Förordning (1986:1123) med instruktion  för länsstyrelsen i Norrbottens län 

Inledande bestämmelser

1 § I länsstyrelsen i Norrbottens län tillämpas denna förordning i
stället för 3--51 §§ förordningen (1986:1122) med
länsstyrelseinstruktion. Detta gäller för både den verksamhet som anges i
lagen (1985:1073) om försöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning
och de uppgifter i övrigt som länsstyrelsen fullgör.

2 § Allmänna verksstadgan (1965:600) skall, med undantag av 2 §, 3 § 2
och 18 § tredje stycket, tillämpas på länsstyrelsen. Förordning
(1987:239).

Uppgifter

3 § Länsstyrelsen svarar för den statliga förvaltningen i länet, i den
mån inte någon annan myndighet har ålagts ansvaret för särskilda
förvaltningsuppgifter.

Enligt lagen (1985:1073) om försöksverksamhet med en samordnad
länsförvaltning fullgör länsstyrelsen de uppgifter som ankommer på
länsvägnämnden, länsskolnämnden, lantbruksnämnden, fiskenämnden och
länsbostadsnämnden i länet. För försöksverksamheten finns ytterligare
föreskrifter i förordningen (1986:419) om försöksverksamhet med en
samordnad länsförvaltning i Norrbottens län.

4 § Länsstyrelsen skall ge noggrann akt på länets tillstånd och behov
samt främja länets utveckling och befolkningens bästa. I frågor som har
betydelse även för angränsande län skall länsstyrelsen främja det för
länen gemensamma intresset.

Länsstyrelsen skall med beaktande av fastställda nationella mål verka för
att statlig, kommunal och landstingskommunal verksamhet i länet samordnas
och anpassas efter de regionalpolitiska målen och kravet på en
långsiktigt god hushållning med naturresurserna. Förordning (1987:239).

5 § Länsstyrelsen skall genomföra eller hos en annan
förvaltningsmyndighet eller regeringen föreslå de åtgärder som är
nödvändiga eller lämpliga för länet. Länsstyrelsen bör underrätta
regeringen om vad som är särskilt viktigt för regeringen att få veta om
länet och händelser som inträffat där.

Länsstyrelsen skall inom sitt verksamhetsområde övervaka att vad som
enligt lag eller annan författning åligger statliga myndigheter,
kommuner, landstingskommuner eller enskilda blir fullgjort.

6 § Länsstyrelsen skall särskilt ta befattning med
-- den regionala utvecklingen,
-- hushållningen med naturresurser,
-- plan- och byggnadsväsendet,
-- fastighetsregistreringen,
-- bostadsförsörjningen,
-- naturvården,
-- fisket,
-- lantbruket,
-- rennäringen,
-- miljöskyddet,
-- livsmedelskontrollen,
-- kulturminnesvården.
-- hälsoskyddet
-- den sociala omvårdnaden,
-- utbildningen,
-- kommunikationerna,
-- den civila försvarsberedskapen,
-- räddningstjänsten,
-- de allmänna valen,
-- polisverksamheten,
-- den administrativa samverkan inom statsförvaltningen.

Länsstyrelsen är huvudman för priskontorsverksamheten.
Förordning (1987:239).

7 § I den mån det inte ankommer på någon annan myndighet, skall
länsstyrelsen förvalta statliga lån och förskott på sådana lån, bevaka
att skuldförbindelser behålls i kraft och att säkerheter är betryggande
samt i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att bevaka statens rätt.

8 § I mål där statens rätt skall bevakas av länsstyrelsen förordnar
länsstyrelsen ombud för staten. Om något avgörande skall överklagas,
skall länsstyrelsen se till att detta sker.

I mål där statens rätt skall bevakas av någon annan myndighet förordnar
länsstyrelsen på anmodan av myndigheten ombud för staten.

9 § Verksamheten i fred skall bedrivas så, att även de krav som det
totala försvaret i krig uppställer i största möjliga utsträckning kan
tillgodoses.

