PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Kungörelse (1965:537) om beräkning av  skatteunderlag vid bestämmande av  statsbidrag i vissa fall 

Kungl. Maj:t har, med stöd av riksdagens beslut, funnit gott förordna  
som följer. 

När statsbidrag till kommun bestämmes i förhållande till  
skatteunderlaget i kommunen, gäller som skatteunderlag för visst år  
det antal skattekronor och skatteören, som vid samma års taxering  
påförts de skattskyldiga, med tillägg av det antal skattekronor som  
staten skall tillskjuta enligt förordningen den 3 juni 1965 (nr 268)  
om skatteutjämningsbidrag och som jämte antalet skattekronor och  
skatteören enligt taxeringen ligger till grund för beslut om  
utdebitering för det följande året. 

Övergångsbestämmelser 

1965:537 

Denna kungörelse träder i kraft den 1 januari 1966, då kungörelsen den 
27 april 1962 (nr 141) angående beräknande av skatteunderlag för  
fastställande av statsbidrag i vissa fall m. m. skall upphöra att  
gälla. Äldre bestämmelser skola dock alltjämt tillämpas vid beräkning  
av skatteunderlag enligt 1965 eller tidigare års taxeringar.
Kungörelse (1965:561) om statistiska uppgifter angående vägtrafikolyckor

1 § Om en vägtrafikolycka med personskada har inträffat, ska
Polismyndigheten rapportera det till Transportstyrelsen
snarast och senast sju dagar efter det att Polismyndigheten
fått kännedom om olyckan. Förordning (2014:1244).

2 § Om ett dödsfall har inträffat till följd av en
vägtrafikolycka, ska Polismyndigheten rapportera det till
Transportstyrelsen snarast och senast fem dagar efter det att
Polismyndigheten fick kännedom om dödsfallet. Rapporteringen
ska avse vägtrafikolyckor då någon avlidit vid olyckan eller
som en följd av en sådan olycka inom 30 dagar från
olyckstillfället. Förordning (2014:1244).

3 § Transportstyrelsen får efter samråd med Trafikanalys och
Polismyndigheten meddela de ytterligare föreskrifter som
behövs för rapporteringen. Förordning (2014:1244).

Övergångsbestämmelser

1965:561

Denna kungörelse träder i kraft den 1 januari 1966, då 
kungörelsen den 21 april 1939 (nr 144) angående statistiska 
uppgifter om vägtrafikolyckor skall upphöra att gälla. 
Bestämmelserna i den äldre kungörelsen äga dock fortfarande 
tillämpning i fråga om olycka som inträffat före den 1 januari 
1966.
Lag (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. 

1 § Om sådant anställnings- eller arbetsvillkor för arbetstagare hos
kommun, som må bestämmas genom avtal, enligt lag eller särskilt beslut
av riksdagen skall fastställas under medverkan av regeringen eller
myndighet som regeringen bestämmer, skall statens arbetsgivarverk på
kommunens vägnar föra förhandling samt sluta och uppsäga
kollektivavtal om villkoret eller på annat sätt enhetligt reglera
detta.

Med kommun likställas i denna lag landstingskommun, kommunalförbund,
församling, kyrklig samfällighet, allmän försäkringskassa och annan
arbetsgivare med offentlig ställning. Lag (1982:101).

2 § Har kollektivavtal enligt 1 § slutits på kommuns vägnar, skall
kommunen inom yrkesgrupp och område som avses i avtalet tillämpa detta
även på arbetstagare som icke omfattas av avtalet eller annat
tillämpligt kollektivavtal. Gäller mer än ett kollektivavtal för samma
yrkesgrupp och område, bestämmer statens arbetsgivarverk vilka villkor
som skola tillämpas för arbetstagare som icke omfattas av
kollektivavtal. Lag (1979:215).

3 § Beslut om lockout eller annan stridsåtgärd vid konflikt om
anställnings- eller arbetsvillkor som avses i 1 § meddelas på kommuns
vägnar av statens arbetsgivarverk. Lag (1979:215).

4 § Vid tillämpningen av kollektivavtal som slutits enligt 1 § eller
avtal om anställnings- eller arbetsvillkor i överensstämmelse med
sådant kollektivavtal skall kommun följa föreskrifter och anvisningar
som arbetsgivarverket meddelar. Saknas föreskrifter eller anvisningar,
skall kommunen inhämta sådana från arbetsgivarverket. Lag
(1979:215).

5 § I tvist om avtal angående anställnings- eller arbetsvillkor som
avses i 1 § eller om påföljd för otillåten stridsåtgärd vid konflikt
om sådant villkor företrädes kommun såväl vid som utom domstol av
statens arbetsgivarverk.

När arbetsgivarverket enligt första stycket företräder kommun vid
domstol, skall kommunen ersätta staten dess kostnad med anledning
härav. Lag (1979:215).

6 § Bestämmelserna i 2 och 4 §§ gälla i tillämpliga delar även när
anställnings- eller arbetsvillkor som avses i 1 § regleras enhetligt
på annat sätt än genom kollektivavtal.

7 § Som arbetstagare skall vid tillämpningen av denna lag anses även
den som, utan att vara anställd hos kommun, utför arbete för kommuns
räkning och därvid till kommunen intager en beroende ställning av
väsentligen samma art som en arbetstagares till arbetsgivaren.
Kommunen skall anses som arbetsgivare enligt lagen.

8 § Regeringen må förordna att bestämmelse i denna lag om statens
arbetsgivarverk i stället skall gälla regeringen.

Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, arbetsgivarverket må
överlämna till annan statlig myndighet eller till arbetsgivaren att
handlägga fråga som enligt lagen ankommer på arbetsgivarverket. Lag
(1979:215).

Övergångsbestämmelser

1994:297 har upphävts genom lag (1994:1659).
Kungörelse (1965:577) med tillämpningsföreskrifter  till lagen om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. 

1 § Kollektivavtal om anställnings- eller arbetsvillkor som avses i 
lagen om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. 
och tillhör regeringens eller riksdagens prövning slutes under förbehåll 
om regeringens godkännande. Förordning (1977:155). 

