dagar.

Studiemedel får inte lämnas för mer än heltidsstudier.

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter
för tillämpningen av första-tredje styckena.
Förordning (2006:990).

4 a § Vid högskolestudier på ett utbildningsprogram som
omfattar 60 högskolepoäng under ett normalstudieår får
studiemedel lämnas för studier på heltid under 40 veckor även
om studierna bedrivs under ett färre antal veckor, dock minst
36 veckor. Detta gäller bara för studier på

1. utbildningsprogram som före den 1 januari 2010 har haft ett
sådant upplägg, eller

2. utbildningsprogram med ett sådant upplägg som har startat
den 1 januari 2010 eller senare, dock längst för studier till
och med utgången av 2014.

Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter om för
vilka utbildningsprogram som studiemedel ska kunna lämnas
enligt första stycket. Förordning (2011:1598).

Prövning av studieresultat

5 § Vid studier på högskoleutbildningar som anordnas av 
statliga universitet och högskolor som omfattas av 
högskolelagen (1992:1434) eller av enskilda 
utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examen 
enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina 
är normal studietakt att den studerande ska ha klarat av

1. 62,5 procent av sitt studieåtagande under de första 
40 veckorna med studiemedel eller omställningsstudiestöd 
enligt lagen (2022:856) om omställningsstudiestöd för 
heltidsstudier, och

2. 75,0 procent av sitt studieåtagande för studier som 
därefter bedrivs med studiemedel eller omställningsstudiestöd 
enligt lagen om omställningsstudiestöd.

Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter om vad 
som är normal studietakt vid studier på annan utbildning än 
sådan som anges i första stycket. Förordning (2022:866).

5 a § Med äldre studieresultat enligt 3 kap. 7 § andra 
stycket 2 studiestödslagen (1999:1395) avses resultat från 
perioder med studiemedel, studiestartsstöd enligt lagen 
(2017:527) om studiestartsstöd eller omställningsstudiestöd 
enligt lagen (2022:856) om omställningsstudiestöd som har 
avslutats för mer än tio år sedan.

Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter om 
verkställigheten av 3 kap. 7 § studiestödslagen om studiemedel 
med prövning av studieresultat. Förordning (2022:866).

Tid som studiemedel får lämnas för

6 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om vad som skall anses vara studier på heltid
respektive deltid, om detta inte framgår av någon annan
författning eller den kursplan eller motsvarande som gäller för
utbildningen.

Centrala studiestödsnämnden får efter samråd med
Folkbildningsrådet meddela närmare föreskrifter om vilka
studier på folkhögskola som vid tilllämpningen av 3 kap. 8 och
10 §§ studiestödslagen (1999:1395) skall anses ligga på
grundskolenivå respektive gymnasienivå.

7 § Om en studerande samtidigt bedriver studier enligt 3 kap.
8 § första och andra styckena studiestödslagen (1999:1395) eller
enligt andra och tredje styckena i den paragrafen, skall
studietiden fördelas i förhållande till omfattningen av
studierna enligt respektive stycke.

8 § Studietiden ska anses som en sammanhängande period enligt 
3 kap. 9 § studiestödslagen (1999:1395) även om den studerande 
har gjort ett avbrott i studierna under högst ett år på grund 
av sjukdom eller någon annan jämförbar oförutsedd händelse. 

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter 
om den begränsning av rätten till studielån som enligt 3 kap. 
9 § studiestödslagen gäller från och med det kalenderår då den 
studerande fyller 51 år och om förutsättningarna för att 
bevilja nya lån enligt tredje stycket samma paragraf.
Förordning (2021:477).

Beräkning av studiemedel

Studiebidragets andel av studiemedlen

9 § Det högre bidragsbeloppet enligt 3 kap. 13 §
studiestödslagen (1999:1395) får lämnas för studier vid en
sådan läroanstalt eller utbildning som anges i avdelning A 1
i bilagan till denna förordning. Det får även lämnas för
motsvarande studier på gymnasial nivå i ett land inom
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i Schweiz.
Det högre bidragsbeloppet får lämnas till studerande som

1. vid grundskoleutbildning: saknar slutbetyg eller
motsvarande från grundskoleutbildning eller motsvarande
svensk eller utländsk utbildning,

2. vid gymnasieutbildning: saknar examensbevis eller
studiebevis eller motsvarande från gymnasieskolan eller
motsvarande svensk eller utländsk utbildning, eller

3. repeterar eller kompletterar ämnen på grundskolenivå.

Trots första stycket får det högre bidragsbeloppet inte
lämnas till en studerande som har genomfört högskolestudier
om minst 120 högskolepoäng eller motsvarande studier i
utlandet.

Det högre bidragsbeloppet lämnas inom ramen för anvisade
medel för respektive grupp av studerande som anges i första
stycket. Det högre bidragsbeloppet lämnas i den ordning som
ansökningarna kommer in till Centrala studiestödsnämnden.
Förordning (2015:50).

9 a § Det högre bidragsbeloppet enligt 3 kap. 13 § 
studiestudiestödslagen (1999:1395) får lämnas för studier från 
och med det andra kalenderhalvåret det år då den studerande 
fyller 20 år till och med det kalenderår då den studerande 
fyller 24 år, om

1. den studerande i anslutning till studiernas början är 
arbetslös och saknar en gymnasieexamen eller motsvarande 
kunskaper och är inskriven i jobbgarantin för ungdomar enligt 
förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar eller i 
jobb- och utvecklingsgarantin enligt förordningen (2007:414) 
om jobb- och utvecklingsgarantin,

2. studierna bedrivs på grundläggande eller gymnasial nivå 
inom kommunal vuxenutbildning eller motsvarande utbildning i 
folkhögskola, och

3. den studerande inte har bedrivit studier med studiestöd 
under de senaste sex månaderna innan studierna som kan ge rätt 
till det högre bidragsbeloppet inleds. 

Det högre bidragsbeloppet får lämnas till dess att den 
studerande får slutbetyg från kommunal vuxenutbildning på 
grundläggande nivå, gymnasieexamen från kommunal 
vuxenutbildning på gymnasial nivå eller ett studieomdöme från 
folkhögskola. 

Det högre bidragsbeloppet lämnas inom ramen för anvisade medel 
och i den ordning som ansökningarna kommer in till Centrala 
studiestödsnämnden. Förordning (2019:1157).

9 b § Har upphävts genom förordning (2023:941).

9 c § Har upphävts genom förordning (2023:941).

10 § Det högre bidragsbeloppet enligt 3 kap. 13 § 
studiestödslagen (1999:1395) får lämnas för studier på 
kompletterande pedagogisk utbildning som leder till 
grundlärar- eller ämneslärarexamen.

Det högre bidragsbeloppet lämnas inom ramen för anvisade medel 
och i den ordning som ansökningarna kommer in till Centrala 
studiestödsnämnden. Förordning (2021:1339).

11 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om förtur till det högre bidragsbeloppet enligt 3
kap. 13 § studiestödslagen (1999:1395).

Tilläggsbidrag

11 a § Tilläggsbidrag enligt 3 kap. 13 a och 13 b §§
studiestödslagen (1999:1395) får vid heltidsstudier lämnas med
ett belopp som för varje vecka utgör

1. 0,33 procent av prisbasbeloppet för det första barnet,

2. 0,21 procent av prisbasbeloppet för det andra barnet, och

3. 0,11 procent av prisbasbeloppet per barn från och med det
tredje barnet. Förordning (2012:967).

11 b § Tilläggsbidrag enligt 3 kap. 13 a och 13 b §§
studiestödslagen (1999:1395) får vid studier på minst 75
procent men mindre än 100 procent av heltid lämnas med ett
belopp som för varje vecka utgör

1. 0,25 procent av prisbasbeloppet för det första barnet,

2. 0,16 procent av prisbasbeloppet för det andra barnet, och

3. 0,08 procent av prisbasbeloppet per barn från och med det
tredje barnet. Förordning (2012:967).

11 c § Tilläggsbidrag enligt 3 kap. 13 a och 13 b §§
studiestödslagen (1999:1395) får vid studier på minst 50
procent men mindre än 75 procent av heltid lämnas med ett
belopp som för varje vecka utgör

1. 0,16 procent av prisbasbeloppet för det första barnet,

2. 0,11 procent av prisbasbeloppet för det andra barnet, och

3. 0,06 procent av prisbasbeloppet per barn från och med det
tredje barnet. Förordning (2012:967).

11 d § När båda vårdnadshavarna studerar och är folkbokförda på
olika adresser skall tilläggsbidrag enligt 3 kap. 13 a och
13 b §§ studiestödslagen (1999:1395) lämnas till den som barnet
är folkbokfört hos, om inte vårdnadshavarna kommer överens om att
bidraget skall lämnas till den vårdnadshavare som barnet inte
är folkbokfört hos.

Beslut enligt första stycket som innebär att tilläggsbidraget
skall lämnas till den andre vårdnadshavaren skall endast avse
kalenderveckor för vilka bidraget inte har betalats ut.

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter om
tillläggsbidrag i de fall båda vårdnadshavarna studerar.
Förordning (2005:619).

Tilläggslån

12 § Tilläggslån enligt 3 kap. 14 § studiestödslagen
(1999:1395) får lämnas till en studerande som under
kalenderåret närmast före studiernas början har haft en
inkomst som uppgått till minst 415 procent av det
prisbasbelopp som gäller det år då studierna påbörjas. Som
inkomst räknas det belopp som utgör summan av den studerandes
överskott i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet.

Tilläggslån får också lämnas till en studerande som
sammanhängande fått föräldrapenning närmast före studiernas
början och som närmast dessförinnan haft en sådan inkomst som
anges i första stycket.