Länsstyrelsen skall verka för att totalförsvaret inom länet planläggs så,
att det i krig och vid krigsfara kan föras med en enhetlig inriktning.
Planläggningen skall i den utsträckning som behövs samordnas såväl mellan
de civila myndigheterna och organen inbördes som mellan dessa och de
militära myndigheterna. Länsstyrelsen får för sådant ändamål hos civila
myndigheter under regeringen med statliga förvaltningsuppgifter inom
länet begära att material om planläggningen sänds in till länsstyrelsen.
När det bedöms nödvändigt, får länsstyrelsen föreskriva att någon
beredskapsplan inte får fastställas innan samråd ägt rum med
länsstyrelsen.

10 § Länsstyrelsen skall varje år

1. före den 1 augusti till statens räddningsverk avge förslag till
beräkning av de statliga utgifterna för civilförsvaret under nästa
budgetår,

2. före den 15 augusti lämna regeringen förslag till
anslagsframställningar och andra framställningar inom länsstyrelsens
verksamhetsområde som skall göras hos riksdagen nästa år.

Organisation

11 § Länsstyrelsen leds av en styrelse. Landshövdingen är styrelsens
ordförande. Bestämmelser om antalet övriga ledamöter och om antalet
suppleanter för dessa finns i lagen (1976:891) om val av ledamöter i
länsstyrelses styrelse.

12 § För verksamheten inom särskilda sakområden finns i länsstyrelsen fem
funktionsstyrelser samt ett råd för kommunikationsfrågor.
Funktionsstyrelserna är utbildningsdelegationen, fiskedelegationen,
lantbruksdelegationen, rennäringsdelegationen och bostadsdelegationen.

Utbildningsdelegationen, lantbruksdelegationen och rennäringsdelegationen
samt rådet för kommunikationsfrågor skall ha sju ledamöter.
Fiskedelegationen och bostadsdelegationen skall ha fem ledamöter.

Ledamöterna och en suppleant för varje ledamot utses av länsstyrelsen.
Den utser också ordförande och vice ordförande i funktionsstyrelserna och
i rådet för kommunikationsfrågor.

13 § Landshövdingen är chef för länsstyrelsen. Ställföreträdare för
landshövdingen är den tjänsteman vid länsstyrelsen som regeringen
förordnar.

Vid länsstyrelsen finns två chefstjänstemän som är länsråd.

14 § Länsstyrelsen är uppdelad i följande enheter:

rättsenheten, regionalekonomiska enheten, naturvårdsenheten, planenheten,
lantmäterienheten, försvarsenheten, enheten för kulturminnesvård,
utbildningsenheten, fiskeenheten, lantbruksenheten, rennäringsenheten,
bostadsenheten, kommunikationsenheten och administrativa enheten.

Vid länsstyrelsen finns en expedition med länspolischefen som chef och en
länsveterinär som har ställning som enhetschef samt ett kansli som
biträder landshövdingen och chefstjänstemännen.

15 § Hos länsstyrelsen finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av
regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

I mån av behov och tillgång på medel får länsstyrelsen anlita utomstående
för särskilda uppdrag.

Vissa tjänstemäns uppgifter

16 § Länsråden biträder landshövdingen med att leda och samordna
verksamheten inom länsstyrelsen. Länsråden skall hålla sig underrättade
om arbetets gång i länsstyrelsen och samverka med varandra samt med
länspolischefen och enhetscheferna.

Efter beslut av landshövdingen inträder länsråden i landshövdingens
ställe vid handläggningen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

17 § Länspolischefen och enhetscheferna skall var och en i fråga om sitt
verksamhetsområde övervaka att ärendena handläggs följdriktigt och
enhetligt samt svara för att ärendena i behörig ordning bereds och
företas till avgörande. En sådan chef skall slutligt granska koncepten
till länsstyrelsens beslut i ärenden i vilkas handläggning han har
deltagit.

18 § Länspolischefen svarar för de ärenden som enligt polislagen
(1984:387) eller polisförordningen (1984:730) ankommer på länsstyrelsen,
ärenden som enligt någon annan lag eller författning ankommer på
länspolischefen samt övriga ärenden som enligt länsstyrelsens beslut
skall handläggas på länspolischefens expedition. Han skall inom länet
följa polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet.

Biträdande länspolischefen är länspolischefens ställföreträdare. Han
utövar länspolischefens tjänst när denne har förhinder. Han skall i
övrigt enligt länspolischefens bestämmande biträda länspolischefen i
dennes verksamhet. Vid tillfälligt förhinder för länspolischefen och
biträdande länspolischefen fullgörs uppgifter som ankommer på dessa av
den polismästare inom länet som länsstyrelsen bestämmer.