2 § Statens arbetsgivarverk meddelar de föreskrifter som behövs för 
tillämpningen av kollektivavtal som verket har slutit eller avtal om 
anställnings- eller arbetsvillkor i överensstämmelse med sådana 
kollektivavtal. 

Första stycket tillämpas också när verket har enhetligt reglerat 
anställnings- eller arbetsvillkor på något annat sätt än genom 
kollektivavtal. Förordning (1984:783). 

3 § Statens arbetsgivarverk får lämna över till annan statlig myndighet 
eller till arbetsgivaren att handlägga fråga som enligt lagen (1965:576) 
om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. eller 
denna kungörelse ankommer på verket. Förordning (1978:815). 

4 § När enligt kollektivavtal en fråga om lönesättning för en 
arbetstagare skall prövas av arbetsgivaren, får 

-- arbetsgivarens beslut i frågan om lönesättningen inte överklagas, 

-- arbetsgivarens beslut i fråga om andra anställningsvillkor inte 
överklagas, om det gäller en nyanställning. Förordning (1990:1171).
Kungörelse (1965:610) angående tillämpning i  förhållande till Island av en mellan Sverige, Danmark, Finland och Norge träffad överenskommelse om  upphävande av passkontrollen vid de internordiska gränserna 

Sedan Island den 24 september 1965 tillträtt den mellan Sverige, 
Danmark, Finland och Norge den 12 juli 1957 träffade överenskommelsen 
om upphävande av passkontrollen vid de internordiska gränserna, har 
Kungl. Maj:t funnit gott förordna, att överenskommelsen skall lända 
till efterrättelse i förhållande till Island från och med den 1 
januari 1966.
Kungörelse (1965:63) om skyldighet för  domstol att underrätta lantbruksstyrelsen om  dom i vissa brottmål 

Domstol skall, så snart det kan ske, till lantbruksstyrelsen sända 
avskrift av dom varigenom veterinär 

a) dömts till fängelse för brott, som han förövat under utövning av 
veterinäryrket, eller dömts till fängelse i minst sex månader för 
annat brott; 

b) funnits skyldig till obehörig utövning av veterinäryrket eller till 
medverkan till sådant brott; 

c) funnits skyldig till medverkan till smittfarligt kvacksalveri på 
djur. 

När domen vunnit laga kraft, skall domstolen, så snart det kan ske, 
underrätta lantbruksstyrelsen därom. Förordning (1975:771).
Förordning (1965:668) med instruktion för statens nämnd för arbetstagares uppfinningar

Inledande bestämmelser

1 § Allmänna verksstadgan (1965:600) skall, med undantag av 3 § 3 samt
15 och 16 §§ samt i övrigt på det sätt som följer av denna instruktion,
tillämpas på statens nämnd för arbetstagares uppfinningar.

Med chefen förstås nämndens ordförande.

Nämnden skall varje år före den 15 september till revisionskontoret vid
kammarkollegiet lämna räkenskaps- och redovisningshandlingar. Förordning
(1982:438).

Uppgifter

2 § Nämnden skall på begäran av domstol, arbetsgivare eller arbetstagare
avge utlåtande i frågor som avse tillämpningen av lagen den 18 juni 1949
(nr 345) om rätten till arbetstagares uppfinningar.

3 § Nämnden skall varje år före den 1 september avge berättelse till
Kungl. Maj:t om verksamheten under det senaste budgetåret.

Organisation

4 § Om nämndens sammansättning gälla bestämmelserna i 10 § lagen om
rätten till arbetstagares uppfinningar.

5 § Hos nämnden finnes en sekreterare.

I mån av behov och tillgång på medel äger nämnden anlita experter och
sakkunniga.

Ärendenas handläggning

6 § Ärende avgöres av nämnden i plenum.

I arbetsordning eller genom särskilt beslut må nämnden överlämna åt
ordföranden att avgöra annat ärende än sådant som avses i 2 §, om
ärendet icke är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på
nämnden i plenum.

7 § Vid avgörande av ett pleniärende och vid muntlig förhandling skall
nämnden vara fulltalig.

Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning tillämpas
föreskrifterna i 16 kap. rättegångsbalken om omröstning i tvistemål.
Förordning (1986:834).

8 § Innan nämnden avger utlåtande som avses i 2 §, skall nämnden vid
behov bereda arbetsgivaren och arbetstagaren tillfälle att yttra sig
skriftligen eller vid muntlig förhandling inför nämnden.

9 § Om jäv mot ledamot gälla bestämmelserna i rättegångsbalken om jäv
mot domare.

10 § Sammanträde med nämnden hålles i Stockholm, om särskilda skäl icke
föranleda att det hålles på annan ort.

11 § Ärende avgöres efter muntlig förhandling eller efter föredragning
som ankommer på sekreteraren eller särskilt förordnad föredragande. I
arbetsordning eller genom särskilt beslut må medges att ärende som
handlägges enligt 6 § andra stycket avgöres utan föredragning.

Ordföranden må själv övertaga beredning och föredragning av ärende.

Sekreteraren äger närvara när ärende föredrages av annan.

12 § I 19 § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om rätt att
få en avvikande mening antecknad. Förordning (1986:834).

13 § Ordföranden eller sekreteraren äger infordra förklaring, upplysning
eller yttrande i ärende hos nämnden.

Tjänstetillsättning

14 § Sekreteraren utses av nämnden. Förordning (1971:296).

Besvär

15 § Mot nämndens beslut i ärende som avses i 2 § må talan icke föras.
Kungörelse (1965:7) angående tillämpning mellan Sverige och Island av vissa europeiska avtal  om social trygghet m.m. 

Kungl. Maj:t har funnit gott giva till känna, att följande av
Europarådets medlemsstater den 11 december 1953 undertecknade avtal för
Sveriges del trätt i kraft i förhållande till Island den 1 januari 1965,
nämligen

1) provisorisk europeisk överenskommelse om social trygghet vid ålderdom
och nedsatt arbetsförmåga samt för efterlevande,

2) provisorisk europeisk överenskommelse om social trygghet, dock ej vid
ålderdom och nedsatt arbetsförmåga eller för efterlevande,

3) europeisk konvention om social och medicinsk hjälp,

4) tilläggsprotokoll till ettvart av dessa avtal.