Tilläggslån får lämnas för studier i Sverige, i ett annat
land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller
i Schweiz. Förordning (2015:50).

Merkostnadslån

13 § Merkostnadslån enligt 3 kap. 15 § studiestödslagen
(1999:1395) får lämnas för

1. utlandsstudier enligt 20 §,

2. undervisningsavgifter, och

3. andra skäliga merkostnader i samband med studierna.

För särskild utrustning eller studiemateriel får dock
merkostnadslån lämnas bara till studerande vid en högskolas
musikerprogram eller lärarutbildning som omfattar ämnet musik
eller motsvarande utbildning för inköp till skälig kostnad av
ett musikinstrument som är nödvändigt för att genomföra
utbildningen. Förordning (2015:50).

13 a § För utlandsstudier får merkostnadslån lämnas till en
studerande som har beviljats studielån för utlandsstudier,
med ett belopp som för varje vecka utgör

1. 1,25 procent av prisbasbeloppet vid studier på heltid,

2. 0,95 procent av prisbasbeloppet vid studier på minst 75
procent men mindre än 100 procent av heltid, och

3. 0,60 procent av prisbasbeloppet vid studier på minst 50
procent men mindre än 75 procent av heltid.
Förordning (2015:50).

13 b §  För undervisningsavgifter får merkostnadslån lämnas 
med ett grundbelopp som för varje vecka utgör

– 3,2 procent av prisbasbeloppet vid studier på heltid,

– 2,4 procent av prisbasbeloppet vid studier på minst 75 
procent men mindre än 100 procent av heltid, och

– 1,6 procent av prisbasbeloppet vid studier på minst 50 
procent men mindre än 75 procent av heltid.

Merkostnadslån för undervisningsavgifter får lämnas med 
sammanlagt högst 3,2 procent av prisbasbeloppet gånger 240, 
120 eller 80, beroende på det högsta antal veckor som 
studiemedel får lämnas för studierna enligt 3 kap. 8 § första 
och andra styckena studiestödslagen (1999:1395). För vissa 
äldre studerande ska dock den begränsning av antalet veckor 
med studielån som gäller enligt 3 kap. 9 § studiestödslagen 
tillämpas.

Till en studerande som vid något tillfälle totalt har fått 
det högsta lånebeloppet enligt andra stycket, får inte 
ytterligare merkostnadslån för undervisningsavgifter 
lämnas. Förordning (2018:156).

13 c § Merkostnadslån för undervisningsavgifter får lämnas 
med ett högre belopp än det som anges i 13 b §, om avgiften 
avser studier på eftergymnasial nivå. För sådana 
undervisningsavgifter får merkostnadslån lämnas med ett 
belopp som för varje vecka högst utgör 

– 6,4 procent av prisbasbeloppet vid studier på heltid,

– 4,8 procent av prisbasbeloppet vid studier på minst 75 
procent men mindre än 100 procent av heltid, och

– 3,2 procent av prisbasbeloppet vid studier på minst 50 
procent men mindre än 75 procent av heltid.

Det högre lånebeloppet får lämnas med sammanlagt högst 3,2 
procent av prisbasbeloppet gånger 240, vilket är det högsta 
antal veckor som studiemedel får lämnas för studierna enligt 
3 kap. 8 § första stycket studiestödslagen (1999:1395). För 
vissa äldre studerande ska dock den begränsning av antalet 
veckor med studielån som gäller enligt 3 kap. 9 § 
studiestödslagen tillämpas.

Till en studerande som vid något tillfälle totalt har fått 
det högsta lånebeloppet enligt 13 b § eller andra stycket, 
får inte ytterligare merkostnadslån för undervisningsavgifter 
lämnas. Förordning (2018:156).

Närmare föreskrifter om tilläggslån och merkostnadslån

14 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om tillläggslån och merkostnadslån.
Förordning (2015:50).

Inkomstprövning

15 § Om en studerande har en inkomst av den storleken att
studiemedel inte alls får lämnas på grund av bestämmelserna
om inkomstprövning i 3 kap. 16–22 §§ studiestödslagen
(1999:1395) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av
lagen, får inte heller tilläggsbidrag, tilläggslån eller
merkostnadslån lämnas. Förordning (2015:50).

16 § Om studiemedlen skall minskas enligt bestämmelserna i 3
kap. 18 § studiestödslagen (1999:1395), skall vad som anges i
andra stycket tillämpas i fråga om studiemedel för studier på
en utbildning som bedrivs enligt högskolelagen (1992:1434),
högskoleförordningen (1993:100) eller lagen (1993:792) om
tillstånd att utfärda vissa examina.

Ett studieår om 40 veckor skall anses omfatta 20 veckor under
höstterminen och 20 veckor under vårterminen. 20 veckors
studier under en hösttermin skall i sin helhet anses pågå under
det andra kalenderhalvåret även om en del av kurstiden är
förlagd till januari månad följande kalenderhalvår.
Studiemedlen skall minskas i förhållande till det belopp som
enligt 3 kap. 11 § första stycket studiestödslagen får lämnas
för 20 veckors studier.

17 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter för tillämpningen av bestämmelsen om
inkomstberäkning i 3 kap. 19 § första stycket
studiestödslagen (1999:1395).

En studerande som inte beskattas för sin huvudsakliga inkomst
i Sverige ska vid inkomstprövningen behandlas på ett
likvärdigt sätt som studerande som beskattas i Sverige.

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter
om beräkning av inkomst för sådana studerande.
Förordning (2011:1455).

18 § Centrala studiestödsnämnden skall efter samråd med
Kriminalvården meddela föreskrifter om studiemedel till
studerande som är föremål för kriminalvård inom eller utom
anstalt. Förordning (2005:1023).

Närmare föreskrifter

19 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om beräkning av fribelopp och reducering enligt 3
kap. 17 och 18 §§ studiestödslagen (1999:1395) samt 3 kap. 16 §
i denna förordning och om beräkning av veckobelopp enligt 3
kap. 11-22 §§ studiestödslagen.

Studiemedel för utlandsstudier

20 § För utlandsstudier enligt 3 kap. 23 § första stycket
studiestödslagen (1999:1395) gäller 21–25 b §§. Studier som
bedrivs utanför Sverige ska anses vara utlandsstudier oavsett
om den studerande är antagen vid en läroanstalt utomlands
eller i Sverige. Distansstudier ska anses vara utlandsstudier
om den studerande är antagen vid en läroanstalt utomlands.
Förordning (2015:50).

Godtagbar standard

21 § Studiemedel får lämnas för utlandsstudier på gymnasial
eller eftergymnasial nivå, om utbildningen kan anses ha en
godtagbar standard.

Centrala studiestödsnämnden beslutar om godtagbar standard
för utbildningar på gymnasial nivå. Universitets- och
högskolerådet beslutar om godtagbar standard för utbildningar
på eftergymnasial nivå.

Om en del av en utbildning som ger rätt till studiemedel
enligt bilagan till denna förordning förläggs utomlands, ska
den dock anses ha en godtagbar standard. Förordning (2015:50).

21 a § Har upphävts genom förordning (2015:50).

Studier på gymnasial nivå

22 § För studier på gymnasial nivå i länder utanför
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och Schweiz får
studiemedel lämnas bara om motsvarande studier inte med lika
stor fördel kan bedrivas i Sverige. Studiemedel får dock
lämnas för gymnasiala studier i språk i länder utanför EES
och Schweiz om språket har officiell status i studielandet.
Förordning (2015:50).

Utlandsstudier som inte ger rätt till studiemedel

22 a § Studiemedel för utbildning där det saknas möjlighet att 
examineras får lämnas bara om anledningen till avsaknaden 
väsentligen är densamma som för en jämförbar 
studiemedelsberättigande utbildning i Sverige. 
Förordning (2019:1312).

23 § Studiemedel får inte lämnas för en utbildning som 

1. är jämförbar med en utbildning i Sverige som inte ger rätt 
till studiemedel, eller

2. på grund av omständigheter som rör utbildningen eller av 
något annat särskilt skäl inte rimligen bör ge rätt till 
studiemedel.

Studiemedel för distansstudier vid läroanstalter utanför EES 
och Schweiz får lämnas bara om det finns synnerliga skäl för 
det. Förordning (2018:156).

Studiernas omfattning

24 § Studiemedel får lämnas för studier i ett land inom EES
eller i Schweiz, om studierna bedrivs på minst 50 procent av
heltid och pågår under minst 3 veckor.

Vid studier i ett land utanför EES och Schweiz får
studiemedel lämnas om studierna bedrivs på heltid och pågår
under minst 13 veckor. Studiemedel får dock lämnas även för
sådana studier som bedrivs på minst 50 procent av heltid, om
det finns särskilda skäl för det.

Därutöver får studiemedel lämnas för utlandsstudier som kan
tillgodoräknas helt inom ramen för en
studiemedelsberättigande utbildning som den studerande
bedriver vid en läroanstalt i Sverige, i ett annat land inom
EES eller i Schweiz, om

1. studierna bedrivs på minst 50 procent av heltid, och

2. utbildningen i sin helhet pågår under minst 3 veckor.
Förordning (2015:50).

Utländska medborgare

24 a § Till en studerande som inte är svensk medborgare, och
inte heller ska jämställas med svenska medborgare enligt 1
kap. 4 och 5 §§ studiestödslagen (1999:1395), får studiemedel
för utlandsstudier lämnas bara om

1. studierna kan tillgodoräknas helt inom ramen för en
studiemedelsberättigande utbildning som den studerande
bedriver vid en läroanstalt i Sverige,

2. studierna bedrivs på minst 50 procent av heltid, och

3. utbildningen i sin helhet pågår under minst 3 veckor.