Arbetsordning m.m.

19 § För länsstyrelsen skall det förutom en arbetsordning också finnas en
handläggningsordning.

I arbetsordningen skall bestämmas bland annat hur beslutsbefogenheterna
skall fördelas mellan styrelsen, funktionsstyrelserna, landshövdingen och
tjänstemännen.

Handläggningsordningen skall innehålla de allmänna bestämmelser om
arbetet inom länsstyrelsen som kan behövas utöver arbetsordningen. Av
handläggningsordningen skall framgå bland annat hur ärendena skall
fördelas mellan länsstyrelsens olika enheter och vilka enheter som skall
vara företrädda när beslut fattas.

Ett exemplar av arbetsordningen och handläggningsordningen skall sändas
till länsstyrelsernas organisationsnämnd. Förordning (1987:239).

Ärendenas handläggning

20 § Länsstyrelsens styrelse svarar för den övergripande ledningen av
länsstyrelsens hela verksamhet.

Av styrelsen avgörs

1. viktigare frågor om samhällsplanering och regionala
utvecklingsinsatser eller om polisverksamhet eller andra för länet
betydelsefulla åtgärder,

2. viktigare författningsfrågor,

3. arbetsordning och viktigare frågor om organisation,
handläggningsordning eller tjänsteföreskrifter,

4. frågor om utseende av ledamöter, suppleanter, ordförande och vice
ordförande i funktionsstyrelserna och i rådet för kommunikationsfrågor,

5. frågor i samband med tillsättning av tjänst som länspolischef,
biträdande länspolischef, enhetschef och chef för det kansli som biträder
landshövdingen och chefstjänstemännen samt polismästare,

6. anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

7. frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om
skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan,
avstängning eller läkarundersökning,

8. andra frågor som landshövdingen hänskjuter till styrelsen.

Styrelsen får inte avgöra frågor som avser polisledning i särskilt fall.
Ett ärende inom en funktionsstyrelses sakområde får inte avgöras av
styrelsen, om det inte dessförinnan har behandlats av funktionsstyrelsen.

21 § Styrelsen är beslutför, när landshövdingen och minst sju andra
ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall
om möjligt samtliga ledamöter närvara.

Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner
sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan
landshövdingen och minst sju andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen
avgöras på detta sätt, får landshövdingen besluta ensam i närvaro av den
föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt
detta stycke skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

22 § Funktionsstyrelserna avgör viktigare frågor inom sina sakområden, om
inte frågorna skall avgöras av styrelsen.

Landshövdingen kan alltid avgöra frågor som avses i första stycket.
Landshövdingen får också hänskjuta andra frågor till
funktionsstyrelserna.

23 § En funktionsstyrelse är beslutför när ordföranden eller vice
ordföranden och minst hälften av funktionsstyrelsens övriga ledamöter är
närvarande. För rennäringsdelegationen gäller dessutom att minst en av de
närvarande ledamöterna skall vara rennäringsutövare.

Om ett ärende är så brådskande att funktionsstyrelsen inte hinner
sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan
ordföranden eller vice ordföranden och minst hälften av de övriga
ledamöterna. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får
landshövdingen besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars
uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt detta stycke skall
anmälas vid nästa sammanträde med funktionsstyrelsen.

24 § Ärenden som inte skall avgöras av länsstyrelsens styrelse eller av
en funktionsstyrelse avgörs av den tjänsteman som anges i denna
förordning eller i beslut av länsstyrelsen.

Landshövdingen kan alltid avgöra sådana ärenden, om annat inte följer av
25 §. Motsvarande befogenhet tillkommer chefen för en enhet i fråga om
ärenden som enligt beslut av länsstyrelsen skall avgöras av en tjänsteman
på hans enhet.

Länsstyrelsen kan enligt 30 § föreskriva att ett visst ärende eller en
viss grupp av ärenden skall avgöras av en tjänsteman hos
vägförvaltningen.

25 § Länspolischefen beslutar, om annat inte följer av andra eller tredje
stycket, ensam i ärenden som skall handläggas på länspolischefens
expedition och som inte skall avgöras av styrelsen. Länsstyrelsen får
föreskriva att någon annan tjänsteman på expeditionen får besluta i
sådant ärende.