Här i riket bosatt flykting, som jämlikt tilläggsprotokollet till
avtalet under 1) skall likställas med medborgare i Island, skall ha
samma skyldighet som svensk medborgare att erlägga folkpensionsavgift
enligt lagen den 25 maj 1962 (nr 398) om finansiering av
folkpensioneringen. Sådan skyldighet föreligger dock icke för tiden före
den 1 januari 1967.
Kungörelse (1965:725) om eftergift av statsverkets rätt på grund av vissa garantiförbindelser

Kungl. Maj:t har funnit gott kungöra, att riksdagen beslutat efterge den 
rätt som kan tillkomma statsverket på grund av s.k. garantiförbindelser, 
vilka legat till grund för prövning av utlännings 
försörjningsmöjligheter i ärenden om visering för inresa i Sverige.
Förordning (1965:852) om ackord och avskrivning rörande vissa skatter 

1 § Bestämmelserna i 62 § tredje stycket uppbördslagen den 5 juni 1953 
(nr 272) om förutsättningarna för antagande av ackordsförslag samt i  
66 § första stycket och 67 § andra stycket samma lag om avskrivning  
gälla även annan skatt än sådan som avses i 1 § första stycket  
uppbördslagen, även om det ej är särskilt föreskrivet. 

Med skatt förstås i denna förordning statsmedel som i riksstaten  
hänföres till bevillning med undantag av postmedel och andra tullmedel 
än tull. 

2 § Behörig att antaga ackordsförslag eller avskriva skatt enligt 1 §  
är, om annat ej föreskrivits, den centrala beskattningsmyndigheten  
eller, om sådan ej finnes, länsstyrelsen. Mot beslut i sådant ärende  
får talan ej föras. Lag (1971:654). 

3 § Närmare föreskrifter för tillämpningen av denna förordning  
meddelas av Konungen.
Kungörelse (1965:86) om räntan på vissa lån med statlig kreditgaranti

Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att räntan på lån som avses i 
kungörelserna den 11 oktober 1946 (nr 676) angående statlig 
kreditgaranti för lån åt den, som avlagt akademisk eller därmed 
jämförlig examen, den 30 april 1948 (nr 210) angående statlig 
kreditgaranti för lån åt den som genomgått polisskola, den 16 juni 1950 
(nr 469) angående studielån med statlig kreditgaranti, den 30 juni 1952 
(nr 570) angående studielån med statlig kreditgaranti åt s.k. 
flyktingstudenter, den 31 maj 1957 (nr 276) med särskilda bestämmelser 
om studielån åt flyktingstudenter och den 30 juni 1959 (nr 436) med 
särskilda bestämmelser om studielån åt vissa utländska studerande, de 
båda sistnämnda kungörelserna i vad de avse studielån med statlig 
kreditgaranti, från och med den 1 maj 1965 tills vidare skall utgöra 6 
procent.
Kungörelse (1965:894) om tillgodoräkning i pensionshänseende av tid för tjänstledighet för bedrivande av forskningsarbete

Åtnjuter tjänsteman, på vilken statens allmänna
tjänstepensionsreglemente den 28 maj 1959 (nr 287) är tillämpligt och
för vilken avlöningsförmånerna fastställas under medverkan av Kungl.
Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer, tjänstledighet med
C-avdrag för att vid statlig institution bedriva forskningsarbete med
anslag från statligt forskningsråd eller annan statlig myndighet eller
från enskild person eller stiftelse, tillgodoräknas
tjänstledighetstiden honom för kvalifikationstids- och
tjänstårsberäkning enligt reglementet som om tjänstledigheten
åtnjutits för offentligt uppdrag.

Övergångsbestämmelse

Denna kungörelse träder i kraft den 1 januari 1966, då kungörelsen den
9 november 1962 (nr 570) om tillgodoräkning i löne- och
pensionshänseende av tid för tjänstledighet för bedrivande av
forskningsarbete skall upphöra att gälla.
Isbrytarkungörelse (1966:121) 

1 § Genom statens isbrytarverksamhet kunna fartyg som äro lämpade för
vintersjöfart erhålla bistånd med isbrytning och arbeten som äga
samband därmed i enlighet med vad som sägs i 2--4 §§.

2 § I svenska kustfarvatten och på sjövägarna dit utföres isbrytning
mellan öppet vatten till havs och farvatten som äro skyddade för
havsis, drivis, packis eller liknande ishinder.

I den omfattning sjöfartsverket bestämmer utföres brytning av svårare
is i Vänern, Mälaren och Ångermanälven.

Vid issvårigheter som icke lämpligen kunna bemästras utan statlig
isbrytarhjälp utföres undantagsvis och under begränsad tid isbrytning
åt den befolkning vid rikets kuster som är i väsentlig mån beroende av
sjövägarna.

För isbrytarverksamhet enligt första--tredje styckena utgår icke
särskild avgift. Kungörelse (1969:318).

3 § Isbrytning i samverkan med Danmark, Finland och Norge sker i
enlighet med vad därom särskilt överenskommits.

4 § När det kan ske utan åsidosättande av uppgift som anges i 2 §
eller som föranledes av överenskommelse enligt 3 §, får isbrytning
utföras på beställning och mot ersättning enligt taxa som fastställes
av Kungl. Maj:t eller, i den omfattning Kungl. Maj:t bestämmer, av
sjöfartsverket. Kungörelse (1969:318).

5 § Ledningen av statens isbrytarverksamhet utövas av sjöfartsverket
med biträde av statens isbrytardirektör. Kungörelse (1969:318).

6 § har upphävts genom kungörelse (1969:318).

7 § Sjöfartsverket får för isbrytarverksamheten upprätta
iskontor och utse isbrytarombud. För arbete vid iskontoren får
verket efter överenskommelse med Försvarsmakten anlita dess
personal. Om det finns särskilda skäl, får även civil personal
anställas.

Instruktion för iskontor eller isbrytarombud meddelas av
Sjöfartsverket. Förordning (1994:173).

8 § För statens isbrytarverksamhet används dels
statsisbrytarna, dels fartyg som Sjöfartsverket hyr, dels, efter
överenskommelse mellan Sjöfartsverket och Försvarsmakten,
fartyg som Försvarsmakten disponerar. Förordning (1994:173).

