Förordning (1991:1123) om statsbidrag till det offentliga skolväsendet m.m. 

/r2/ 1 kap. Inledande bestämmelser

1 § I denna förordning finns bestämmelser om statsbidrag i form av ett
generellt finansiellt stöd till delar av det offentliga skolväsendet
samt för  kommunernas skyldighet att tilldela vissa fristående skol or
medel för verksamheten.

Vidare finns bestämmelser om skyldighet för skolhuvudmännen att lämna
uppgifter för uppföljning, utvärdering och tillsyn av skolväsendet.
Förordning (1992:711).

2 § Statsbidrag enligt denna förordning lämnas åt varje kommun i landet
till kostnaderna för att anordna den grundskoleutbildning,
gymnasieutbildning och kommunala vuxenutbildning som kommunen enligt lag
har att erbjuda samt till kostnaderna för de fristående skolor för
skolpliktiga elever som en kommun är skyldig att ge medel för
verksamheten. Förordning (1992:711).

2 a § Vad som sägs i denna förordning om elever i grundskolan skall
också gälla elever i de fristående skolor, godkända för vanlig
skolplikt, som finns i kommunen och som kommunen är skyldig att tilldela
medel f ör verksamheten. Förordning (1992:711).

3 § Statsbidrag lämnas för tiden den 1 juli ett kalenderår -- den 30
juni följande kalenderår (bidragsår).

Bidraget beräknas särskilt för varje bidragsår.

4 § Beräkningen av statsbidrag skall grunda sig på offentlig statistik.

Såvitt gäller antalet elever i grundskolan skall uppgifterna avse
förhållandena den 15 september föregående bidragsår. Beträffande antalet
innevånare i åldern 16--19 år respektive 20--64 år skall uppgifterna
avse förhållandena den 31 december föregående bidragsår.

I övrigt skall vid beräkningen av statsbidraget beaktas sådan offentlig
statistik som finns tillgänglig senast tre månader före bidragsårets
början.

/r2/ 2 kap. Beräkning av statsbidrag med hänsyn till
grundskoleutbildningen

1 § Statsbidrag med hänsyn till skyldigheten att erbjuda
grundskoleutbildning oc h att tilldela vissa fristående skolor medel för
verksamheten beräknas dels i form av en grundresurs, dels i form av två
specialresurser. Förordning (1992:711).

/r4/ Grundresursen

2 § Grundresursen för ett bidragsår beräknas utifrån det genomsnittliga
bidrag som grundresursen gav per elev i respektive kommun föregående
bidragsår.

Om antalet elever i grundskolan har förändrats i förhållande till det
antal som skulle beaktas för närmast föregående bidragsår, skall
grundresursen ökas respektive minskas på det sätt som framgår av 3 §.

3 § Av den faktiska ökningen eller minskningen av elevantalet beaktas
olika procentandelar beroende på elevtätheten i kommunen enligt
följande:

-- vid en elevtäthet under 1 elev/km/n2/ beaktas vid en ökning av
elevantalet 95 procent och vid en minskning 75 procent,

-- vid en elevtäthet från och med 1 upp till 2 elever/km/n2/ beaktas vid
en ökning av elevantalet 90 procent och vid en minskning 80 procent,

-- vid en elevtäthet från och med 2 upp till 5 elever/km/n2/ beaktas vid
en ökning eller minskning av elevantalet 85 procent, och

-- vid en elevtäthet på 5 elever/km/n2/ och däröver beaktas vid en
ökning av  elevantalet 80 procent och vid en minskning 90 procent.

Talen för elevtäthet beräknas efter förhållandena under närmast
föregående bidragsår.

4 § Grundresursens storlek skall slutligen justeras med hänsyn till
kostnadsutvecklingen på det sätt som anges i 5 kap. 1 §.

/r4/ Specialresurser

5 § Specialresurser beräknas för att kompensera dels kommuner med hög
andel elever som behöver extra stödinsatser (specialresurs 1), dels
kommuner med hög andel elever som har rätt till hemspråksundervisning,
studiehandledning på hemspråk eller undervisning i svenska som
andraspråk (specialresurs 2).

6 § */k/ Specialresurs 1 */-k/ beräknas med hjälp av en faktor som beror
av följande kriterier:

-- andelen innevånare i kommunen med enbart grundskoleutbildning eller
kortare utbildning,

-- andelen barn och ungdomar under 18 års ålder i kommunen som bor i
hushåll som uppbär socialbidrag, och

-- andelen barn i skolpliktig ålder i kommunen som bor med bara en
förälder.