På föredragning av länspolischefen beslutar landshövdingen i ärenden som
rör polisens verksamhetsformer eller som avses i 6 § tredje stycket
första och andra meningen polislagen (1984:387), när det är fråga om
allvarliga ordningsstörande händelser eller andra händelser, som kräver
extraordinär polisverksamhet eller fordrar särskilda överväganden om
användningen av polisstyrkorna, eller när omständigheterna i annat fall
kräver det.

I andra ärenden som avses i första stycket beslutar landshövdingen på
föredragning av länspolischefen, om ärendet är särskilt viktigt. Även
ärenden som avses i 11 § allmänna ordningsstadgan (1956:617) eller 2 §
lagen (1956:618) om allmänna sammankomster avgörs av landshövdingen.

26 § När landshövdingen är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av
hans ställföreträdare. Ställföreträdaren har dock inte den befogenhet som
enligt 25 § andra stycket tillkommer landshövdingen.

27 § Om såväl landshövdingen som dennes ställföreträdare får förhinder,
fullgörs landshövdingens uppgifter av den tjänsteman som landshövdingen
bestämmer, i den mån annat inte följer av 26 §.

28 § Ärendena avgörs efter föredragning. Länsstyrelsen får, om annat inte
följer av 25 § eller av vad regeringen beslutat särskilt, bestämma att
ärenden som handläggs enligt 24 § avgörs utan föredragning.

Landshövdingen får ta över beredningen och föredragningen av ärenden, som
skall avgöras av styrelsen.

29 § Länsråden har rätt att närvara och yttra sig, när ärenden föredras
inför styrelsen, funktionsstyrelserna, landshövdingen eller dennes
ställföreträdare. Samma rätt har länspolischefen eller chefen för en
enhet såvitt gäller ärenden som hör till hans verksamhetsområde.

Vid sammanträde med rennäringsdelegationen får företrädare för
samefondens styrelse närvara och yttra sig men inte delta i besluten.

30 § Vägdirektören är föredragande i ärenden om allmänna vägar, om
vägmärken och säkerhetsanordningar samt om statsbidrag till väg- och
gatuhållning, till byggande av cykelleder, till byggande av
spåranläggningar för lokal kollektiv persontrafik eller till enskild
väghållning. Länsstyrelsen kan bestämma att vägdirektören skall besluta
ensam i sådana ärenden. Länsstyrelsen kan vidare bestämma att
vägdirektören skall besluta ensam eller på annat sätt delta i
handläggningen av andra ärenden som rör väg- och trafikväsendet.

Första stycket tillämpas inte på ärenden som avses i 36--38 eller 67 §
väglagen (1971:948) eller 11 § vägkungörelsen (1971:954). Länsstyrelsen
kan bestämma att vägdirektören på annat sätt än som beslutande eller
föredragande skall delta i handläggningen av sådana ärenden.

Länsstyrelsen får föreskriva att ärenden som rör trafik- och
vägplaneringen skall beredas av en särskild beredningsgrupp, i vilken
företrädare för länsstyrelsen är ordförande och vägdirektören vice
ordförande. Länsstyrelsen bestämmer beredningsgruppens sammansättning i
övrigt.

Länsstyrelsen får efter samråd med vägdirektören förordna någon annan
tjänsteman vid vägförvaltningen som är utsedd av vägverket att i
vägdirektörens ställe delta i handläggningen av ärenden som avses i
första, andra eller tredje stycket.

31 § Det finns särskilda bestämmelser om skyldighet för tjänstemän vid
skogsvårdsstyrelsen eller länsarbetsnämnden att, som föredragande eller
på annat sätt, delta i handläggningen av vissa ärenden och i övrigt
biträda länsstyrelsen.

32 § Av förordningen (1978:592) om vissa medbestämmandeformer i statlig
tjänst m.m. följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara
begränsad i vissa hänseenden.

33 § Föredraganden får själv eller genom någon annan tjänsteman begära in
förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos länsstyrelsen,
om inte annat är föreskrivet.

Särskilt samråd m.m.

34 § Om en central myndighet har meddelat beslut som rör lokalisering av
en anläggning eller fördelning av resurser inom länet och det inte finns
någon sökande, klagande eller annan part i ärendet, får länsstyrelsen
begära att regeringen omprövar beslutet, om länsstyrelsen finner detta
strida mot de regionalpolitiska målen för länet. Går beslutet emot
länsstyrelsens mening i frågan, skall den centrala myndigheten genast
underrätta länsstyrelsen om beslutet.