Studiemedel för utlandsstudier inom ramen för ett
utbytesprogram får lämnas under högst ett år till en
studerande som avses i första stycket. Förordning (2015:50).

Studiemedlens storlek

25 § Studiemedel för utlandsstudier får lämnas med de belopp
som anges i 3 kap. 11 och 12 §§ studiestödslagen (1999:1395).
Tilläggsbidrag får lämnas med de belopp som anges i
11 a–11 c §§. Därutöver får merkostnadslån lämnas enligt
13–13 c §§.

Vid studier i länder inom EES och i Schweiz får högre
studiebidrag och tilläggslån lämnas med de belopp som anges i
3 kap. 13 och 14 §§ studiestödslagen. Förordning (2015:50).

Undantag från bosättningskravet

25 a § Det krav på bosättning som anges i 3 kap. 23 § första
stycket studiestödslagen (1999:1395) gäller inte för
utlandsstudier som kan tillgodoräknas helt inom ramen för en
studiemedelsberättigande utbildning som den studerande
bedriver vid en läroanstalt i Sverige. Förordning (2015:50).

Ytterligare föreskrifter

25 b § Universitets- och högskolerådet får meddela
föreskrifter om godtagbar standard för utbildningar på
eftergymnasial nivå enligt 21 § andra stycket.

Centrala studiestödsnämnden får meddela

1. föreskrifter om godtagbar standard för utbildningar på
gymnasial nivå enligt 21 § andra stycket,

2. föreskrifter om ytterligare undantag från det krav på
bosättning som anges i 3 kap. 23 § första stycket
studiestödslagen (1999:1395),

3. föreskrifter om att den studerande i ansökan om
studiemedel för studier vid en läroanstalt utomlands ska
lämna ett medgivande till att läroanstalten får lämna sådana
uppgifter om studierna till Centrala studiestödsnämnden, som
har betydelse för den studerandes rätt till studiemedel,

4. föreskrifter om utbetalning av studiemedel för
utlandsstudier, och

5. närmare föreskrifter om studiemedel för utlandsstudier.
Förordning (2015:50).

Studiemedel under sjukdom

26 § I 27–32 §§ finns bestämmelser om studiemedel vid sjukdom 
i vissa fall.

I nämnda paragrafer avses med

1. sjukperiod: tid då en studerande på grund av sjukdom 
oavbrutet har varit 

a) helt oförmögen att bedriva sina studier, eller

b) till hälften oförmögen att bedriva sina heltidsstudier och 
det rör sig om ett sådant medicinskt väldokumenterat 
sjukdomstillstånd som motsvarar villkoren för särskilt 
högriskskydd enligt 13 § första stycket 2 lagen (1991:1047) 
om sjuklön,

2. studietid: den del av ett kalenderhalvår då en studerande 
bedriver studier och den del av kalenderhalvåret då den 
studerande skulle ha bedrivit studier om han eller hon inte 
hade blivit sjuk.

Bestämmelserna om studiemedel under sjukdom gäller även vid 
utlandsstudier enligt 20–25 b §§. De frågor som enligt 28–32 
§§ ska skötas av Försäkringskassan ska då hanteras av 
Centrala studiestödsnämnden. Förordning (2017:846).

27 § Studiemedel får lämnas för en sjukperiod som infaller
under tid för vilken den studerande har beviljats studiemedel.

För sjukperiod som infaller efter studietidens början får
studiemedel lämnas bara om en ansökan om studiemedel har kommit
in till Centrala studiestödsnämnden dessförinnan. Om det finns
synnerliga skäl, får studiemedel lämnas även om en ansökan inte
har kommit in före sjukperiodens början.

För det första kalenderhalvår då en studerande bedriver studier
som ger rätt till studiemedel får studiemedel lämnas bara för
en sådan sjukperiod som infaller efter det att den studerande
har påbörjat studierna.

Anmälan till Försäkringskassan

28 § Om en studerande på grund av sjukdom blir helt oförmögen 
att bedriva sina studier ska han eller hon anmäla detta till 
Försäkringskassan. 

Detta gäller också en studerande som blir till hälften 
oförmögen att bedriva sina heltidsstudier om det rör sig om 
ett sådant medicinskt väldokumenterat sjukdomstillstånd som 
avses i 26 § andra stycket 1 b. 

Försäkringskassan får meddela närmare föreskrifter om anmälan 
enligt första och andra stycket. Förordning (2017:846).

Godkännande av sjukperiod

29 § En studerande har rätt till studiemedel endast för sådan 
sjukperiod eller del av den som har godkänts av 
Försäkringskassan.

Försäkringskassan ska godkänna sjukperioden om 
Försäkringskassan bedömer att en studerande på grund av 
sjukdom är 

1. helt oförmögen att bedriva sina studier, eller 

2. till hälften oförmögen att bedriva sina heltidsstudier 
och att det rör sig om ett sådant medicinskt väldokumenterat 
sjukdomstillstånd som avses i 26 § andra stycket 1 b. 

Vad som anges i andra stycket gäller dock inte om något annat 
följer av 30 eller 31 §. Förordning (2017:846).

30 § Ett godkännande enligt 29 § får inte avse längre tid
tillbaka än sju dagar före den dag då anmälan har gjorts
enligt 28 §. Om den studerande har varit förhindrad att göra
en anmälan eller om det finns något annat särskilt skäl, får
godkännande dock avse även tid dessförinnan.

Försäkringskassan får vägra att godkänna sjukperiod eller en
del av den, om den studerande

1. låter bli att, på begäran av Försäkringskassan, genom
intyg av läkare styrka sjukdomen och hindret för studierna,

2. under en sjukperiod reser till utlandet utan medgivande av
Försäkringskassan,

3. har ådragit sig sjukdomen vid uppsåtligt brott som den
studerande har dömts för genom en dom som har vunnit laga
kraft,

4. vägrar att genomgå undersökning av läkare eller låter bli
att följa läkares föreskrift, eller

5. uppsåtligen eller av grov vårdslöshet lämnar oriktig eller
vilseledande uppgift om förhållande som är av betydelse för
tillämpningen av bestämmelserna om studiemedel för
sjukperiod. Förordning (2013:1002).

31 § När omständigheterna motiverar det, får Försäkringskassan
vägra att godkänna sjukperiod eller del av den, också om den
studerande

1. vägrar att ta emot besök av en person som har
Försäkringskassans uppdrag att reda ut studieförmågan eller
behovet av en rehabiliteringsåtgärd,

2. låter bli att meddela Försäkringskassan sin vistelseadress,
när han eller hon under en sjukperiod vistas annat än
tillfälligt på någon annan adress än den som angetts till
Försäkringskassan. Förordning (2004:964).

Åtgärder för att förkorta sjukdomstid

32 § Om sjukperioden för en studerande som har beviljats 
studiemedel enligt 28 § uppgår till 90 dagar, eller om det 
finns något annat särskilt skäl, ska Försäkringskassan 
undersöka om det finns skäl att vidta någon åtgärd för att 
förkorta sjukdomstiden eller på något annat sätt helt eller 
delvis återställa studieförmågan. 

Om Försäkringskassan bedömer att en åtgärd som avses i första 
stycket behövs, ska den underrätta den studerande om det och 
se till att åtgärden vidtas. Om den studerande vägrar att 
underkasta sig åtgärden kan Försäkringskassan besluta att 
inte godkänna den del av sjukperioden som infaller efter att 
den studerande fått underrättelse om Försäkringskassans 
beslut. I underrättelsen ska den studerande informeras om att 
ett sådant beslut kan meddelas. 

Försäkringskassan får meddela närmare föreskrifter om 
undersökning som avses i första stycket.
Förordning (2017:846).

Studiemedel vid tillfällig vård av barn

32 a § En studerande som studerar med studiemedel och som är 
förälder har enligt andra och tredje styckena rätt att behålla 
studiemedlen under den tid då han eller hon helt avstår från 
studier för tillfällig vård av barn (vårdperiod). Med förälder 
likställs personer som enligt 11 kap. 4-6 §§ 
socialförsäkringsbalken ska likställas med föräldrar i fråga 
om rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barn.

En studerande som avses i första stycket har rätt att behålla 
studiemedlen i situationer som anges i 13 kap. 
socialförsäkringsbalken eller i sådana föreskrifter som avses 
i 2 kap. 5 a § samma balk. 

En studerande som avses i första stycket får behålla 
studiemedlen under den längsta tid per kalenderår och barn som 
anges i 13 kap. socialförsäkringsbalken eller i sådana 
föreskrifter som avses i 2 kap. 5 a § samma balk. Vid 
omräkning från dagar med tillfällig föräldrapenning till 
veckor med studiemedel ska 60 dagar motsvara 12 veckor och 
10 dagar motsvara 2 veckor. Förordning (2020:251).

32 b § En studerande som har studiemedel och som avstår
från studier på grund av tillfällig vård av barn ska till
Centrala studiestödsnämnden

1. anmäla vården när den inleds, eller, om det finns
särskilda skäl, efter det att den har inletts, och

2. när vården har avslutats lämna en försäkran om att han
eller hon under vårdtiden har varit förhindrad att studera
på grund av tillfällig vård av barn.

Om vårdperiodens längd överstiger sju dagar, ska den
studerande från och med den åttonde vårddagen med
läkarintyg styrka att uppehållet i studierna beror på en
sådan situation som anges i 13 kap.
socialförsäkringsbalken. Vid beräkning av vårdperiodens
längd motsvarar en kalendervecka sju vårddagar.
Förordning (2010:1389).