7 § Den i 6 § nämnda faktorn räknas fram genom en sammanvägning av
delfaktorer för envar av de olika andelar som anges där.

För vart och ett av de kriterier som anges i 6 § jämförs kommunens andel
med riksgenomsnittet. Är kommunens andel lika med riksgenomsnittet blir
delfaktorn 1. Är kommunens andel större eller mindre, förändras
delfaktorn i procentuell proportion till avvikelsen. De tre
delfaktorerna sammanvägs därefter. De ges då vikterna 0,5, 0,35
respektive 0,15.

8 § För varje elev i kommunen lämnas som specialresurs 1 ett belopp i
kronor som utgör produkten av den i 6 § nämnda faktorn multiplicerad med
ett av regeringen fastställt genomsnittligt bidrag per elev.

Specialresurs 1 skall slutligen justeras med hänsyn till
kostnadsutvecklingen på det sätt som anges i 5 kap. 1 §.

9 § För beräkningen av */k/ specialresurs 2 */-k/ beaktas förhållandet
mellan antalet deltagare i hemspråksundervisningen och i undervisningen
i svenska som andraspråk samt antalet skolpliktiga barn med minst en
förälder född utomlands.

Om inte särskilda skäl föranleder något annat, beräknas denna kvot som
ett genomsnitt för de tre senaste bidragsåren.

Vid beräkningen av specialresurs 2 skall med barn med minst en förälder
född utomlands jämställas barn med minst en samisk, tornedalsfinsk eller
zigensk förälder.

10 § För varje elev i kommunen med minst en förälder född utomlands
lämnas som specialresurs 2 ett belopp i kronor som utgör produkten av
den kvot som bestäms enligt 9 § och ett av regeringen för varje kommun
fastställt belopp per elev.

Specialresurs 2 skall slutligen justeras med hänsyn till
kostnadsutvecklingen på det sätt som anges i 5 kap. 1 §.

/r2/ 3 kap. Beräkning av statsbidrag med hänsyn till
gymnasieutbildningen

1 § Statsbidrag med hänsyn till skyldigheten att erbjuda
gymnasieutbildning beräknas utifrån det genomsnittliga bidraget per elev
som kommunen fick för sådan utbildning under det närmast föregående
bidragsåret.

Vid tillämpning av detta kapitel räknas som gymnasieelever i en kommun
alla personer som är folkbokförda i kommunen och som fyllt 16 men inte
20 år.

2 § Om antalet gymnasieelever i kommunen har förändrats i förhållande
till det antal som skulle beaktas för närmast föregående bidragsår skall
bidraget ökas respektive minskas på det sätt som framgår av 3 §.

3 § Av den faktiska ökningen eller minskningen av elevantalet beaktas
olika procentandelar, beroende på elevtätheten i kommunen enligt
följande:

-- vid en elevtäthet under 0,3 elever/km/n2/ beaktas vid en ökning av
elevantalet 95 procent och vid en minskning 85 procent,

-- vid en elevtäthet från och med 0,3 upp till 1 elev/km/n2/ beaktas vid
en ökning eller minskning av elevantalet 90 procent,

-- vid en elevtäthet på 1 elev/km/n2/ och däröver beaktas vid en ökning
av  elevantalet 85 procent och vid en minskning 95 procent.

Talen för elevtäthet beräknas efter förhållandena under närmast
föregående bidragsår.

4 § Bidraget skall vidare justeras med hänsyn till de
kostnadsförändringar för kommunen som beror på förändringar i elevernas
fördelning på studievägar.

Denna justering sker genom att bidraget multipliceras med en faktor som
utgör kvoten mellan kommunens genomsnittskostnad per gymnasieelev och
riksgenomsnittet. Föreskrifter om hur kostnaderna beräknas finns i 5 §.

Vid tillämpning av denna paragraf skall elevernas fördelning på
studievägar avse förhållandena den 15 januari föregående bidragsår.

