Lag (1970:390) med vissa  bestämmelser i anledning av statens  övertagande av lokalhållningen för  de allmänna underrätterna 

Tingshusbyggnadsskyldiges egendom m.m.

1 § Tingshusbyggnadsskyldiges fasta egendom, penningmedel, rättigheter
och andra tillgångar övertages av staten utan vederlag den 1 januari
1971. Staten övertager samtidigt ansvaret för
tingshusbyggnadsskyldiges förbindelser.

2 § Det åligger tingshusbyggnadsskyldige att meddela de upplysningar
och till staten överlämna de handlingar som behövs för att genomföra
övertagandet enligt 1 §.

Bestämmelser för fall då kommun fullgör tingshusbyggnadsskyldighet.

3 § Kommun, som fullgör tingshusbyggnadsskyldighet och vid utgången
av år 1970 för häradsrätts verksamhet tillhandahåller lokaler vilka
tillhör kommunen, skall med nyttjanderätt upplåta lokalerna till
staten för underrättsbruk med verkan från och med den l januari 197l,
om staten begär det före den 1 oktober 1970. Vad nu sagts skall äga
motsvarande tillämpning på lokaler som kommunen före den 1 januari
197l börjat ställa i ordning för underrätts verksamhet.

Tiden för upplåtelsen utgör tio år, om ej annat avtalas. Om staten
före upplåtelsetidens utgång väcker fråga om att förvärva lokalerna
eller beslutar att i stället uppföra eller förvärva andra lokaler,
skall upplåtelsen på statens begäran bestå till dess behövliga lokaler
står till statens förfogande.

4 § Inventarier och annan utrustning som kommun anskaffat uteslutande
för häradsrätts behov skall den 1 januari 197l överlämnas till staten
utan vederlag. Telefonabonnemang som kommunen ställt till förfogande
för motsvarande behov skall utan vederlag överlåtas med verkan från
och med den 1 januari l971.

Utrustning som kommun anskaffat även för annan verksamhet än som avses
i första stycket får staten från och med den 1 januari 1971 använda
för underrätt i samma omfattning som egendomen förut använts för
sådant ändamål. Staten betalar de kostnader för drift och underhåll
som föranledes härav.

Rådhusrätts lokaler m.m.

5 § Bestämmelserna i 3 § äger motsvarande tillämpning i fråga om
lokaler som stad äger och som användes eller börjat ställas i ordning
för rådhusrätts verksamhet.

Hyresrätt som stad har till lokaler för rådhusrätts verksamhet
övertages av staten utan vederlag den 1 januari 1971.

6 § I fråga om utrustning och telefonabonnemang som stad anskaffat för
rådhusrätts verksamhet äger 4 § motsvarande tillämpning.

Kostnadsbidrag

7 § Stad som vid utgången av år 1970 fullgör lokalhållningsskyldighet
för rådhusrätt skall under tio år från och med den 1 januari 1971
betala kostnadsbidrag till staten. Bidraget skall utgå med belopp som
varje år motsvarar hälften av stadens sammanlagda kostnader för
rådhusrättens lokaler under åren 1967 och 1968. Med kostnader avses
härvid marknadshyran för lokalerna samt de verkliga kostnaderna för
uppvärmning, belysning och städning.

Bidraget fastställes av myndighet som Konungen bestämmer.

Myndigheten kan träffa avtal med staden om att bidraget skall betalas
i annan ordning än som anges i första stycket.

Fastställande av hyra

8 § För nyttjanderätt som avses i 3 § betalar staten hyra som svarar
mot kommunens kostnad för lokalerna.

För nyttjanderätt som avses i 5 § första stycket betalar staten
marknadshyra.

Om överenskommelse ej träffas bestämmes hyran av en för hela landet
gemensam nämnd, bestående av en ordförande och två andra ledamöter.
Samtliga ledamöter utses av Konungen. En av ledamöterna utses på
förslag av Svenska kommunförbundet.

Bestämmelserna i rättegångsbalken om omröstning i domstol med endast
lagfarna ledamöter äger motsvarande tillämpning på avgörande av
nämnden. Ordföranden skall dock säga sin mening först.

Särskilda bestämmelser

9 § Åsidosätter tingshusbyggnadsskyldige, stad eller annan kommun sina
skyldigheter enligt denna lag kan länsstyrelsen vid vite förelägga den
försumlige att fullöra sin skyldighet. Försuttet vite utdömes av
länsstyrelsen.

10 § I ärende som avses i denna lag företrädes
tingshusbyggnadsskyldige efter utgången av år 1970 av senast behöriga
stämma eller styrelse.

11 § Talan mot beslut enligt denna lag av myndighet som avses i 7 §
andra stycket eller av länsstyrelse föres hos kammarrätten genom
besvär.

Mot beslut av nämnd som anges i 8 § tredje stycket får talan ej
föras. Lag (1971:647).

12 § De kostnader för avveckling av tingshusbyggnadsskyldiges
förvaltning som belöper på tiden efter år 1970 betalas av staten.

Övergångsbestämmelser

1970:390

Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå
meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

Genom lagen upphäves förordningen (1945:903) om utdebitering av
tingshusmedel. Bestämmelserna i 5 § förordningen skall dock tillämpas
till utgången av år 1970.

Vid utgången av år 1970 skall följande författningar upphöra att
gälla, nämligen

1. lagen (l909:55 s 1) ang. skyldighet att deltaga i kostnaden för
byggnad och underhåll av tingshus och häradsfängelse,

2. lagen (1942:658) om bestridande av kostnaderna för domsagas kansli,

3. lagen (1947:153) om tingshusbyggnadsskyldigheten i vissa fall.

Förekommer eljest i lag eller annan författning föreskrift om
tingshusmedel skall föreskriften ej gälla efter utgången av år 1970.
Föreskrift som avser debitering eller uppbörd av tingshusmedel skall
dock äga fortsatt giltighet i fråga om tingshusmedel som bestämts till
utdebitering senast för år 1970.

1971:647

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1972.

Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om talan mot beslut som
meddelats före den 1 januari 1972.