32 c § Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter
för verkställigheten av 32 a och 32 b §§.
Förordning (2010:442).

Studiemedel vid vård av närstående

32 d § En studerande som studerar med studiemedel har rätt
att behålla studiemedlen under den tid då han eller hon
helt avstår från studier för vård av en svårt sjuk
närstående i Sverige (vårdperiod) enligt 47 kap. 3, 4 och
13 §§ socialförsäkringsbalken. Det villkor som anges i 47
kap. 3 § första stycket 1 socialförsäkringsbalken gäller
dock inte.

En studerande som avses i första stycket får behålla
studiemedlen under högst 48 veckor för vård av en person
som avses i 47 kap. 4 § socialförsäkringsbalken och i
högst 20 veckor för varje annan person som vårdas.
Förordning (2010:1389).

32 e § En studerande som har studiemedel och som avstår
från studier på grund av vård av en svårt sjuk närstående
ska till Centrala studiestödsnämnden

1. anmäla vården när den inleds, och

2. när vården har avslutats lämna en försäkran om att han
eller hon under vårdtiden har varit förhindrad att studera
på grund av vård av svårt sjuk närstående.

Till en försäkran enligt första stycket 2 ska ett samtycke
från den sjuke fogas enligt 47 kap. 3 § första stycket 3
och andra stycket socialförsäkringsbalken samt ett
läkarutlåtande enligt 110 kap. 25 § första stycket samma
balk. Förordning (2010:1389).

32 f § Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter
för verkställigheten av 32 d och 32 e §§.
Förordning (2010:442).

Studiemedel i samband med att ett barn har avlidit

32 g § En studerande som studerar med studiemedel och som är
förälder har rätt att behålla studiemedlen under den tid som
anges i andra stycket, om han eller hon helt avstår från
studier i samband med att hans eller hennes barn under 18 år
har avlidit. Med förälder likställs personer som enligt 11
kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringsbalken ska likställas med
föräldrar i fråga om rätt till tillfällig föräldrapenning.

Rätten att behålla studiemedlen enligt första stycket
omfattar högst två veckor per barn och gäller tidigast från
och med dagen efter den dag då barnet har avlidit och senast
den dag som infaller 90 dagar efter den dag då barnet har
avlidit. Förordning (2013:1002).

32 h § En studerande som avstår från studier enligt 32 g § ska
anmäla det till Centrala studiestödsnämnden när ledigheten från
studierna inleds eller därefter, dock senast två år från dagen
för dödsfallet. Förordning (2012:293).

32 i § Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter om
verkställigheten av 32 g och 32 h §§. Förordning (2012:293).

33 § Har upphävts genom förordning (2010:442).

Studiefinansiering från ett annat land

33 a § Med studiestöd eller motsvarande studiefinansiering
från ett annat land avses offentligt reglerade och
finansierade ersättningar som lämnas till studerande och som
utgör eller kan jämställas med sociala förmåner enligt EU-
rätten.

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter
om vilken utländsk studiefinansiering som omfattas av första
stycket. Förordning (2010:68).

Uppgiftsskyldighet

34 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om uppgiftsskyldighet enligt 3 kap. 27 §
studiestödslagen (1999:1395).

Omprövning

35 § Den studerandes rätt till studiemedel skall omprövas, när
ändrade förhållanden föranleder det.

I fråga om tid för vilken den studerande har fått studiemedel,
finns vissa bestämmelser om ändring till den studerandes
nackdel i 5 kap. studiestödslagen (1999:1395). I övrigt får i
sådant fall ändring till den studerandes nackdel ske bara om
följande två villkor är uppfyllda.

1. Beslutet om ändring meddelas före utgången av den tidsperiod
som de utbetalda studiemedlen hänför sig till.

2. Ändringen kan verkställas genom avdrag på studiemedel som
skall betalas ut senare under samma tidsperiod.
Förordning (2002:1109).

Ansökan m.m.

36 § En ansökan skall vara egenhändigt undertecknad av den
studerande. Om han eller hon är omyndig eller om förvaltare
enligt föräldrabalken har förordnats för honom eller henne,
skall förmyndaren eller, om det ingår i uppdraget, förvaltaren
ha tecknat samtycke på ansökan.

Uppgifterna i ansökan skall lämnas på heder och samvete.

En ansökan skall kunna lämnas in till Centrala
studiestödsnämnden när som helst under året. Ansökan skall i
övrigt göras på det sätt som Centrala studiestödsnämnden
bestämmer.

36 a § Centrala studiestödsnämnden får trots vad som anges i
3 kap. 36 § första stycket första meningen meddela
föreskrifter om

1. att ansökningar om studiemedel även får göras
elektroniskt, och

2. hur sådana ansökningar ska överföras.
Förordning (2009:1223).

37 § Studiemedel får beviljas för högst ett år i sänder och för
högst fyra kalenderveckor före den kalendervecka då ansökan kom
in till Centrala studiestödsnämnden. Nämnden får meddela
närmare föreskrifter om detta.

38 § Om studiemedel beviljas, skall beslutet utvisa storleken
av bidraget, lånet och det sammanlagda studiemedelsbeloppet.
Beslutet skall dessutom innehålla information om den
studerandes skyldighet att till Centrala studiestödsnämnden
anmäla ändrade förhållanden och om omprövningsreglerna i 35 §.

Utbetalning av studiemedel

39 § Utbetalning av studiemedel sker förskottsvis varje månad.
Om det finns särskilda skäl, får utbetalning göras på något
annat sätt.

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter om
utbetalning av studiemedel.

4 kap. Återbetalning av studielån

Ränteberäkning under utbildning inom totalförsvaret

1 § Ränta skall inte beräknas på studielån för den tid då
låntagaren fullgör en längre grundutbildning än 60 dagar enligt
lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.

Ny återbetalningstid

2 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om ansökan om ny återbetalningstid enligt 4 kap.
6 § studiestödslagen (1999:1395).

2 a § Ny återbetalningstid enligt 4 kap. 6 § studiestödslagen
(1999:1395) får bestämmas även utan ansökan av låntagaren, om
han eller hon har sådana sammanlagda lån som anges där.
Detsamma skall gälla om återbetalningstiden har räknats om med
stöd av 4 kap. 11 § 3 samma lag och krav på återbetalning
därefter upphävts.

Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter om hur
återbetalningstiden enligt första stycket skall beräknas.
Förordning (2005:619).
Nedsättning av årsbelopp

Inkomst och förmögenhet

3 § Från och med det kalenderår då låntagaren fyller 50 år
ska tillägg för förmögenhet göras till den inkomst som anges
i 4 kap. 14 § första stycket studiestödslagen (1999:1395).
Tillägg ska göras med 20 procent av den förmögenhet som
överstiger 2,75 prisbasbelopp, avrundat nedåt till helt
tiotusental kronor.

Med förmögenhet avses i första stycket förmögenhet beräknad
enligt lagen (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av
vissa förmåner. Förordning (2009:1223).

4 § En låntagare som inte beskattas för sin huvudsakliga
inkomst eller förmögenhet i Sverige ska vid inkomst- och
förmögenhetsprövningen behandlas på ett likvärdigt sätt som
låntagare som beskattas i Sverige.

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter
om beräkning av inkomst och förmögenhet för sådana låntagare.
Förordning (2011:1455).

Slutligt årsbelopp

5 § Om ett belopp skall betalas i efterhand enligt 4 kap. 17 §
andra stycket studiestödslagen (1999:1395), skall låntagaren
också betala en tilläggsavgift med 6 procent av det beloppet.

Närmare föreskrifter

6 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om nedsättning av årsbelopp.

Betalning av årsbelopp

7 § Årsbelopp och administrativa avgifter enligt 4 kap.
studiestödslagen (1999:1395) skall betalas inom den tid och på
det sätt som Centrala studiestödsnämnden bestämmer.

Belopp som har betalats in skall i första hand räknas av på de
administrativa avgifterna, i andra hand på den upplupna räntan
och i sista hand på kapitalskulden.
8 § Om årsbelopp inte har betalats senast fem dagar efter
förfallodagen, får Centrala studiestödsnämnden skicka en
påminnelse till den betalningsskyldige.
Avskrivning av lån

Avskrivning av lån för tidigare studier

9 § Har upphävts genom förordning (2017:534).

Avskrivning av lån som har tagits emot under sjukdomstid och
viss ledighet

10 § Om någon har fått studielån för en sjukperiod eller en
vårdperiod då han eller hon har vårdat barn eller en svårt sjuk
närstående enligt 3 kap. 26–32 f §§ och de bestämmelser som
anges där, gäller 11 § i fråga om återbetalningen.

Studielån för sådan tid vid barns dödsfall som avses i 3 kap.
32 g–32 i §§ ska inte betalas tillbaka. Förordning (2012:293).
11 § Studielån som avser den del av en sjukperiod eller
vårdperiod som följer efter en karenstid om 30 dagar ska inte
betalas tillbaka.

I karenstiden får bara räknas in tid under sådan studietid som
avses i

1. 3 kap. 26 § när det gäller egen sjukdom,

2. 3 kap. 32 a § när det gäller vård av barn, och

3. 3 kap. 32 d § när det gäller vård av svårt sjuk närstående.

Vid beräkningen av karenstiden ska

1. två eller flera sjukperioder räknas som en sammanhängande
sjukperiod, om den senare perioden börjar inom 20 dagar efter
det att den tidigare slutade, och

2. två eller flera vårdperioder då den studerande har vårdat
barn respektive vårdat en svårt sjuk närstående räknas som en
sammanhängande vårdperiod, om den senare perioden börjar inom
20 dagar efter det att den tidigare slutade.
Förordning (2010:442).