5 § För den justering av bidraget som anges i 4 § beräknas kommunens
genomsnittskostnad per gymnasieelev enligt följande:

-- gymnasieskolans alla studievägar delas in i tolv kostnadsklasser som
vardera åsätts ett pris,

-- en trettonde kostnadsklass för dem som inte återfinns på någon
studieväg i gymnasieskolan åsätts ett pris,

-- för varje kommun multipliceras priset i kostnadsklasserna med antalet
elever inom respektive klass,

-- de framräknade produkterna läggs samman och summan divideras med det
totala antalet gymnasieelever.

Regeringen bestämmer den klassindelning och det pris som skall användas
vid beräkningarna enligt denna paragraf.

6 § Bidraget skall slutligen justeras med hänsyn till
kostnadsutvecklingen på det sätt som anges i 5 kap. 1 §.

/r2/ 4 kap. Beräkning av statsbidrag med hänsyn till kommunal
vuxenutbildning

1 § Statsbidrag med hänsyn till skyldigheten att erbjuda kommunal
vuxenutbildning beräknas utifrån ett totalbelopp för hela landet vilket
fastställs av regeringen.

Hur stor del av totalbeloppet som skall tillfalla en kommun följer av
kommunens sammanvägda faktor. Regeringen fastställer årligen för varje
kommun denna faktor enligt 2 §.

2 § Den sammanvägda faktorn skall för varje kommun fastställas utifrån
en sammanvägning av faktorer som beror av följande kriterier:

1. antal innevånare i åldern 20--64 år i kommunen,

2. andelen innevånare i kommunen i åldern 20--64 år med enbart nioårig
grundskoleutbildning eller kortare utbildning,

3. andelen innevånare i kommunen i åldern 20--64 år som inte är
medborgare i Sverige, Danmark eller Norge och som invandrat till Sverige
under de senaste tio åren före bidragsåret,

4. andelen innevånare i kommunen som är 16 år och äldre och som är
arbetssökande men inte deltar i arbetsmarknadsåtgärder,

5. andelen innevånare i kommunen i åldern 20--64 år per km/n2/.

Faktorn för kriteriet 1 anger kommunens andel av rikets totala
befolkning i den åldersgruppen. Var och en av de övriga kriterierna
jämförs med riksgenomsnittet. Om kommunens andel är lika med
riksgenomsnittet ger det en delfaktor på ett. Om kommunens andel är
större eller mindre, förändras delfaktorn i procentuell proportion till
avvikelsen. Var och en av  faktorerna för kriterierna 2--5 multipliceras
därefter med faktorn för kriteriet 1. Slutligen sammanvägs de sålunda
erhållna fem faktorerna. Faktor 1 och 2 ges då vardera vikten 0,3,
faktor 3 ges vikten 0,25, faktor 4 ges vikten 0,1 samt faktor 5 ges
vikten 0,05.

3 § Bidraget skall slutligen justeras med hänsyn till
kostnadsutvecklingen på det sätt som anges i 5 kap. 1 §.

/r2/ 5 kap. Gemensamma bestämmelser

/r4/ Skolindex

1 § När bidrag enligt denna förordning skall justeras med hänsyn till
kostnadsutvecklingen, skall för denna justering användas ett av
regeringen  årligen fastställt skolindex.

Detta index skall beakta dels löneutvecklingen för samtliga
offentliganställda, dels varuprisutvecklingen, dock skall bortses från
prisutvecklingen på sådana varor som normalt kan antas ha ingen eller
ringa betydelse för kommunernas skolverksamhet. Löneutvecklingen skall
ges vikten 0,758 och varuprisutvecklingen skall ges vikten 0,242.

/r4/ Uppgiftsskyldighet

2 § Alla skolhuvudmän inom det offentliga skolväsendet samt sådana
skolhuvudmän utanför detta skolväsende som får statsbidrag för sin
skolverksamhet är skyldiga att för uppföljning och utvärdering av
skolväsendet lämna de statistiska uppgifter och den
verksamhetsredovisning avseende sin skolverksamhet som statens skolverk
föreskriver. Detsamma gäller sådana uppgifter som behövs för skolverkets
nationella utvärderingsprojekt. Föreskrifterna skall begränsas till vad
som är behövligt för en effektiv uppföljning och utvärdering av de mål
för skolverksamheten som har bestämts av riksdagen eller regeringen.

Vidare är skolhuvudmännen skyldiga att på begäran av skolverket eller av
riksrevisionsverket lämna de uppgifter och det verifikationsmaterial som
behövs för granskning av de enligt första stycket lämnade uppgifterna.

