Lag (1974:1036) med instruktion för riksdagens revisorer

Uppgift

1 § Riksdagens revisorer har till uppgift att på riksdagens vägnar
granska den statliga verksamheten. Den administrativa praxis som
tillämpas vid regeringsarbetet är dock undantagen från revisorernas
granskning. Som statlig verksamhet anses i detta sammanhang icke
verksamhet som bedrives i form av aktiebolag eller stiftelse.

Har statsmedel tagits emot som bistånd till viss verksamhet, får
revisorerna granska hur dessa medel användes, i den mån
redovisningsskyldighet för medlen föreligger gentemot staten eller
särskilda föreskrifter har meddelats om medlens användning. Vid sådan
granskning skall beaktas de särskilda betingelser som kan gälla för
verksamheten.

Riksdagen kan besluta om särskilda uppgifter för revisorerna ävensom
föreskriva att viss verksamhet skall vara undantagen från revisorernas
granskning.

2 § Den av revisorerna bedrivna granskningen skall främst ta sikte på
förhållanden med anknytning till statens budget men kan även avse en
bedömning av statliga insatser i allmänhet. Huvudintresset skall
knytas till de resultat i stort som har uppnåtts inom olika
verksamhetsområden. I enlighet därmed skall revisorerna framför allt
beakta frågor som är av mera väsentlig betydelse för den
statsfinansiella och förvaltningsekonomiska utvecklingen eller som
berör grunderna för det administrativa arbetets organisation och
funktioner.

Revisorerna är oförhindrade att uttala sig om behovet och
angelägenheten av olika statliga åtaganden.

3 § Revisorerna skall påtala förhållanden som de finner
otillfredsställande samt verka för att en god hushållning iakttages
med statens medel och att statens tillgångar utnyttjas efter
rationella grunder. De skall därvid fästa uppmärksamheten på
möjligheter till ökning av statens inkomster, till besparing i statens
utgifter och till effektivisering av det statliga förvaltningsarbetet.
Syftet skall vara att främja en sådan utveckling att staten av sina
insatser på skilda områden får det utbyte som med hänsyn till både
kostnader och allmänna samhällsintressen kan synas rimligt.

Organisation

4 § Om antalet revisorer samt val av revisorer, suppleanter,
ordförande och vice ordförande föreskrives i riksdagsordningen. För
revisorerna skall finnas en förste och en andre vice ordförande.

Revisorerna kallas till sammanträde av talmannen så snart val av
revisorer har förrättats. Därefter sammanträder de på tider som de
själva bestämmer.

Vid samtidigt förfall för de revisorer som har valts till ordförande
och vice ordförande föres ordet av den av de närvarande revisorerna
som har varit ledamot av riksdagen längst tid. Om två eller flera har
tillhört riksdagen lika länge, har den äldste av dem företräde.

5 § Revisorerna skall för ärendenas beredning sammanträda på tre
avdelningar. Envar av dessa skall bestå av fyra revisorer och fyra
suppleanter.

Revisorernas ordförande och båda vice ordförande skall vara ordförande
på var sin avdelning. Om avdelningarnas sammansättning i övrigt
beslutar revisorerna.

6 § För den löpande utredningsverksamheten förfogar revisorerna över
ett av dem tillsatt kansli som förestås av en kanslichef. Denne utses
för viss tid, högst tre år. Vid kansliet är i övrigt anställda
tjänstemän enligt personalförteckning eller eljest i ämnet meddelade
bestämmelser.

I mån av behov och tillgång på medel får revisorerna anställa
tillfällig personal samt anlita experter och sakkunniga.

Ärendenas handläggning

7 § Till grund för arbetet hos revisorerna skall ligga en
granskningsplan, omfattande de ärenden som skall närmare undersökas.
Granskningsplan fastställes årligen av revisorerna, som även kan
besluta om granskning i särskild ordning av ärenden som icke är
upptagna på planen.

8 § Om revisorernas befogenhet att införskaffa de allmänna handlingar,
uppgifter och yttranden som de anser sig behöva för sin granskning är
föreskrivet i lagen (1974:585) om skyldighet att tillhandahålla
riksdagens revisorer vissa handlingar m.m.

9 § Vid fullgörande av granskningsuppgift bör revisorerna eller deras
avdelningar företa resor och avlägga besök i erforderlig utsträckning.
Revisorerna kan uppdraga åt tjänsteman och anlitad expert eller
sakkunnig att företa resor och avlägga besök.

10 § Revisorerna skall fatta beslut i varje ärende så snart
granskningen är avslutad. Före beslutet skall revisorerna dock, om
detta icke av särskild anledning är obehövligt, inhämta yttrande av
den som har berörts av granskningen eller äger speciell sakkunskap i
den behandlade frågan, allt i den omfattning som revisorerna finner
lämplig med hänsyn till ärendets allsidiga bedömning.

Varje förslag som väckes av avdelning skall föredragas till avgörande
i plenum.

11 § Ärende avgöres efter föredragning i den ordning som revisorerna
bestämmer. Om skiljaktiga meningar uppstår och omröstning begäres,
skall revisorerna avge sina röster till protokollet. Är rösterna lika
delade, gäller den mening som ordföranden biträder. Revisor som har
tagit del i ärendes avgörande äger reservera sig mot fattat beslut.

12 § Revisorerna skall hos riksdagen eller regeringen göra de
framställningar som de finner befogade med anledning av vad som har
uppmärksammats vid granskningen.

13 § Revisorerna skall före den 1 oktober varje år tillställa
riksdagens förvaltningskontor en skrivelse med beräkning av
anslagsbehovet för nästkommande budgetår.

14 § Revisorerna skall årligen till riksdagen avlämna en berättelse
över sin verksamhet. Denna berättelse skall vara kammaren till handa
senast den 10 januari.

15 § I en av revisorerna antagen arbetsordning skall meddelas de
föreskrifter om ärendenas handläggning och om personalens åligganden
som erfordras utöver denna instruktion.

16 § I arbetsordningen eller genom särskilt beslut kan revisorerna
överlämna åt kanslichefen eller annan tjänsteman att avgöra
administrativt ärende eller grupp av ärenden som ej är av sådan
beskaffenhet att prövningen bör ankomma på revisorerna.

17 § Revisor, suppleant och tjänsteman får ej obehörigen yppa vad han
i arbetet hos revisorerna erfarit om enskilds affärsförhållande eller
myndighets affärs- och driftsförhållande.

Övriga bestämmelser

18 § Revisor erhåller arvode med 8.400 kronor för år samt 100 kronor
för varje bevistat sammanträde. Särskilt arvode utgår till
revisorernas ordförande med 3.000 kronor och till envar av de båda
vice ordförandena med 2.000 kronor för år. Suppleant erhåller arvode
med 1.200 kronor för år samt 100 kronor för varje bevistat
sammanträde. Under resa och förrättning som revisor eller suppleant
företar för sitt uppdrag äger han åtnjuta de förmåner som framgår av
ersättningsstadgan (1971:1197) för riksdagens ledamöter och dennas
tillämpningsföreskrifter. Vid beräkning av ersättning enligt allmänna
resereglementet och utlandsresereglementet skall riksdagens hus i
Stockholm räknas som tjänsteställe, dock att under tid då riksmöte ej
pågår vederbörandes bostad i hemorten skall anses utgöra
tjänsteställe.

19 § Om besvär över beslut av revisorerna är föreskrivet i
besvärsstadgan för riksdagen och dess verk.