Lag (2018:558) om företagshemligheter

Lagens innehåll

1 § Lagen innehåller bestämmelser om skadestånd, 
vitesförbud och straff vid obehöriga angrepp på 
företagshemligheter.

Lagen genomför delvis Europaparlamentets och rådets direktiv 
2016/943/EU av den 8 juni 2016 om skydd mot att icke röjd 
know-how och företagsinformation (företagshemligheter) 
olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs.

Vad som avses med företagshemlighet

2 § Med företagshemlighet avses i denna lag information 

1. om affärs- eller driftförhållanden i en näringsidkares 
rörelse eller i en forskningsinstitutions verksamhet, 

2. som varken som helhet eller i den form dess beståndsdelar 
ordnats och satts samman är allmänt känd hos eller 
lättillgänglig för den som normalt har tillgång till 
information av det aktuella slaget, 

3. som innehavaren har vidtagit rimliga åtgärder för att 
hemlighålla, och 

4. vars röjande är ägnat att medföra skada i 
konkurrenshänseende för innehavaren. 

Erfarenheter och färdigheter som en arbetstagare har fått vid 
normal yrkesutövning är inte en företagshemlighet. Inte 
heller är information om något som utgör ett brott eller 
annat allvarligt missförhållande en företagshemlighet.

Andra uttryck i lagen

3 § Med angrepp på en företagshemlighet avses att någon 
utan innehavarens samtycke 

1. bereder sig tillgång till, tillägnar sig eller på något 
annat sätt anskaffar företagshemligheten, 

2. utnyttjar företagshemligheten, eller 

3. röjer företagshemligheten. 

Med utnyttjande av en företagshemlighet ska även avses att 
någon tillverkar varor vars formgivning, egenskaper, 
funktion, tillverkning eller marknadsföring gynnas avsevärt 
av en angripen företagshemlighet. Detsamma gäller då någon 
bjuder ut sådana varor till försäljning, för ut dem på 
marknaden eller importerar, exporterar eller lagrar sådana 
varor för dessa ändamål.

Lagen gäller obehöriga angrepp på företagshemligheter

4 § Lagen gäller endast obehöriga angrepp på 
företagshemligheter. 

Som ett obehörigt angrepp anses aldrig att någon angriper en 
företagshemlighet för att offentliggöra eller inför en 
myndighet eller ett annat behörigt organ avslöja något som 

1. skäligen kan misstänkas utgöra brott med fängelse i 
straffskalan, eller 

2. kan anses utgöra något annat missförhållande och 
offentliggörandet eller avslöjandet sker till skydd för 
allmänintresset.

Skadeståndsansvar

5 § Den som gör sig skyldig till brott enligt 26 eller 
27 § ska ersätta den skada som uppkommer genom brottet 
eller genom att företagshemligheten utnyttjas eller röjs.

6 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet angriper en 
företagshemlighet hos en näringsidkare eller en 
forskningsinstitution som han eller hon i förtroende har fått 
del av i samband med en affärsförbindelse med näringsidkaren 
eller forskningsinstitutionen, ska ersätta den skada som 
uppkommer genom förfarandet.

7 § En arbetstagare som uppsåtligen eller av oaktsamhet 
angriper en företagshemlighet hos arbetsgivaren som han eller 
hon fått del av i sin anställning under sådana förhållanden 
att han eller hon insåg eller borde ha insett att den inte 
fick avslöjas ska ersätta den skada som uppkommer genom 
förfarandet.

Om ett utnyttjande eller röjande har ägt rum sedan 
anställningen upphört gäller ansvaret enligt första stycket 
endast om det finns synnerliga skäl.

8 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar 
eller röjer en företagshemlighet, som han eller hon i 
egenskap av part eller partsrepresentant har fått del av på 
grund av en domstols beslut, ska ersätta den skada som 
uppkommer genom förfarandet.

Om parten eller partsrepresentanten i sin tur låter någon 
annan få del av företagshemligheten i anledning av målet 
eller ärendet, och den personen uppsåtligen eller av 
oaktsamhet utnyttjar eller röjer företagshemligheten, ska den 
andra personen ersätta den skada som uppkommer genom 
förfarandet.

Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer 
en företagshemlighet som han eller hon har fått del av vid en 
domstolsförhandling som har hållits inom stängda dörrar ska 
ersätta den skada som uppkommer genom förfarandet.

9 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet angriper en 
företagshem-lighet som, enligt vad han eller hon inser eller 
bör inse, i ett tidigare led har angripits av någon annan, 
ska ersätta den skada som uppkommer genom förfarandet.

10 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet annars 
anskaffar en före-tagshemlighet ska ersätta den skada som 
uppkommer genom förfarandet eller genom att han eller hon 
därefter uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller 
röjer företagshemligheten. 