12 § Har upphävts genom förordning (2010:442).

Utmätning m.m.

13 § Centrala studiestödsnämnden ska bevaka statens fordran på
årsbelopp, tilläggsavgift enligt 5 § samt expeditionsavgift och
påminnelseavgift enligt 6 kap. 5 §. Förordning (2007:798).

Uppsägning av lån till omedelbar betalning

14 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om hur ett studielån som har sagts upp enligt
4 kap. 27 a § studiestödslagen (1999:1395) och hur de
förfallna avgifter som hör till lånet ska betalas.
Förordning (2010:442).

5 kap. Återkrav av studiestöd

När studiestöd skall krävas tillbaka

1 § Vid återkrav av studiemedel enligt 5 kap. 1 § första
stycket studiestödslagen (1999:1395) skall belopp under 300
kronor inte krävas tillbaka.

6 kap. Övriga bestämmelser

Särskilda föreskrifter om studiestöd

1 § Vad som föreskrivs i denna förordning om studiestöd
för tid då den studerande på grund av sjukdom är helt
oförmögen att bedriva sina studier ska gälla även för tid
då den studerande är att anse som smittbärare enligt
46 kap. socialförsäkringsbalken och på grund av beslut
enligt smittskyddslagen (2004:168) i andra fall än som
avses i 3 kap. 8 eller 10 § smittskyddslagen eller
livsmedelslagen (2006:804) eller föreskrifter som har
meddelats med stöd av sistnämnda lag är helt oförmögen att
bedriva sina studier. Förordning (2010:1389).

2 § Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om återbetalning av studiestöd enligt 6 kap. 2 §
studiestödslagen (1999:1395).

3 § Föreskrifterna i 113 kap. 3–17 och 19 §§
socialförsäkringsbalken tilllämpas i fråga om ärenden enligt
denna förordning som i första instans handläggs av
Försäkringskassan.

Försäkringskassan får meddela de ytterligare föreskrifter
som behövs för tillämpningen av denna förordning, om det
gäller bestämmelser om åtgärder av Försäkringskassan.
Förordning (2013:400).

Avgifter för administrativa kostnader m.m.

4 § Den som beviljas studielån enligt studiestödslagen
(1999:1395) skall betala en avgift för de administrativa
kostnaderna (uppläggningsavgift). För lån som avser ett
kalenderhalvår är uppläggningsavgiften 150 kronor.

5 § Avgifter för administrativa kostnader ska tas ut för
debitering av årsbelopp (expeditionsavgift) och vid
påminnelse om förfallna årsbelopp (påminnelseavgift).
Expeditionsavgiften är 150 kronor för varje årsbelopp som
debiteras och påminnelseavgiften är 450 kronor för varje
påminnelse. Förordning (2014:1581).

6 § Vid återkrav av studiestöd skall en avgift för
administrativa kostnader tas ut (expeditionsavgift).
Expeditionsavgiften är 100 kronor för varje kalenderår som
återbetalning enligt återkravet pågår.

7 § Avgifter enligt 4-6 §§ skall betalas inom den tid och på
det sätt som Centrala studiestödsnämnden bestämmer.

8 § Om ett belopp enligt denna förordning slutar på ett öretal,
rundas det av till närmaste lägre krontal.

Uppgiftsskyldighet

Uppgiftsskyldighet för läroanstalter

9 § En läroanstalt skall lämna uppgift till Centrala
studiestödsnämnden, om en studerande som har studiehjälp har
övergått till en annan läroanstalt eller avbrutit sina studier.

Om Centrala studiestödsnämnden begär det, skall en läroanstalt
också i övrigt till nämnden lämna uppgifter om en studerande
som har tagits in i utbildning som ger rätt till studiehjälp.

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter om
läroanstalters uppgiftsskyldighet enligt första och andra
styckena.

10 § Om Centrala studiestödsnämnden begär det, skall en
läroanstalt till nämnden lämna uppgift om tid och omfattning
för utbildningar vid läroanstalten som ger rätt till
studiemedel.

Om Centrala studiestödsnämnden begär det, skall läroanstalten
för en studerande som har ansökt om eller beviljats studiemedel
till nämnden lämna uppgift om

1. utbildning,

2. studietid,

3. studiernas omfattning,

4. studieaktivitet, och

5. studieresultat.

Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare föreskrifter om
läroanstalters uppgiftsskyldighet enligt första och andra
styckena.

11 § En läroanstalt ska lämna sådana uppgifter som anges i 9
och 10 §§ till Överklagandenämnden för studiestöd, om nämnden
begär det. Förordning (2008:734).

Uppgiftsskyldighet för myndigheter

12 § För tillämpningen av bestämmelserna i 2 kap. och
föreskrifter som har meddelats med stöd av 2 kap. får Centrala
studiestödsnämnden hämta in uppgifter från Försäkringskassan
och andra myndigheter som kan lämna upplysningar om den
studerandes eller föräldrarnas inkomst- och
förmögenhetsförhållanden. Förordning (2004:964).

13 § Försäkringskassan ska till Centrala studiestödsnämnden 
eller Överklagandenämnden för studiestöd lämna uppgift om

1. sådan sjukperiod enligt 3 kap. 26 § som har godkänts av 
Försäkringskassan,

2. aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller 
etableringsersättning under ett arbetsmarknadspolitiskt 
program, och

3. rehabiliteringsersättning, sjukersättning och 
aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken.

Första stycket gäller dock bara om uppgifterna har betydelse 
för tillämpningen av studiestödslagen (1999:1395) eller 
föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen.
Förordning (2017:837).

13 a § Migrationsverket skall på begäran lämna Centrala
studiestödsnämnden eller Överklagandenämnden för studiestöd
uppgift om en utlänning vistas i Sverige enligt utlänningslagen
(2005:716). Uppgiftsskyldigheten avser

1. namn,

2. personnummer eller samordningsnummer,

3. medborgarskap,

4. tillstånd eller annat bevis om rätt att vistas i Sverige med
angivande av vilken typ av tillstånd eller annat bevis som har
beviljats eller utfärdats,

5. dag för beslut om tillstånd eller utfärdande av annat bevis
om rätt att vistas i Sverige samt uppgift om hur länge
tillståndet eller beviset gäller,

6. klassning av tillstånd eller annat bevis om rätt att vistas
i Sverige enligt Migrationsverkets klassificeringssystem, och

7. upplysning om en person saknas.

Detta gäller dock bara om uppgifterna har betydelse för
tillämpningen av 2 och 3 kap. studiestödslagen (1999:1395)
eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen.
Förordning (2006:862).

Överklagande

14 § Ett beslut av Centrala studiestödsnämnden om studiestöd
i ett ärende enligt studiestödslagen (1999:1395) eller enligt
föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får
överklagas hos Överklagandenämnden för studiestöd. Detta
gäller dock inte beslut i ärenden om återbetalning av
studielån. Av 6 kap. 10 § studiestödslagen framgår att sådana
beslut i stället får överklagas till allmän
förvaltningsdomstol.

Beslut enligt 3 kap. 21 § andra stycket i frågan om en
utbildning kan anses ha en godtagbar standard får inte
överklagas. Förordning (2015:50).


Övergångsbestämmelser

2000:655

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2001, då
studiestödsförordningen (1973:418) och förordningen
(1983:1031) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa ska
upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller fortfarande, med
undantag för det som anges i punkterna 10 och 11, i fråga om
studiestöd som avser tid före ikraftträdandet eller som
därefter lämnas enligt studiestödslagen (1973:349) eller
lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa
eller föreskrifter som meddelats med stöd av någon av de
lagarna. Förordning (2009:1536).

2. Bestämmelserna i 1 kap. 3 och 4 §§ skall inte tillämpas, om
regeringen före den 1 juli 2001 har fattat beslut om att
studiestöd får lämnas till studerande vid en viss läroanstalt
eller utbildning.

2 a. Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter för tillämpningen av punkten 5 a i
övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:1395).
Förordning (2001:361).

3. Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter om hur 
en ansökan om ändrade betalningsvillkor enligt punkt 9 i 
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till 
studiestödslagen (1999:1395) ska göras och vid vilken tidpunkt 
en sådan ansökan senast ska göras. Förordning (2021:477).

3 a. Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter om 
hur en ansökan om ändrade betalningsvillkor enligt punkt 5 i 
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen 
(2021:475) om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ska göras 
och vid vilken tidpunkt en sådan ansökan senast ska göras.
Förordning (2021:477).

4. Om äldre lån har lagts samman med nya lån enligt punkt 10 i 
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till 
studiestödslagen (1999:1395) och låntagaren begär nedsättning 
av årsbeloppet, får årsbeloppet enligt 4 kap. 14 § första 
stycket studiestödslagen sättas ned till fyra procent av 
inkomsten när det gäller den del av det sammanlagda lånet som 
är studielån enligt den gamla lagen.

Beslut om hur årsbeloppet ska sättas ned i förhållande till 
storleken på de olika lånen ska fattas i samband med ett 
beslut om nedsättning.

När återbetalning sker på lån som har lagts samman ska det 
återbetalade beloppet räknas av i första hand på 
återbetalningspliktiga studiemedel, i andra hand på studielån 
enligt den gamla lagen och i sista hand på studielån enligt 
den nya lagen.

Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter om hur en 
ansökan om sammanläggning av lån enligt punkt 10 i 
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till 
studiestödslagen ska göras och vid vilken tidpunkt en sådan 
ansökan senast ska göras. Förordning (2021:477).