35 § Om länsstyrelsen har meddelat beslut av väsentlig betydelse för en
central myndighets verksamhet och det inte finns någon sökande, klagande
eller annan part i ärendet, skall länsstyrelsen genast underrätta den
centrala myndigheten om beslutet, om detta går emot den mening som har
uttalats av myndigheten eller dess regionala organ.

36 § I frågor som avses i 34 och 35 §§ bör samråd ske mellan den centrala
myndigheten eller dess regionala organ och länsstyrelsen.

Länsstyrelsen bör samråda med länsstyrelsen i ett annat län i frågor av
betydelse för båda länen.

37 § Länsstyrelsen bör, i den mån det inte strider mot vad som är
föreskrivet i lag eller annan författning, informera motsvarande
myndighet i angränsande nordiska länder i sådana frågor om
samhällsplanering och regionala utvecklingsinsatser som kan antas ha
betydelse för den myndighetens verksamhet.

Tjänstetillsättningar m.m.

38 § Landshövdingen förordnas av regeringen för högst sex år.

39 § Bestämmelser om val av styrelsens övriga ledamöter och av
suppleanter för dessa finns i lagen (1976:891) om val av ledamöter i
länsstyrelses styrelse.

Ledamöter och suppleanter skall vara kyrkobokförda i länet. Bestämmelser
om krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha sådana uppdrag
finns i 11 kap. 9 § regeringsformen.

Bland ledamöterna och suppleanterna bör det finnas erfarenhet från
kommunal och landstingskommunal verksamhet och erfarenhet från verksamhet
i näringslivet och arbetstagarorganisationer.

Val av ledamöter eller suppleanter skall vara proportionellt, om det
begärs av minst så många ledamöter i landstinget som motsvarar den kvot,
vilken erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antal
personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall
den avrundas till närmast högre hela tal. Om förfarandet vid sådant
proportionellt val finns bestämmelser i lagen (1955:138) om
proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m.

Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även
bestämmas i vilken ordning de skall kallas till tjänstgöring.

40 § Ledamöter och suppleanter i styrelsen väljs för tre år, räknat från
och med den 1 januari året efter det år då val i hela riket av
landstingsledamöter har ägt rum. Om val till landstinget som har valt
ledamöter och suppleanter i styrelsen har upphävts och omval har ägt rum
eller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och
mandatfördelningen mellan parterna därvid har ändrats, upphör uppdragen
för ledamöterna och suppleanterna två månader efter det att omvalet eller
sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den förnyade
sammanräkningen har avslutats, skall landstinget förrätta nytt val av
ledamöter och suppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden.

Upphör en ledamot eller suppleant att vara behörig, förfaller hans
uppdrag omedelbart.

Om en ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgår under
tjänstgöringstiden, inträder en suppleant i ledamotens ställe för
återstoden av tjänstgöringstiden. Suppleanten inträder enligt den ordning
mellan suppleanterna som har bestämts vid valet. Om en ledamot eller
suppleant som inte har utsetts vid proportionellt val avgår, utses en ny
ledamot eller suppleant för återstoden av tjänstgöringstiden.

41 § Ledamöter och suppleanter i funktionsstyrelserna och i rådet för
kommunikationsfrågor utses för tre år, räknat från och med den 1 juli
1986. Ledamöterna och suppleanterna skall vara kyrkobokförda i länet. De
skall ha insikt i och intresse för de frågor som rör respektive
sakområde.

Tre av ledamöterna i rennäringsdelegationen skall vara rennäringsutövare.
De utses efter samråd med Svenska samernas riksförbund.

42 § Upphör en ledamot eller suppleant i en funktionsstyrelse eller i
rådet för kommunikationsfrågor att vara behörig, förfaller hans uppdrag
omedelbart.

Om uppdragen för ledamöterna och suppleanterna i länsstyrelsens styrelse
upphör av skäl som anges i 40 § första stycket, upphör samtidigt
uppdragen för ledamöterna och suppleanterna i funktionsstyrelserna och i
rådet för kommunikationsfrågor.