Första stycket gäller inte om innehavaren av 
företagshemligheten är en juridisk person och den som har 
utfört angreppet är styrelseledamot eller revisor i den 
juridiska personen och angreppet har utförts vid fullgörandet 
av uppdraget.

Skadeståndets storlek

11 § När storleken på skadeståndet enligt 5–10 §§ bestäms 
ska hänsyn tas även till intresset hos innehavaren av 
företagshemligheten av att den inte obehörigen angrips och 
till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk 
betydelse. 

Om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt 
falla bort.

Vitesförbud

12 § Rätten får vid vite förbjuda den som har angripit en 
företagshemlighet att fortsätta angripa företagshemligheten. 

Rätten får besluta om ett vitesförbud också mot den som har 
handlat på ett sätt som medför att ett angrepp på en 
företagshemlighet är nära förestående. 

Ett vitesförbud får hävas på talan av den som förbudet 
gäller, om ändamålet med förbudet har förlorat sin 
betydelse.

13 § Rätten får vid vite förbjuda den som har angripit en 
företagshemlig-het, och därigenom orsakat att informationen 
inte längre är företagshemlig enligt 2 §, att för viss tid 
utnyttja informationen.

Interimistiska vitesförbud

14 § Om sökanden visar att det finns sannolika skäl för 
att en företagshemlighet har angripits och det skäligen kan 
befaras att motparten genom att fortsätta angreppet förringar 
värdet av företagshemligheten, får rätten besluta om ett 
vitesförbud enligt 12 § för tiden fram till dess att målet 
slutligt har avgjorts eller något annat har beslutats. Rätten 
får under motsvarande förutsättningar besluta om förbud även 
då ett angrepp på en företagshemlighet är nära förestående. 

Avser angreppet utnyttjande av en företagshemlighet får 
rätten avslå en begäran om förbud mot utnyttjande av 
företagshemligheten, eller upphäva ett beslut om ett sådant 
förbud som har meddelats med stöd av första stycket, om 

1. motparten ställer säkerhet för den ersättning som han 
eller hon kan bli skyldig att betala till innehavaren, och 

2. utnyttjandet inte medför att hemligheten röjs.

15 § Om sökanden visar att det finns sannolika skäl för 
att motparten har angripit en företagshemlighet och därigenom 
orsakat att informationen inte längre är företagshemlig 
enligt 2 §, får rätten besluta om ett vitesförbud enligt 13 § 
för tiden fram till dess att målet slutligt har avgjorts 
eller något annat har beslutats.

16 § I frågor som avses i 14 och 15 §§ ska rätten tillämpa 
15 kap. 5–8 §§ rättegångsbalken, om inte något annat 
föreskrivs i denna lag.

I fråga om överklagande av beslut enligt 14 och 15 §§ och i 
fråga om handläggningen i högre rätt gäller rättegångsbalkens 
bestämmelser om överklagande av beslut enligt 15 kap. 
rättegångsbalken.

Andra åtgärder som rätten får vidta vid ett angrepp på en 
företagshemlighet

17 § Om någon har angripit en företagshemlighet får rätten 
efter vad som är skäligt besluta att en handling eller ett 
föremål som den som har utfört angreppet har i sin besittning 
och som innefattar hemligheten, ska överlämnas till 
innehavaren av företagshemligheten. Rätten får besluta att 
överlämnandet ska ske mot lösen, om det finns skäl för det. 

Om handlingen eller föremålet inte kan överlämnas utan 
olägenhet, får rätten efter vad som är skäligt besluta att 
handlingen eller föremålet ska återkallas från marknaden, 
förstöras, ändras eller utsättas för någon annan åtgärd som 
är ägnad att förebygga missbruk. Ett sådant beslut får fattas 
även om handlingen eller föremålet inte finns i angriparens 
besittning. 

Rätten får besluta om åtgärder enligt första och andra 
styckena även mot den som har handlat på ett sätt som medför 
att ett angrepp på en företagshemlighet är nära 
förestående.

18 § I fråga om varor vars formgivning, egenskaper, 
funktion, tillverkning och marknadsföring gynnas avsevärt av 
en angripen företagshemlighet, får rätten besluta om åtgärder 
enligt 17 § även om varorna inte innefattar 
företagshemligheten.

19 § En åtgärd enligt 17 § ska bekostas av angriparen, om 
det inte finns särskilda skäl mot det.

20 § Ett beslut enligt 17 § ska inte meddelas om ett 
förverkande eller någon annan åtgärd som kan förhindra 
missbruk ska beslutas enligt 36 kap. brottsbalken.
Lag (2024:884).