5. Föreskrifterna i bilagan skall i fråga om Luftfartsverkets
flygledarutbildning tillämpas på utbildning som påbörjats den
1 januari 2001 eller senare. Förordning (2001:361).

6. Låntagaren ska lämna uppgifter till Centrala
studiestödsnämnden om det utländska beslut om skatt som avses
i punkten 14 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna
till studiestödslagen (1999:1395). Centrala
studiestödsnämnden får meddela föreskrifter om de
förutsättningar som i övrigt ska gälla vid fastställande av
årsbeloppet när beskattningen inte huvudsakligen sker i
Sverige eller det finns anledning att anta att den inte
huvudsakligen sker här enligt punkten 14 i ikraftträdande-
och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen.
Förordning (2011:1455).

7. Om en låntagare har gjort betalningar på ett årsbelopp som
fastställts till en tjugondel av den kvarstående låneskulden
enligt punkten 14 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna
till studiestödslagen (1999:1395) och ett nytt årsbelopp
avseende samma betalningsår därefter fastställs, skall det
inbetalda beloppet som överstiger det nya årsbeloppet inte
betalas ut till låntagaren utan i stället avräknas mot lånet.
Förordning (2005:619).

8. Centrala studiestödsnämnden får meddela föreskrifter om 
att preliminär och slutlig avgift inte ska utgå eller ska 
sättas ned om den återbetalningsskyldige tar emot 
studiestartsstöd. 

En låntagare som beviljas nedsättning enligt 8 kap. 6 § 
studiestödslagen (1973:349) kan inte få årsbeloppet nedsatt 
till ett lägre belopp än vad som redan har betalats in för 
betalningsåret. Förordning (2017:534).

9. Om ett belopp skall betalas i efterhand enligt punkten 16 i
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till
studiestödslagen (1999:1395), skall låntagaren betala en
tilläggsavgift med sex procent av det beloppet.
Förordning (2005:619).

10. I stället för det som anges i 8 kap. 1 §
studiestödsförordningen (1973:418) ska expeditionsavgiften
vara 150 kronor för varje årsbelopp som debiteras och
påminnelseavgiften 450 kronor för varje påminnelse.
Förordning (2014:1581).

11. I stället för det som anges i punkt 1 a i ikraftträdande-
och övergångsbestämmelserna till förordningen (1988:1381) om
ändring i studiestödsförordningen (1973:418) ska
expeditionsavgiften vara 150 kronor för varje avgiftsår som
preliminär avgift debiteras och påminnelseavgiften 450 kronor
för varje påminnelse. Förordning (2014:1581).

12. Centrala studiestödsnämnden får meddela närmare
föreskrifter om hur ett studielån som har beviljats enligt
studiestödslagen (1973:349) i dess lydelse efter
den 31 december 1988 och därefter sagts upp med stöd av
bestämmelsen i punkten 19 i ikraftträdande- och
övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:1395) och
hur de förfallna avgifter som hör till lånet ska betalas.
Förordning (2010:442).

2002:1109

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2003.

2. Den äldre lydelsen av 2 kap. 23 § gäller fortfarande i fråga
om studiehjälp som avser tid före ikraftträdandet.

3. Föreskrifterna i bilagan skall i fråga om

- Statens räddningsverks utbildning i skydd mot olyckor
tillämpas på utbildning som äger rum efter den 1 augusti 2003,

- utbildning vid Beckmans skola AB tillämpas på utbildning som
äger rum från och med den 1 januari 2003.

2003:500

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2004.

2. Äldre bestämmelser i 3 kap. 9 § tillämpas på den som har
påbörjat repetitions- eller kompletteringsstudier på
gymnasienivå före den 1 januari 2004. Det högre bidragsbeloppet
får dock inte lämnas enligt de äldre bestämmelserna för längre
tid än till och med den 30 juni 2004.

2004:267

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2004. Äldre
föreskrifter gäller fortfarande för beslut enligt
smittskyddslagen (1988:1472) som har fattats före
ikraftträdandet.

2004:964

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2005.

2. Beträffande omprövning och överklagande av beslut som har
meddelats av en allmän försäkringskassa tillämpas
föreskrifterna i punkt 4 ikraftträdande- och
övergångsbestämmelserna till lagen (2004:781) om ändring i
lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vidare tillämpas
föreskriften i punkt 5 samma ikraftträdande- och
övergångsbestämmelser om avvisningsbeslut har meddelats av en
allmän försäkringskassa.

2004:1229

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2005.

2. Föreskrifterna skall i fråga om utbildning vid Statens
räddningsverk som leder fram till examen som skorstensfejare
tillämpas på utbildning som äger rum efter den 1 juli 2005.

2005:619

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2006 i fråga om 3
kap. 2, 8 och 9 §§ och i övrigt den 1 januari 2006.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som
avser tid före ikraftträdandet.

3. Studiebidrag enligt 3 kap. 2 § får efter den 1 juli 2006
lämnas till studerande som påbörjat en utbildning före den 1
juli 2006, om det behövs för att utbildningen skall kunna
avslutas. Bidrag får dock inte lämnas för längre tid än till
och med den 30 juni 2009.

4. Det högre bidragsbeloppet får lämnas till en studerande
enligt 3 kap. 9 § i dess tidigare lydelse, om han eller hon
före den 1 juli 2006 fått det högre bidragsbeloppet med förtur.

2006:19

Denna förordning träder i kraft den 15 mars 2006. Den skall
dock tillämpas för tid från och med den 1 januari 2006.

2006:862

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007 i fråga
om 6 kap. 13 §, den 1 juli 2007 i fråga om 2 kap. 6 a § och i
övrigt den 1 juli 2006.

2. Äldre bestämmelser i 1 kap. 10 §, 2 kap. 3-5, 6 a, 10 och
12 §§, 3 kap. 3 § och 6 kap. 13 och 13 a §§ gäller fortfarande
för studiestöd som avser tid före ikraftträdandet.

2006:990

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2006 i fråga
om bilagan och i övrigt den 1 juli 2007.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiestöd som
avser tid före ikraftträdandet om inte annat följer av 3-5.

3. Vid beräkning enligt 3 kap. 4 § av omfattningen på kurser
som löper både före och efter den 1 juli 2007, skall en poäng
som före den 1 juli 2007 angetts för omfattningen av
grundläggande högskoleutbildning eller forskarutbildning
motsvaras av en och en halv högskolepoäng.

4. Om en studerande före den 1 juli 2007 genomfört sådana
högskolestudier som avses i 3 kap. 9 §, skall antalet poäng
multipliceras med en och en halv och därefter läggas samman med
antalet högskolepoäng för tid från och med den 1 juli 2007 vid
prövningen av om han eller hon har rätt till det högre
bidragsbeloppet.

5. Till en studerande som före den 1 juli 2007 har påbörjat en
utbildning till yrkesteknisk examen som avses i 3 kap. 10 § i
dess äldre lydelse och som beviljats studiemedel för
utbildningen eller som före nämnda datum har antagits till en
sådan utbildning men fått anstånd till tid därefter med att
påbörja utbildningen, får studiemedel lämnas i enlighet med
bestämmelsens äldre lydelse även för tid efter den 1 juli 2007,
dock längst till och med utgången av juni 2015.
Förordning (2007:107).

2007:643

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2007.

2. Studerande som före den 1 juli 2007 har påbörjat en
utbildning till en examen för vilken studiestöd kan lämnas
enligt bestämmelserna i avdelning B 2 i bilagan i dess äldre
lydelse skall fortfarande kunna få studiestöd för utbildning
till en sådan examen, dock längst till och med juni 2015.

2007:821

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2008 i fråga om 3
kap. 12 § och i övrigt den 3 december 2007. Bilagan i dess nya
lydelse ska dock tilllämpas för tid från och med den 11 oktober
2007.

2. Äldre bestämmelser i 3 kap. 12 § gäller fortfarande för
tilläggslån som avser studier före ikraftträdandet.

3. För studerande som före den 1 juli 2008 har beviljats
tilläggslån ska äldre bestämmelser i 3 kap. 12 § fortfarande
tillämpas vid prövning av den studerandes rätt till tilläggslån
för tid efter den 1 juli 2008, under förutsättning att de
studier som tilläggslån söks för är en direkt fortsättning på
de studier som tilläggslån tidigare har beviljats för.

2008:734

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2008. Bilagan i
sin nya lydelse ska dock tillämpas för tid från och med den 1
augusti 2008.

2009:91

1. Denna förordning träder i kraft den 1 april 2009.
Avdelning A 2 i bilagan i sin nya lydelse ska dock tillämpas
i fråga om utbildning som ges från och med den 1 januari
2009.

2. Till studerande som före ikraftträdandet har påbörjat en
företagshälsovårdsutbildning och har beviljats studiemedel
för utbildningen, eller som har antagits till en sådan
utbildning, får studiemedel lämnas enligt bestämmelserna i
avdelning B 1 i bilagan i dess äldre lydelse även för tid
därefter, dock längst till och med utgången av 2009.

2009:210

1. Denna förordning träder i kraft den 16 april 2009 i fråga
om 3 kap. 9 a § och i övrigt den 1 juli 2009.

2. Bestämmelserna i 3 kap. 9 a § tillämpas i fråga om studier
på utbildning som har påbörjats efter den 14 mars 2009.

3. Studerande som före den 1 september 2009 har påbörjat en
utbildning för vilken studiestöd kan lämnas enligt avdelning
A 2 i bilagan i dess äldre lydelse ska fortfarande kunna få
studiestöd för utbildningen, dock längst till och med
utgången av 2011.