Om landstinget av skäl som anges i 40 § första stycket väljer ny
styrelse, skall den nya styrelsen utse ledamöter och suppleanter i
funktionsstyrelserna och i rådet för kommunikationsfrågor för återstoden
av tjänstgöringstiden.

43 § Tjänster som länsråd tillsätts av regeringen efter anmälan av
landshövdingen.

Tjänster som länspolischef, biträdande länspolischef, enhetschef och
skolinspektör tillsätts av regeringen efter förslag av länsstyrelsen.

Militärassistenter förordnas av överbefälhavaren, när det gäller en
officer på aktiv stat. I andra fall förordnas de av regeringen efter
förslag av länsstyrelsen.

Andra tjänster tillsätts av länsstyrelsen.

Förordnande att vara landshövdingens ställföreträdare meddelas av
regeringen efter anmälan av landshövdingen.

44 § Innan länsstyrelsen avger förslag eller beslutar om tillsättning av
de tjänster som anges i följande sammanställning, skall länsstyrelsen
samråda med de i sammanställningen angivna myndigheterna.

1. Tjänster som tillsätts av regeringen efter förslag av
länsstyrelsen

---------------------------------------------------------------------
Tjänst som                         Samrådsmyndighet
---------------------------------------------------------------------

naturvårdsdirektör                 statens naturvårdsverk
länsarkitekt                       statens planverk
överlantmätare                     statens lantmäteriverk
försvarsdirektör                   överstyrelsen för civil
                                   beredskap
länsveterinär                      lantbruksstyrelsen och statens
                                   livsmedelsverk
länsantikvarie                     riksantikvarieämbetet och
                                   statens historiska museer
länsbostadsdirektör                bostadsstyrelsen
lantbruksdirektör                  lantbruksstyrelsen
chef för rennäringsenheten         lantbruksstyrelsen
länsskolinspektör och              skolöverstyrelsen
skolinspektör
chef för fiskeenheten              fiskeristyrelsen
länspolischef och biträdande       rikspolisstyrelsen
länspolischef


2. Tjänster som tillsätts av länsstyrelsen

---------------------------------------------------------------------
Tjänst som                         Samrådsmyndighet
---------------------------------------------------------------------

handläggare som huvudsakli-        socialstyrelsen
 gen fullgör arbetsuppgifter
 inom hälsoskyddet
handläggare som huvudsakli-        socialstyrelsen
 gen fullgör arbetsuppgifter
 enligt socialtjänstlagstiftningen
 eller enligt lagen (1977:293) om
 handel med drycker
föreståndare för priskon-          statens pris- och kartell-
 toret                              nämnd

45 § För behörighet till tjänst som länspolischef eller biträdande
länspolischef fordras juris kandidatexamen eller juristexamen samt
föreskriven polischefsutbildning.

46 § Bara svenska medborgare får inneha eller utöva tjänst som
länsråd, enhetschef eller chef för det kansli som biträder
landshövdingen och chefstjänstemännen.

47 § Om en tjänst har kungjorts ledig i Post- och Inrikes Tidningar,
skall länsstyrelsens beslut om eller förslag till tillsättning eller
beslut att inte tillsätta tjänsten tillkännages på samma sätt.
Länsstyrelsen får i stället tillkännage beslutet eller förslaget genom
anslag på länsstyrelsens anslagstavla, om underrättelse om beslutet eller
förslaget samtidigt sänds till varje sökande som inte är tjänsteman hos
länsstyrelsen.

48 § I fråga om beslut eller förslag om tjänstetillsättning eller beslut
om att inte tillsätta en tjänst räknas överklagandetiden, om
tillkännagivandet sker genom kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar,
från dagen för införandet i tidningen och, om tillkännagivandet sker
genom anslag på länsstyrelsens anslagstavla, från den dagen anslaget
skedde. Detsamma gäller beslut om långtidsvikariat som tillsätts på samma
sätt som tjänsten.

Övriga bestämmelser

49 § Bisysslebesked enligt 37 § andra stycket anställningsförordningen
(1965:601) lämnas av länsstyrelsen i fråga om andra tjänster som
tillsätts av regeringen än tjänster som landshövding, länsråd eller
länspolischef.

50 § Bestämmelserna om statens ansvarsnämnd i 15 kap. 4 § första stycket
lagen (1976:600) om offentlig anställning gäller enhetschefer och
biträdande länspolischefen.