Vad som är föreskrivet för statsisbrytarna gäller i tillämpliga delar
fartyg som hyrs eller som Försvarsmakten disponerar.
Förordning (1994:173).

9 § För bemanningen av statsisbrytarna svarar Försvarsmaken. I
den mån sjöfartsverket begär det, handhar försvarets materielverk
drift och vård av statsisbrytarna. Förordning (1994:173).

10 §  Isflygspaning och annan flygning för statens
isbrytarverksamhet utförs av Försvarsmakten efter
överenskommelse mellan Sjöfartsverket och Försvarsmakten.

Om det finns särskilda skäl får Sjöfartsverket hyra luftfartyg för
ändamålet. Förordning (1994:173).

11 § Ytterligare föreskrifter rörande statens isbrytarverksamhet
meddelas av sjöfartsverket. Kungörelse (1969:318).
Kungörelse (1966:2) om nya sedlar på fem kronor

Kungl. Maj:t har, på framställning av fullmäktige i riksbanken, funnit 
gott kungöra, att sedlar på fem kronor av ny typ, godkänd av  
fullmäktige, komma att från riksbanken utlämnas i allmänna rörelsen  
från och med dag som fullmäktige bestämma. 

Den nya sedeln har följande storlek, beskaffenhet och utseende. 

/k/ Storlek: /-k/ 

Sedeln är 110 mm lång och 68 mm bred. 

/k/ Tryck: /-k/ 

Sedelns /k/ framsida /-k/ upptager ytterst till vänster en talong,  
omfattande ungefär en fjärdedel av sedelns yta. Denna är i övrigt,  
frånsett ytterkanterna, försedd med tryck. 

Upptill på sedeln äro tryckta orden SVERIGES RIKSBANK. 

På högra delen av tryckytan finnes en bild av Gustav Vasa i halvprofil 
med ansiktet vänt åt vänster; till höger om bilden är texten GUSTAV  
VASA 1523-1560 lodrätt inplacerad. 

På vänstra delen av tryckytan finnes en rosett i konstgravyr,  
omfattande en vase belagd  med valörsiffran 5. I tryckytans båda nedre 
och dess högra övre hörn är placerad valörsiffran 5. Omedelbart under  
bilden av Gustav Vasa och rosetten i konstgravyr löper ett band med  
texten Fem KRONOR. Därunder äro tryckta två namn i faksimile på  
ornament i konstgravyr. 

Tryckytan täckes i övrigt av diagonala våglinjer. 

Upptill på talongen finnes en konstgraverad rosett, som i sitt  
mittparti innehåller valörsiffran 5. Nedtill på talongen äro sedelns  
tryckår och nummer angivna. 

Trycket är i violett färg. Våglinjer, rosetter och övriga ornament äro 
dock i grön och orange färg.  Tryckår och nummer äro i röd färg. 

Sedelns /k/ baksida /-k/ upptager till höger en talong, på vilken  
upptill och nedtill är placerad valörsiffran 5. Ytan upptager i övrigt 
i konstgravyr utförda, stiliserade bilder av till vänster en spelande  
tjäder och till höger en gran. Nedtill på den sålunda dekorerade ytan  
och upptill på sedeln äro placerade konstgraverade ornament. Nedtill  
till vänster finnes valörsiffran 5. 
Trycket är i blå och rödbrun färg. 

/k/ Papper: /-k/ 

Papperet är gult och försett med vattenmärken bildande ett rutnät av  
diagonala våglinjer med siffran 5 inlag i rutorna. 

I papperet äro inlagda oregelbundet spridda blå och röda fibrer.
Virkesmätningslag (1966:209) 

1 § Virkesmätning, som avser sågtimmer av barrträd eller massaved och 
som är ämnad att ligga till grund för beräkning av vederlag för 
virket, skall utföras enligt föreskrifter som skogsstyrelsen meddelar.

Konungen äger förordna att visst slag av virke skall undantagas från 
tillämpningen av denna lag eller att lagen skall omfatta även virke av 
annat slag än som anges i första stycket.

2 § Med virkesmätning avses i denna lag bestämmande av virkets 
stycketal, dimensioner, volym eller vikt samt bedömande av virkets 
beskaffenhet och lämplighet för avsedd användning.

3 § Bryter någon uppsåtligen eller av oaktsamhet mot 1 §, dömes till 
böter.
Lag (1966:319) om rätt till sand-, grus- och stentäkt inom vissa allmänna vattenområden

Rätten till sand-, grus- och stentäkt inom allmänt vattenområde i 
Vänern, Vättern, Hjälmaren och Storsjön i Jämtland tillkommer staten. 

Övergångsbestämmelser 

1966:319 

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1966, då lagen den 5 juni 1953 (nr 
379) om rätt till sand-, grus- och stentäkt inom allmänt vattenområde 
upphör att gälla. 

I fråga om upplåtelse från kronan av rätt till sand-, grus- eller 
stentäkt inom allmänt vattenområde som skett före den 1 juli 1966 
gäller äldre lag.
Kungörelse (1966:320) om upplåtelse från staten av rätt till sand-, grus- eller stentäkt inom vissa allmänna vattenområden

1 § Om upplåtelse från staten av rätt till sand-, grus- eller stentäkt 
inom allmänt vattenområde i Vänern, Vättern, Hjälmaren eller Storsjön 
i Jämtland beslutar länsstyrelsen. 

Upplåtelse skall ske för viss tid, högst tio år, och avse visst 
område. Vid upplåtelsen skall bestämmas i vilken omfattning sand, grus 
eller sten får tagas. För upplåtelsen skall utgå ersättning, om den 
upplåtna rättens ringa omfattning eller annat särskilt skäl ej 
föranleder annat. 

Avtal skall upprättas skriftligen och upptaga samtliga villkor för 
upplåtelsen. I avtalet skall erinras om den prövning av verksamheten 
som kan fordras enligt annan lagstiftning. 

2 § Ersättning, som avses i 1 § andra stycket, skall erläggas till 
länsstyrelsen. 

Övergångsbestämmelser 

1966:320 

Denna kungörelse träder i kraft den 1 juli 1966. 