4. Äldre bestämmelser i avdelning B 1 i bilagan gäller
fortfarande för kvalificerad yrkesutbildning och
lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken som
bedrivs med stöd av punkten 2 eller 3 i ikraftträdande- och
övergångsbestämmelserna till förordningen (2009:130) om
yrkeshögskolan.

2009:1536

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2010 och
tillämpas i fråga om expeditions- och påminnelseavgifter som
beslutas av Centrala studiestödsnämnden efter
ikraftträdandet.

2010:442

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011 i fråga
om 3 kap. 10 § och i övrigt den 1 juli 2010.

2. I fråga om ansökningar om studiemedel som kommit in till
Centrala studiestödsnämnden efter ikraftträdandet och som
avser tid efter ikraftträdandet tillämpas 3 kap. 5 § i dess
nya lydelse.

3. I fråga om studerande som före den 1 januari 2011 har
beviljats studiemedel med den högre bidragsnivån med stöd av
3 kap. 10 § gäller fortfarande den upphävda paragrafen i fråga
om utbildning som omfattas av denna, dock längst till och med
den 30 juni 2012.

2010:443

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2010 i fråga om
3 kap. 21 § och i övrigt den 1 januari 2010.

2010:1389

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011.
Bilagan i dess nya lydelse ska dock tillämpas från och med
den 1 augusti 2010.

2010:2019

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011.
Bestämmelsen i sin äldre lydelse gäller fortfarande i fråga om
studiemedel som har lämnats för tid före ikraftträdandet.

2011:945

1. Denna förordning träder i kraft den 2 augusti 2011.

2. Bestämmelserna i 2 kap. 2 § och bilagan i sin nya lydelse
ska dock tilllämpas för tid från och med den 1 juli 2011.

3. Bestämmelserna i 3 kap. 4 a § ska dock tillämpas i fråga
om studier som har bedrivits från och med den 1 juli 2008.

4. Äldre föreskrifter i bilagan gäller för

– studiestöd som avser tid före den 1 juli 2011,

– fristående gymnasieskolor med sådana förklaringar om rätt
till bidrag som avses i 15 § lagen (2010:801) om införande av
skollagen (2010:800),

– påbyggnadsutbildning som bedrivs med stöd av punkt 2 i
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen
(2009:129) om ändring i skollagen (1985:1100), och

– utbildning som bedrivs med stöd av punkt 4 i
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen
(2011:682) om försöksverksamhet med distansundervisning i
gymnasieskolan i Torsås kommun.

5. Vid tillämpningen av bilagan i sin nya lydelse ska

– vuxenutbildning för utvecklingsstörda jämställas med
särskild utbildning för vuxna och svenskundervisning för
invandrare jämställas med utbildning i svenska för
invandrare, och

– förberedande dansutbildning i grundskolan jämställas med
förberedande dansarutbildning i grundskolan.

2011:1455

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2012.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för 2013 och
tidigare års taxeringar.

2011:1598

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2012.

2. Bestämmelserna i 3 kap. 4 a § i sin nya lydelse tillämpas
dock i fråga om studier som har bedrivits efter den 30 juni
2008.

2012:293

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2012.

2. Äldre bestämmelser i 3 kap. 9 och 9 a §§ gäller dock
fortfarande för

– gymnasieutbildning som med stöd av ikraftträdande- och
övergångsbestämmelserna till gymnasieförordningen (2010:2039)
bedrivs enligt gymnasieförordningen (1992:394), och

– kommunal vuxenutbildning som med stöd av ikraftträdande- och
övergångsbestämmelserna till förordningen (2011:1108) om
vuxenutbildning bedrivs enligt förordningen (2002:1012) om
kommunal vuxenutbildning.

3. Vid tillämpningen av avdelning B 1 i bilagan i dess nya
lydelse ska ett slutbetyg från en treårig utbildning i
gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper jämställas med en
gymnasieexamen eller motsvarande kunskaper.

2012:967

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2013.

2. Äldre bestämmelser i 3 kap. 9 a § gäller dock fortfarande i
fråga om studier som har bedrivits före ikraftträdandet.

3. Beslut av Högskoleverket om att en eftergymnasial utbildning
kan anses ha en godtagbar standard ska gälla till dess att
Universitets- och högskolerådet beslutar något annat.

2013:148

1. Denna förordning träder i kraft den 30 april 2013.

2. Bestämmelsen i 2 kap. 2 § andra stycket i sin nya lydelse
ska tillämpas för tid från och med den 1 juli 2013.

2013:400

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2013.

2. Äldre föreskrifter gäller för beslut som har meddelats
före ikraftträdandet.

2013:529

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2013 och ska
tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för tid från och
med den 1 juli 2013.

2013:872

1. Denna förordning träder i kraft den 25 december 2013. De
nya bestämmelserna tillämpas första gången på utbildning som
påbörjas efter den 30 juni 2014.

2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för sådan utbildning
som avses i punkten 2 i ikraftträdande- och
övergångsbestämmelserna till förordningen (2013:871) om stöd
för konst- och kulturutbildningar och vissa andra
utbildningar. Förordning (2015:509).

2013:1002

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2014.

2. Vid tillämpningen av bestämmelserna i 3 kap. 30 § första
stycket i sin nya lydelse får även dagar som har infallit
före ikraftträdandet beaktas.

2013:1120

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2014.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studier
som har bedrivits före ikraftträdandet.

2014:158

1. Denna förordning träder i kraft den 15 maj 2014.

2. Bilagan i den nya lydelsen ska dock i fråga om utbildning
av Svenska kyrkans utbildningsinstitut tillämpas för studier
som bedrivs från och med den 1 augusti 2014.

2014:1581

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2015.

2. Bestämmelserna i 3 kap. 9 a § i den nya lydelsen tillämpas
för studier som bedrivs från och med den 1 januari 2015.

3. Bestämmelserna i 6 kap. 5 § och punkterna 10 och 11 i
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i den nya
lydelsen tillämpas i fråga om expeditions- och
påminnelseavgifter som beslutas av Centrala
studiestödsnämnden efter ikraftträdandet.

2015:50

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juni 2015.

2. Förordningen tillämpas för studieperioder som inleds efter
den 1 juli 2015, om ansökan om studiemedel har kommit in till
Centrala studiestödsnämnden efter ikraftträdandet och den
studerande inte redan har beviljats studiemedel för samma
period enligt äldre föreskrifter.

3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för studieperioder
som förordningen inte tillämpas för enligt 2.

4. Vid tillämpningen av 3 kap. 13 c § ska lån för
undervisningsavgifter som en studerande tidigare har fått
räknas av från det gällande maximala lånebeloppet.

2015:509

1. Denna förordning träder i kraft den 3 augusti 2015.

2. Bestämmelserna i 3 kap. 9 a § i den nya lydelsen tillämpas
för studier som bedrivs efter ikraftträdandet.

3. De nya bestämmelserna i 3 kap. 10 § tillämpas för studier
som bedrivs efter ikraftträdandet.

2015:737

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2016.

2. Äldre bestämmelser om inackorderingstillägg gäller 
fortfarande för studerande som före den 1 januari 2016 har 
påbörjat grundskoleutbildning i någon av årskurserna 7–9 vid 
en sådan internatskola som vid utgången av 2015 hade 
ställning som riksinternatskola, dock längst till utgången av 
juni 2019.

2017:534

1. Denna förordning träder i kraft den 2 juli 2017.

2. Den upphävda paragrafen gäller dock fortfarande i fråga om 
studiemedel som lämnats för tid före den 1 januari 2018.

2017:837 

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018.

2. För uppgifter om aktivitetsstöd och utvecklingsersättning 
enligt den upphävda förordningen (1996:1100) om 
aktivitetsstöd gäller 6 kap. 13 § i den äldre lydelsen. 

2017:1155

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som 
lämnats för tid före den 1 januari 2018.

2017:1175

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018.

2. För den som har deltagit i insatser enligt den upphävda 
lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända 
invandrare och som inte får ta del av insatser enligt 
förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa 
nyanlända invandrare gäller 3 kap. 9 a § i den äldre 
lydelsen.

2018:63

1. Denna förordning träder i kraft den 1 april 2018.

2. Förordningen tillämpas för studiemedel som lämnas för tid 
från och med den 1 juli 2018.

2018:156

1. Denna förordning träder i kraft den 1 maj 2018.

2. Bestämmelserna i 3 kap. 13 b och 13 c §§ i den nya 
lydelsen tillämpas första gången för studier med studiemedel 
som påbörjas efter utgången av juni 2018, om ansökan om 
studiemedel har kommit in till Centrala studiestödsnämnden 
efter ikraftträdandet.

3. Bestämmelserna i 3 kap. 13 b och 13 c §§ i den äldre 
lydelsen gäller fortfarande för studier med studiemedel som 
påbörjats före utgången av juni 2018, dock längst till och 
med 2019 för studier på gymnasial nivå och längst till och 
med 2023 för studier på eftergymnasial nivå. 

4. Bestämmelserna i 3 kap. 23 § i den nya lydelsen tillämpas 
första gången för studier som bedrivs efter utgången av juni 
2018, om den studerande beviljas studiemedel för studierna 
efter ikraftträdandet.

5. Bestämmelserna i 3 kap. 23 § i den äldre lydelsen gäller 
fortfarande för studier som bedrivs efter utgången av juni 
2018, om den studerande har beviljats studiemedel för 
studierna före ikraftträdandet.

2018:526

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2018.