Om en skolhuvudman inte fullgör dessa skyldigheter, får skolverket eller
riksrevisionsverket vid vite förelägga skolhuvudmannen att fullgöra sina
skyldigheter.

/r4/ Utbetalning och innehållande av bidrag

3 § Statens skolverk skall betala ut statsbidraget enligt denna
förordning.  Utbetalningen skall göras månadsvis under bidragsåret
enligt följande:

-- i början av månaderna juli, augusti och oktober utbetalas 10 procent
av det totala bidraget vid varje tillfälle,

 -- i slutet av månaden september utbetalas 22 procent av det totala
bidraget,

-- i början av var och en av månaderna november--juni utbetalas 6
procent av det totala bidraget vid varje tillfälle.

4 § Om en kommun åsidosätter sina skyldigheter enligt lag eller andra
författnin gar i fråga om det offentliga skolväsendet eller i fråga om
skyldigheten att tilldela vissa fristående skolor medel för
verksamheten, får regeringen efter anmälan av Skolverket besluta att en
del av statsbidraget enligt  denna förordning skall hållas inne i
avvaktan på at t rättelse görs. Om rättelse ändå inte görs, får
regeringen förordna att det innehållna beloppet skall dras av från
statsbidraget. Förordning (1992:711).

5 § Skolverkets beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

/r3/ Övergångs- och ikraftträdandebestämmelser

1. Denna förordning träder ikraft den 1 juli 1991. Den skall dock för
beräkningen av statsbidrag tillämpas först på statsbidrag för
bidragsåret 1992/93. Statsbidraget för bidragsåret 1991/92 fastställs i
särskild ordning.

För bidragsåren 1992/93--1994/95 skall den del av statsbidraget som
beräknas med hänsyn till komvux justeras på det sätt som föreskrivs i 2.

2. För varje kommun fastställs den avvikelse som uppstår mellan det
belopp som kommunen fick som slutreglerat statsbidrag för motsvarande
verksamhet under budgetåret 1988/89 och vad kommunen skulle ha fått för
verksamheten med tillämpning av beräkningsreglerna i 4 kap.

Det bidrag som för varje kommun räknas fram med tillämpning av 4 kap.
skall ökas respektive minskas med hänsyn till denna avvikelse.
Justeringen skall göras på följande sätt.

För bidragsåret 1992/93 skall bidraget ökas respektive minskas med 60
procent av avvikelsen, för bidragsåret 1993/94 med 40 procent av
avvikelsen och för bidragsåret 1994/95 med 20 procent.

3. För läsåret 1991/92 skall följande gälla beträffande undervisning i
hemspråk och studiehandledning på hemspråket (hemspråksundervisning) för
elever vid vissa fristående skolor för skolpliktiga elever.

Kommunen skall efter överenskommelse med den fristående skolan antingen
erbjuda dessa elever hemspråksundervisning vid kommunens skolor eller,
om skolan själv anordnar sådan undervisning, föra över medel motsvarande
kostnaden för undervisningen till skolan. För sådan undervisning gäller
5 kap. 4--12 §§ grunds koleförordningen (1988:655).

Med fristående skolor avses i denna bestämmelse de skolor som anges i 2
§ förordningen (SÖ-FS 1990:58) om statsbidrag till kostnader för
hemspråksundervisning vid vissa fristående skolor för skolpliktiga
elever i dess lydelse den 30 juni 1991.


1993:188

Den upphävda förordningen om statsbidrag till driftkostnader för
särskolan m. m. skall dock fortfarande gälla i fråga om statsbidrag
för tiden den 1 juli--den 31 december 1992, om inte något annat
följer av tredje--femte styckena.

Det årslönebelopp för en skolledare och det veckotimpris för
veckotimmar som fastställts i förordningen (SKOLFS 1992:21) om
belopp för utbetalning av statsbidrag till särskolan redovisningsåret
1991/92 skall tillämpas. Summan av årslönebeloppen för skolledare
och årslönebeloppet för lärare skall minskas med 50 procent.
Återstående belopp skall räknas upp med indextalet 1,0405.

Statens skolverk skall fastställa det sammanlagda antalet
veckotimmar som huvudmannen är berättigad till med hänsyn till
antalet elever den 15 oktober 1992.

Skolverket skall snarast möjligt utan rekvisition besluta om och
betala ut bidraget. Därvid skall summan av de förskott som betalats
ut under hösten 1992 dras av.