Utnyttjande av en företagshemlighet mot 
ekonomisk ersättning

21 § På yrkande av den som har angripit 
företagshemligheten får rätten, i stället för att besluta om 
ett förbud mot utnyttjande av en företagshemlighet enligt 
12 § eller åtgärder enligt 17 §, ge tillstånd för honom eller 
henne att mot skälig ersättning till innehavaren utnyttja 
företagshemligheten. 

Ett beslut om tillstånd får meddelas endast om 

1. företagshemligheten i ett tidigare led har angripits av 
någon annan, 

2. den som begär tillståndet vid tiden då han eller hon 
påbörjade angreppet inte kände till, och inte borde ha känt 
till, att företagshemligheten tidigare angripits, 

3. ett förbud enligt 12 § eller en åtgärd enligt 17 § skulle 
innebära en oproportionerligt stor skada för den som begär 
tillståndet, och 

4. ett utnyttjande inte medför att företagshemligheten röjs. 

Ersättningen får inte överstiga summan av de avgifter, 
royaltyer eller liknande ersättningar som skulle ha betalats 
om den som begärt tillståndet hade inhämtat innehavarens 
medgivande till att utnyttja företagshemligheten.

Frågor om talan i domstol

22 § En talan enligt 12–15, 17 och 18 §§ förs av 
innehavaren av företagshemligheten. 

En talan enligt 12–15, 17 och 18 §§ får föras även i samband 
med åtal för brott som avses i 26 och 27 §§.

23 § En talan om utdömande av vite förs vid den domstol 
som i första instans har beslutat om vitesförbudet. Talan 
förs av den som har ansökt om förbudet. I samband med en 
sådan talan får talan föras om ett nytt vitesförbud.

Preskription och preklusion

24 § En talan om skadestånd enligt denna lag får endast 
avse skada som har uppkommit under de fem senaste åren innan 
talan väcktes. För skada som har uppkommit dessförinnan är 
rätten till skadestånd förlorad (preskription). 

En talan om förbud eller andra åtgärder enligt denna lag ska 
väckas inom fem år från det att innehavaren fått kännedom 
eller borde ha fått kännedom om det angrepp eller nära 
förestående angrepp på en företagshemlighet som talan grundas 
på. Om talan inte väcks inom denna tid, är rätten att föra 
talan förlorad (preklusion).

Spridning av information om dom

25 § På yrkande av innehavaren får rätten i ett mål om 
angrepp på en företagshemlighet besluta att den som har 
angripit företagshemligheten ska bekosta lämpliga åtgärder 
för att sprida information om domen i målet, om det är 
skäligt. Rätten ska vid skälighetsbedömningen beakta vad 
informationsspridningen kan medföra för en enskild persons 
integritet och anseende.

Rätten får under motsvarande förutsättningar besluta om 
informationsspridning också i ett mål om ett nära förestående 
angrepp på en företagshemlighet.

Straff

26 § Den som uppsåtligen och olovligen bereder sig 
tillgång till en företagshemlighet ska dömas för 
företagsspioneri till böter eller fängelse i högst två år 
eller, om brottet är grovt, till fängelse i lägst sex månader 
och högst sex år. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska 
det särskilt beaktas om gärningen har varit av särskilt 
farlig art, avsett betydande värde eller inneburit 
synnerligen kännbar skada. 

För försök eller förberedelse till företagsspioneri ska det 
dömas till ansvar enligt 23 kap. brottsbalken. 

Det ska inte dömas till ansvar enligt denna paragraf om 
gärningen är belagd med strängare straff i brottsbalken.

27 § Den som uppsåtligen anskaffar en företagshemlighet 
med vetskap om att den som tillhandahåller hemligheten eller 
någon före honom eller henne i sin tur har berett sig 
tillgång till denna genom en gärning som avses i 26 §, ska 
dömas för olovlig befattning med företagshemlighet till böter 
eller fängelse i högst två år eller, om brottet är grovt, 
till fängelse i högst fyra år.

Det ska inte dömas till ansvar enligt denna paragraf om 
gärningen är belagd med strängare straff i brottsbalken.

28 § Den som har brutit mot en tystnadsplikt som följer av 
denna lag får inte på grund av den överträdelsen göras 
ansvarig enligt 20 kap. 3 § brottsbalken. 

Den som har brutit mot ett vitesförbud enligt denna lag får 
inte dömas till straff för en gärning som omfattas av 
förbudet.


Övergångsbestämmelser

2018:558

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2018.

2. Genom lagen upphävs lagen (1990:409) om skydd för 
företagshemligheter. 

3. Den upphävda lagen gäller fortfarande för angrepp på en 
företagshemlighet som har utförts före ikraftträdandet. I 
fråga om straffansvar finns särskilda bestämmelser i lagen 
(1964:163) om införande av brottsbalken.