2. Förordningen tillämpas för studier som bedrivs efter 
ikraftträdandet. 

2018:2011

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2019.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studerande som 
före den 1 juli 2019 har påbörjat en utbildning enligt den 
upphävda förordningen (2002:763) om högskoleintroducerande 
utbildning eller den upphävda förordningen (2007:432) om 
behörighetsgivande förutbildning vid universitet och 
högskolor. Bestämmelserna gäller dock längst till utgången av 
juni 2022.

2019:1157

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2020.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för studiemedel som 
har beviljats före ikraftträdandet.

2020:1262

1. Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2021.

2. Bilagan i den nya lydelsen ska dock tillämpas för tid från 
och med den 1 januari 2021.

2021:795

1. Denna förordning träder i kraft den 12 juli 2021.

2. Bilagan i den nya lydelsen tillämpas dock för studiestöd 
som lämnas för tid från och med 1 juni 2021.

2023:941

De upphävda paragraferna gäller fortfarande för studerande som 
före ikraftträdandet har beviljats det högre bidragsbeloppet 
enligt 3 kap. 9 b §.

2025:14

1. Denna förordning träder i kraft den 20 februari 2025.

2. Den nya bestämmelsen om lärarutbildning vid Stiftelsen 
Rudolf Steinerhögskolan ska dock tillämpas för tid från och 
med den 1 januari 2025. 


Bilaga

Förteckning över de läroanstalter och utbildningar vid vilka 
studiestöd kan lämnas

Avdelning A Utbildningar på grundläggande och gymnasial nivå 
eller motsvarande

Ålder

I avdelning A anges de läroanstalter och utbildningar vid 
vilka studiestöd kan lämnas i form av 

- studiehjälp till och med det första kalenderhalvåret det år 
då den studerande fyller 20 år (jfr 2 kap. 1 § ), eller

- studiemedel från och med det andra kalenderhalvåret det år 
då den studerande fyller 20 år (jfr 3 kap. 1 och 2 §§ ).

Studiemedel får dock lämnas även före 20 års ålder för de 
utbildningar som anges i A 3 (jfr 3 kap. 2 § ).

Tid som studiemedel får lämnas för

För studier vid de läroanstalter och utbildningar som anges i 
avdelning A får studiemedel lämnas vid studier på heltid under 
högst den tid som anges i 3 kap. 8 § andra och tredje styckena 
studiestödslagen (1999:1395).

Det högre bidragsbeloppet

Studier vid de läroanstalter och utbildningar som anges i 
avdelning A 1 kan ge rätt till det högre bidragsbeloppet för 
grundskole- eller gymnasiestudier (jfr 3 kap. 9 § ).

A 1 Utbildningar som kan ge rätt till det högre 
bidragsbeloppet men för vilka studiemedel inte får lämnas före 
20 års ålder

Folkhögskola: utbildning på grundskolenivå och utbildning som 
motsvarar kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå 

Gymnasieskola inom skolväsendet

Internationell gymnasieutbildning för International 
Baccalaureate (IB)

Kommunal vuxenutbildning: utbildning på grundläggande och 
gymnasial nivå, utom uppdragsutbildning

Lycée Français Saint-Louis: utbildning på gymnasial nivå 

Tyska skolan: utbildning på gymnasial nivå 

Utbildning som har förklarats berättiga till studiestöd genom 
beslut av Myndigheten för yrkeshögskolan enligt förordningen 
(2024:107) om stöd för en nationell yrkesutbildning

A 2 Utbildningar som inte ger rätt till det högre 
bidragsbeloppet och för vilka studiemedel inte får lämnas före 
20 års ålder

Folkhögskola: annan utbildning än sådan som anges i A 1 och B 
1, dock inte utbildning som motsvarar kommunal vuxenutbildning 
i svenska för invandrare eller kommunal vuxenutbildning som 
anpassad utbildning

Förberedande dansarutbildning i grundskolan enligt 
förordningen (2011:7) om dansarutbildning

Samernas utbildningscentrum 

Öster-Malma jaktvårdsskola 

A 3 Utbildningar som inte ger rätt till det högre 
bidragsbeloppet men för vilka studiemedel får lämnas även före 
20 års ålder

Utbildning enligt förordningen (2017:13) om behörighetsgivande 
förutbildning inom yrkeshögskolan 

Utbildning som har förklarats berättiga till studiestöd enligt 
avdelning A 3 genom beslut av Myndigheten för yrkeshögskolan 
enligt förordningen (2013:871) om stöd för konst- och 
kulturutbildningar och vissa andra utbildningar

Utbildning vid statliga universitet och högskolor enligt 3 § 
första stycket 1 och 2 förordningen (2018:1519) om 
behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning

Utbildning vid Stiftelsen Chalmers tekniska högskola för 
Chalmers tekniska högskola AB som ger grundläggande eller 
särskild behörighet till högskoleutbildning 

Utbildning vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping 
(Internationella Handelshögskolan i Jönköping AB, Högskolan 
för lärande och kommunikation i Jönköping AB, Hälsohögskolan i 
Jönköping AB, och Tekniska Högskolan i Jönköping AB) som ger 
grundläggande eller särskild behörighet till 
högskoleutbildning 

Avdelning B Eftergymnasiala utbildningar

Ålder

I avdelning B anges de läroanstalter och utbildningar vid 
vilka studiestöd kan lämnas i form av studiemedel utan den 
åldersbegränsning som gäller för avdelning A (jfr 3 kap. 2 § 
).

Tid som studiemedel får lämnas för

För studier vid de läroanstalter och utbildningar som anges i 
avdelning B får studiemedel lämnas vid studier på heltid under 
högst den tid som anges i 3 kap. 8 § första stycket 
studiestödslagen (1999:1395).

B 1 Viss utbildning på eftergymnasial nivå

ACR Aviation Capacity Resources AB: utbildning till flygledare

Entry Point North AB: utbildning till flygledare

Flygteoriskolan i Barkarby AB: ATPL-teori

Folkhögskola

- fritidsledarutbildning,

- utbildning till tolk mellan hörande och barndomsdöva, 
dövblinda, vuxendöva och hörselskadade, och

- yrkesutbildning motsvarande högst 80 veckors studier på 
heltid som utgör påbyggnad till gymnasieskolan och som för 
tillträde kräver en gymnasieexamen eller motsvarande kunskaper

Kontakttolkutbildning i form av en sammanhållen 
grundutbildning för kontakttolkar enligt förordningen 
(2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning 
och teckenspråk

Myndigheten för samhällsskydd och beredskap

- påbyggnadsutbildning i räddningstjänst för brandingenjörer,

- tvåårig utbildning i skydd mot olyckor som leder fram till 
examen i säkerhets- och räddningsarbete,

- utbildning som leder fram till examen som skorstensfejare,

- vidareutbildning som leder fram till examen som 
skorstensfejartekniker, och

- vidareutbildningarna systematiskt säkerhetsarbete, 
räddningstjänst samt tillsyn och olycksförebyggande arbete

Nordiska institutet för manuell medicin AB

- fyraårig kiropraktorutbildning, och

- fyraårig naprapatutbildning

OSM Aviation Academy AB: trafikflygarutbildning samt ATPL-
teori

Stiftelsen Skandinaviska Kiropraktorhögskolan: fyraårig 
kiropraktorutbildning

Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan: lärarutbildning

Stiftelsen Waldorflärarhögskolan: lärar- och 
förskollärarutbildning

Stockholms katolska stifts prästseminarium 

Svenska kyrkans utbildningsinstitut: utbildning till diakon, 
församlingspedagog, kyrkomusiker och präst

Uppdragsutbildning enligt 4 § förordningen (2014:1105) om 
utbildning till polisman

Utbildning inom yrkeshögskolan enligt lagen (2009:128) om 
yrkeshögskolan som inte är uppdragsutbildning

Utbildning som har förklarats berättiga till studiestöd enligt 
avdelning B 1 genom beslut av Myndigheten för yrkeshögskolan 
enligt förordningen (2013:871) om stöd för konst- och 
kulturutbildningar och vissa andra utbildningar

B 2 Utbildningar vid statliga universitet och högskolor och 
vid enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att 
utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att 
utfärda vissa examina

Statliga universitet och högskolor, utom när det gäller

- utbildning enligt 3 § första stycket 1 och 2 förordningen 
(2018:1519) om behörighetsgivande och högskoleintroducerande 
utbildning,

- utbildning enligt förordningen (2002:760) om 
uppdragsutbildning vid universitet och högskolor, eller

- öppen nätbaserad utbildning enligt högskoleförordningen 
(1993:100), förordningen (1993:221) för Sveriges 
lantbruksuniversitet och förordningen (2007:1164) för 
Försvarshögskolan

Enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda 
examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa 
examina och som får statsbidrag för att anordna utbildning, 
utom när det gäller

- utbildning som anordnas mot avgift från annan än en fysisk 
person för den som uppdragsgivaren utser (uppdragsutbildning),

- utbildning som ges via internet och som är öppen för alla, 
utan förkunskapskrav (öppen nätbaserad utbildning),

- utbildning vid Stiftelsen Chalmers tekniska högskola för 
Chalmers tekniska högskola AB som ger grundläggande eller 
särskild behörighet för högskoleutbildning, eller 

- utbildning vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping 
(Internationella Handelshögskolan i Jönköping AB, Högskolan 
för lärande och kommunikation i Jönköping AB, Hälsohögskolan i 
Jönköping AB, och Tekniska Högskolan i Jönköping AB) som ger 
grundläggande eller särskild behörighet för högskoleutbildning 

Skandinaviens Akademi för Psykoterapiutveckling: utbildning 
som kan ingå i en psykoterapeutexamen
Förordning (2025:14).