Genom denna kungörelse upphäves kungörelsen den 5 juni 1953 (nr 380) 
angående upplåtelse från kronan av rätt till sand-, grus- och stentäkt 
inom allmänt vattenområde. Den upphävda kungörelsen äger dock 
tillämpning i fråga om upplåtelse som skett före den 1 juli 1966.
Kungörelse (1966:341) om räntan på vissa lån med statlig kreditgaranti

Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att räntan på lån som avses i 
kungörelserna den 11 oktober 1946 (nr 676) angående statlig 
kreditgaranti för lån åt den, som avlagt akademisk eller därmed 
jämförlig examen, den 30 april 1948 (nr 210) angående statlig 
kreditgaranti för lån åt den som genomgått polisskola, den 16 juni 1950 
(nr 469) angående studielån med statlig kreditgaranti, den 30 juni 1952 
(nr 570) angående studielån med statlig kreditgaranti åt s.k. 
flyktingstudenter, den 31 maj 1957 (nr 276) med särskilda bestämmelser 
om studielån åt flyktingstudenter och den 30 juni 1959 (nr 436) med 
särskilda bestämmelser om studielån åt vissa utländska studerande, de 
båda sistnämnda kungörelserna i vad de avse studielån med statlig 
kreditgaranti, från och med den 1 juli 1965 tills vidare skall utgöra 
6,5 procent.
Förordning (1966:36) om vissa uppgifter från  näringsidkare 

1 § Den som driver näring inom landet är skyldig att på anmodan av
kommerskollegium lämna de uppgifter som fordras för kollegiets
befattning med landets råvaru- och bränsleförsörjning, nämligen om

1) produktion av varor och tillhandahållande av tjänster,

2) produktionsförmåga,

3) förbrukning av varor och anlitande av tjänster,

4) lager- och förrådshållning,

5) beställningar, köp, försäljningar och leveranser beträffande varor
och tjänster.

2 § Uppgift skall lämnas till kollegiet eller till annan myndighet som
kollegiet bestämmer efter samråd med myndigheten. Uppgift skall lämnas
inom tid som kollegiet föreskriver.

3 § Kollegiet skall tillse att uppgiftsskyldig eller den, som har att
medverka vid uppgifternas insamlande eller på annat sätt, icke
betungas onödigt.

4 § Närmare föreskrifter och anvisningar för tillämpningen av denna
kungörelse meddelas av kollegiet. Innan kollegiet meddelar
föreskrifter eller anvisningar som innebära icke endast obetydliga
förändringar i vad som förut tillämpats, skall kollegiet samråda med
organisation eller annan som kan anses företräda de uppgiftsskyldiga.

5 § Den som underlåter att fullgöra sin uppgiftsskyldighet eller
uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig uppgift döms, om
gärningen inte är belagd med straff i brottsbalken, till penningböter.
Allmänt åtal får väckas endast efter anmälan av kollegiet. Lag
(1991:290).

6 § har upphävts genom förordning (1980:875).
Förordning (1966:375) om beräkning av Sveriges sjöterritorium 

1 § Räta baslinjer som avses i 4 § andra stycket lagen om Sveriges
sjöterritorium sträcka sig mellan de punkter på strandlinjen vid lågt
vattenstånd som anges i bifogade förteckning (baslinjepunkter) eller,
vid hamn på öppen kust, över hamnmynningen.

Mellan baslinjepunkt 103 och gränsen mot Finland beräknas territorial
havet från en rät baslinje som sammanfaller med den räta linjen mellan
punkten 103 och det sydligaste skäret vid ön Selkäsarvi (ungefärligt
läge 65 o 36,2'N, 24 o 12,2'O).

2 § Där annat ej följer av 3 § andra stycket lagen om Sveriges
sjöterritorium beräknas territorialhavet så att varje punkt på
territorialgränsen ligger på ett avstånd av tolv nautiska mil från
närmaste punkt på strandlinje som avses i 4 § samma lag eller på rät
baslinje. Förordning (1978:961).

3 § Territorialgränsen och de räta baslinjerna mellan baslinje
punkterna skola genom sjöfartsverkets försorg utmärkas på sjökort, som
äro tillgängliga för allmänheten. Förordning (1978:961).
Förordning (1966:394) om rätt för resande  m.fl. att införa varor tull- och skattefritt 

1 § I den mån Konungen förordnar, äger resande eller den som utför
arbete på transportmedel åtnjuta tullfrihet för vara som icke införes
i handelssyfte eller för yrkesmässig förbrukning.

2 § I den mån Konungen förordnar, äger resande eller den som utför
arbete på transportmedel åtnjuta frihet även från sådan skatt eller
avgift som skolat erläggas till tullverket på grund av införsel av
vara som avses i 1 §.
Kungörelse (1966:40) om tjänstetidsbefordran och personlig placering i lönegrad i vissa fall 

1 § Denna kungörelse gäller tjänsteman med avlöningsförmåner som
fastställas under medverkan av Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl.
Maj:t bestämmer.

Tjänstetidsbefordran

2 § Om tjänstetidsbefordran beslutar den myndighet som bestämmer om
placering och uppflyttning i löneklass för tjänstemannen.

Tjänstetidsbefordran beslutas utan ansökan.

3 § Vid tjänstetidsbefordran inrättar myndigheten personlig extra
ordinarie tjänst för tjänstemannen. Personlig tjänst har samma
tjänstebenämning som den tjänst från vilken tjänstetidsbefordran
sker.

4 § Tjänsteman som får tjänstetidsbefordran behåller den ordinarie
eller extra ordinarie tjänst från vilken befordran sker.

Personlig placering i lönegrad i vissa fall

5 § Äger tjänsteman enligt tjänsteförteckningsavtal erhålla personlig
placering i lönegrad efter viss tids tjänstgöring, inrättar
vederbörande myndighet personlig tjänst för honom.

Personlig tjänst inrättas som extra ordinarie, om den tjänst från
vilken befordran sker är ordinarie eller extra ordinarie, och annars
som extra.

Tjänstemannen äger förena personlig tjänst med den tjänst från vilken
befordran sker. Kungörelse (1972:323).

6 § Personlig tjänst har samma tjänstebenämning som den tjänst från
vilken befordran sker. Kungörelse (1966:463).

7 § Vid tillämpning av 5 och 6 §§ likställes innehav av
vikariatslöneförordnande med innehav av extra tjänst.

Gemensamma bestämmelser

8 § Av bevis som utfärdas om anställning i personlig tjänst skall
framgå att anställningen avser personlig tjänst.

9 § Statsbidrag till avlöning och fortlöpande pensionsavgifter för
sådan tjänsteman inom statsunderstödd verksamhet som erhållit
personlig tjänst beräknas, efter kostnaderna för den personliga
tjänsten, enligt de grunder som gälla för den tjänst från vilken
befordran sker.

10 § För personlig tjänst gäller samma pensioneringsperiod som för
tjänst från vilken befordran sker.

Bilaga har upphävts genom kungörelse (1966:463).

Övergångsbestämmelser

1966:463

Denna kungörelse träder i kraft dagen efter den, då kungörelsen enligt
därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk
författningssamling. De nya bestämmelserna skola dock tillämpas från
och med den 1 juli 1966.

Den tjänstebenämning som enligt den upphävda bilagan gällt för
personlig tjänst i lönegrad A 7 får tillämpas även för tjänst i högre
lönegrad, som innehavaren av den personliga tjänsten erhåller efter
den 30 juni 1966.
Kungörelse (1966:406) angående tillämpning  av lagen den 10 december 1965 (nr 723) om erkännande och verkställighet av vissa utländska  domar och beslut angående underhåll till barn

Bestämmelserna i nämnda lag äger tillämpning beträffande avgöranden 
som meddelats 

1) efter den 28 februari 1966 i Belgien, Italien, Nederländerna, 
Schweiz, Förbundsrepubliken Tyskland eller Österrike, 

2) efter den 28 februari 1966 i Danmark eller Norge, med den   
begränsning som följer av 10 § i lagen, 

3) efter den 24 juli 1966 i Frankrike, 

4) efter den 23 augusti 1967 i Finland med den begränsning som följer 
av 10 § i lagen, 

5) efter den 2 augusti 1968 i Nederländska Antillerna, Aruba eller 
Surinam, 

6) efter den 1 oktober 1972 i Ungern eller Tjeckoslovakien, 

7) efter den 19 december 1972 i Liechtenstein, 

8) efter den 24 juni 1973 i Turkiet, 

9) efter den 8 november 1973 i Spanien, 

10) efter den 23 februari 1974 i Portugal. Förordning (1987:96).
Instruktion (1966:431) för vapenfrinämnden 

Inledande bestämmelser

1 § Allmänna verksstadgan (1965:600) skall, med undantag av 3 § 3 samt
15 och 16 §§ samt i övrigt på det sätt som följer av denna
instruktion, tillämpas på vapenfrinämnden.

Med chefen förstås vid tillämpningen av 5 § verksstadgan nämndens
ordförande och i övrigt chefen för nämndens kansli. Kungörelse
(1971:359).

Uppgifter

2 § Nämnden handlägger ärenden som avses i 10 och 13 §§ lagen den 3
juni 1966 (nr 413) om vapenfri tjänst.

3 § Nämnden skall varje år före den 1 april avge berättelse till
chefen för försvarsdepartementet om sin verksamhet under det senaste
året.

Organisation

4 § Om nämndens sammansättning gälla bestämmelserna i 10 § lagen om
vapenfri tjänst.

5 § Hos nämnden finnes ett kansli, som förestås av en chef.

Hos nämnden är i övrigt anställd personal i mån av behov och tillgång
på medel.

I mån av behov och tillgång på medel äger nämnden anlita experter och
sakkunniga. Kungörelse (1971:359).

Ärendenas handläggning

6 § Bestämmelserna i 11 § lagen om vapenfri tjänst äga tillämpning
även när nämnden avgör annat ärende än sådant som avses i 2 § ovan.

I arbetsordning eller genom särskilt beslut får överlämnas åt
ordföranden eller tjänsteman hos nämnden att avgöra annat ärende än
sådant som avses i 2 § ovan, om ärendet icke är av sådan beskaffenhet
att det bör avgöras enligt bestämmelserna i 11 § lagen om vapenfri
tjänst.

7 § Sammanträde med nämnden hålles i Stockholm, om särskilda skäl icke
föranleda att det hålles på annan ort.

8 § Ärende avgöres efter muntlig förhandling eller efter föredragning
som ankommer på chefen för kansliet eller särskilt förordnad
föredragande. I arbetsordning eller genom särskilt beslut kan medges
att ärende som handlägges enligt 6 § andra stycket avgöres utan
föredragning.

Ordföranden äger själv övertaga beredning och föredragning av ärende.

Chefen för kansliet äger närvara när ärende föredrages av annan.
Kungörelse (1971:359).

9 § I 19 § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om rätt att
få en avvikande mening antecknad. Förordning (1986:892).

10 § Ordföranden eller chefen för kansliet äger infordra förklaring,
upplysning eller yttrande i ärende hos nämnden. Kungörelse
(1971:359).

Tjänstetillsättning

11 § Tjänsten som chef för kansliet tillsättes av Kungl. Maj:t efter
anmälan av ordföranden.

Övriga tjänster tillsättas och annan personal antages av nämnden.
Kungörelse (1971:359).

Övriga bestämmelser

12 § har upphävts genom förordning (1980:757).
Kungörelse (1966:472) om upphävande av vissa föreskrifter om begränsning av pensionsbelopp  som utgår efter pensionstagares frånfälle 

Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att föreskrift om begränsning
till 1 000 kronor av sådant pensionsbelopp som utgår efter
pensionstagares frånfälle icke skall tillämpas beträffande den som
avlidit efter utgången av juni 1966.
Kungörelse (1966:482) med särskilda bestämmelser om trafik i samband med statsbesök

När det är påkallat i samband med besök av statschef eller medlem av
främmande makts regering eller annan utländsk person i liknande
ställning, får förare av polisfordon och av fordon som föres under
ledning av polisfordon underlåta att följa bestämmelserna i 40 § 1 mom.
första stycket, 50 § 2 mom. första stycket och 56 § 1 och 2 mom.
vägtrafikförordningen den 28 september 1951 (nr 648) samt bestämmelser
meddelade med stöd av 56 eller 61 § förordningen, om sådan ljussignal
som anges i 41 § 2 mom. vägtrafikförordningen ges från polisfordonet.
Ges från polisfordonet även sådan ljudsignal som anges i samma moment,
får föraren dessutom underlåta att följa bestämmelserna i 41 § 1 mom.,
48 § 1--3 mom. och 48 a § förordningen.

De särskilda förutsättningar för rätt att ge ljus- eller ljudsignal som
föreskrivas i vägtrafikförordningen gälla ej för polisfordon i de fall
som avses i denna kungörelse.

Polismyndigheten skall tillse att de särskilda åtgärder vidtagas som
trafiksäkerheten kräver.
Kungörelse (1966:554) om tillämpning  av avtal den 7 maj 1965 mellan  Sverige och Schweiz för undvikande  av dubbelbeskattning beträffande  skatter på inkomst och förmögenhet 

1 § Det mellan Sverige och Schweiz den 7 maj 1965 ingångna avtalet för 
undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och 
förmögenhet skall gälla för Sveriges del.

Avtalet har tagits in i bilaga 1. Förordning (1988:178).

2 § Vid tillämpningen av avtalet skall iakttas de anvisningar som finns 
intagna i bilaga 2. Förordning (1988:178).
Kungörelse (1966:565) om utskrivningsnämndernas verksamhetsområden m.m. 

1 § Följande utskrivningsnämnder med nedan angivna verksamhetsområden
skall finnas, nämligen

tre nämnder för Stockholms län: nämnden för nordöstra och nordvästra
sjukvårdsområdena, nämnden för västra sjukvårdsområdet och nämnden för
södra och sydvästra sjukvårdsområdena,

en nämnd för Södermanlands län med undantag av Katrineholms och
Nyköpings kommuner,

en nämnd för Katrineholms kommun,

en nämnd för Nyköpings kommun,

en nämnd för Kristianstads län med undantag av Ängelholms kommun,

en nämnd för Ängelholms kommun,

en nämnd för Malmöhus län med undantag av Helsingborgs, Landskrona och
Svalövs kommuner,

en nämnd för Helsingborgs, Landskrona och Svalövs kommuner,

en nämnd för Skaraborgs län med undantag av Skövde kommun,

en nämnd för Skövde kommun,

en nämnd för Västmanlands län med undantag av Sala kommun,

en nämnd för Sala kommun,

två nämnder för Västernorrlands län: nämnden för Sundsvalls, Timrå och
Ånge kommuner och nämnden för Härnösands, Kramfors, Sollefteå och
Örnsköldsviks kommuner,

en nämnd för Norrbottens län med undantag av Gällivare och Kiruna
kommuner,

en nämnd för Gällivare och Kiruna kommuner,

en nämnd för vart och ett av övriga län.

Utskrivningsnämnderna behandlar frågor om patienter som enligt lagen
(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall är
intagna på vårdinstitution inom verksamhetsområdet eller utskrivna eller
utskrivna på försök därifrån. För Stockholms län gäller dock att, om en
vårdinstitution eller en vårdavdelning inom ett sjukvårdsområde
organisatoriskt tillhör ett annat sjukvårdsområde, frågor rörande
patienter på den vårdinstitutionen eller vårdavdelningen behandlas av
utskrivningsnämnden för det senare området.

Beslut av utskrivningsnämnd i en fråga som avses i 6 § lagen (1985:569)
om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt
utvecklingsstörda m. fl. fattas av den nämnd inom vars verksamhetsområde
vårdhemmet eller specialsjukhuset är beläget. Beslut, som enligt vad nu
sagts skall fattas av utskrivningsnämnden för Helsingborgs, Landskrona
och Svalövs kommuner, fattas dock av den utskrivningsnämnd som finns för
övriga delar av Malmöhus län. Om det begärs av den tjänsteman som
utsetts enligt 7 § förstnämnda lag, fattas beslut av den nämnd inom vars
område den psykiskt utvecklingsstörde är bosatt.

Vad som sägs i tredje stycket har motsvarande tillämpning i ärenden som
avses i 22, 24 eller 28 § passlagen (1978:302).

En utskrivningsnämnd får benämnas efter namnet på den ort där nämnden
har sin huvudsakliga verksamhet. Förordning (1987:942).

2 § Kostnaderna för utskrivningsnämnds verksamhet bestridas av den som
inom nämndens verksamhetsområde driver det eller de sjukhus, där vård
beredes med stöd av lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i
vissa fall. Finnas flera som driva sådana sjukhus inom
verksamhetsområdet, bestrida de gemensamt kostnaderna med den
fördelning som de komma överens om.
Förordning (1966:566) med instruktion för utskrivningsnämnderna 

1 § Utskrivningsnämnd sammanträder på kallelse av ordföranden så ofta
omständigheterna föranleda det eller när någon av nämndens övriga
ledamöter begär det.

2 § Utskrivningsnämnds sammanträden hålls på den vårdinstitution där
patienten är intagen eller varifrån han har utskrivits eller
utskrivits på försök, om särskilda skäl ej föranleder annat.
Förordning (1982:1042).

3 § Utskrivningsnämnd biträds av en eller flera sekreterare som
förordnas av nämnden. Förordning (1986:880).

4 § Vid utskrivningsnämnds sammanträden skall föras protokoll, som
skall justeras av ordföranden.

Bestämmelsen i 19 § andra stycket förvaltningslagen (1986:223) om rätt
att få en avvikande mening antecknad skall inte tillämpas hos
utskrivningsnämnd. Förordning (1986:880).

5 § Utskrivningsnämnds beslut skall utan dröjsmål skriftligen delges
den som beslutet avser och annan som för talan i ärendet. Dessutom
skall underrättelse om beslutet tillställas överläkaren och såvitt
gäller ärenden enligt lagen (1985:569) om införande av lagen
(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.
vederbörande tjänsteman hos landstingskommunen. Förordning
(1986:570).

6 § har upphävts genom kungörelse (1972:30).

7 § Ordförande i utskrivningsnämnd skall övervaka att nämndens arbete
bedrives i föreskriven ordning och med största möjliga skyndsamhet.

8 § Utskrivningsnämnd skall varje år före den 1 mars avge berättelse
till psykiatriska nämnden om sin verksamhet under det senaste
kalenderåret. Berättelsen skall avges i två exemplar. I de delar
berättelsen avser ärenden enligt lagen (1985:569) om införande av
lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda
m.fl. skall berättelsen även avges till socialstyrelsen. Förordning
(1986:570).

9 § har upphävts genom förordning (1980:939).
Förordning (1966:567) med instruktion för psykiatriska nämnden

1 § Psykiatriska nämnden sammanträder på kallelse av ordföranden så
ofta omständigheterna föranleda det eller när minst två av nämndens
övriga ledamöter begära det.

2 § Nämndens sammanträden hålls i Stockholm. För behandling av vissa
ärenden får nämnden dock sammanträda på annan ort.

Skall muntlig förhandling hållas sammanträder nämnden på den
vårdinstitution, där den som ärendet avser är intagen eller inskriven
eller varifrån han utskrivits eller utskrivits på försök, om särskilda
skäl ej föranleder annat. Förordning (1982:1043).

3 § Nämnden biträds av en eller flera sekreterare som
förordnas av nämnden. Förordning (1986:881).

4 § Socialstyrelsen tillhandahåller nämnden sammanträdesrum,
kanslilokaler och biträdespersonal. Kungörelse (1968:152).

5 § Av andra myndigheter äger nämnden erhålla de upplysningar och det
biträde som fordras för dess verksamhet och kunna lämnas av
myndigheterna.

6 § Nämnden äger låta någon av läkarna i nämnden undersöka patient och
även inhämta utlåtande om denne av läkare som nämnden förordnar
särskilt. Sådant utlåtande skall grundas på personlig undersökning.

7 § Handlingarna i ärende som avgöres av nämnden skola granskas av
ledamöterna.

8 § Vid nämndens sammanträden skall föras protokoll, som skall
justeras av ordföranden.

Bestämmelsen i 19 § andra stycket förvaltningslagen (1986:223) om rätt
att få en avvikande mening antecknad skall inte tillämpas hos nämnden.
Förordning (1986:881)

9 § Nämndens beslut skall utan dröjsmål skriftligen delges den som
beslutet avser och annan som för talan i ärendet. Dessutom skall
underrättelse om beslutet tillställas vederbörande överläkare och
såvitt gäller ärenden enligt lagen (1985:569) om införande av lagen
(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.
vederbörande tjänsteman hos landstingskommunen. Innebär beslutet att
patienten inte skall vara intagen på sjukhus eller specialsjukhus
eller vårdhem för psykiskt utvecklingsstörda, skall sådan
underrättelse meddelas genom telegram eller på annat lika skyndsamt
sätt. Förordning (1986:571).

10 § Ordföranden skall övervaka att nämndens arbete bedrives i
föreskriven ordning och med största möjliga skyndsamhet.

11 § Nämnden skall varje år före den 1 april avge berättelse till
chefen för socialdepartementet om sin verksamhet under det senaste
kalenderåret. Vid berättelsen skall fogas ett exemplar av de
verksamhetsberättelser som utskrivningsnämnderna avgett till
psykiatriska nämnden. Förordning (1986:571).

12 § har upphävts genom förordning (1980:940).
Kungörelse (1966:568) om överlämnande av kommunala arkiv vid ändring i kommunal indelning

1 § Arkiv i en kommun, som läggs samman med en annan kommun enligt
lagen (1979:411) om ändring i rikets indelning i kommuner,
landstingskommuner och församlingar, överlämnas till den kommun som
bildas genom sammanläggningen. Arkiv i en kommun, som upplöses genom
delning enligt samma lag, överlämnas till den eller de kommuner som
regeringen bestämmer särskilt. Även i annat fall bestämmer regeringen,
om det behövs, att arkiv i en kommun som berörs av en
indelningsändring till viss del skall överlämnas till en annan kommun.
Förordning (1979:775).

2 § Arkivhandlingar överlämnas med leveransreversal som anger arkivets
serierubriker och årtal samt antalet band, buntar, pärmar, kortlådor,
mappar och lösa handlingar i varje serie.

Leveransreversal lämnas i tre exemplar, av vilka ett behålles av den
mottagande kommunen, ett med påtecknat bevis om mottagandet återställes
till den som överlämnat arkivhandlingarna och ett sändes till
landsarkivet.

3 § Om skyldighet för landsarkiv att lämna kommunala myndigheter råd i
arkivfrågor meddelas föreskrifter i instruktionen den 3 december 1965
(nr 743) för landsarkiven.

Övergångsbestämmelser

1966:568

Denna kungörelse träder i kraft dagen efter den, då kungörelsen enligt
därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk
författningssamling.

Innan arkivhandling enligt kungörelsen överlämnas från kommun som
bildats till följd av lagen den 21 juni 1946 (nr 315) rörande ny
indelning av riket i borgerliga kommuner, skall tillses att
bestämmelserna i kungörelsen den 29 december 1949 (nr 719) angående
överlämnande av kommunala arkivalier till nybildade borgerliga kommuner
iakttagits.
Förordning (1966:671) om bevis för vinnande  av områdesbehandling enligt konventionen angående  upprättandet av Europeiska frihandelssammanslutningen 

1 § har upphävts genom förordning (1978:462).

2 § har upphävts genom förordning (1978:462).

3 § har upphävts genom förordning (1978:462).

4 § har upphävts genom förordning (1978:462).

5 § har upphävts genom förordning (1978:462).

6 § har upphävts genom förordning (1978:462).

7 § har upphävts genom förordning (1978:462).

8 § Den som hos handelskammare eller tullmyndighet tar befattning med
ärende angående bevis för vinnande av områdesbehandling får ej
obehörigen yppa affärs- eller driftförhållande, varom han sålunda fått
kännedom, och ej heller obehörigen utnyttja sin kännedom om sådant
förhållande. Förordning (1975:775).

9 § har upphävts genom förordning (1978:462).

Övergångsbestämmelser

1966:671

Denna kungörelse träder i kraft den 31 december 1966. Samtidigt skall
kungörelsen den 13 maj 1960 (nr 199) om ursprungsbevis enligt
konventionen angående upprättandet av Europeiska
frihandelssammanslutningen upphöra att gälla.

1994:1607

1. Denna förordning träder i kraft samtidigt med lagen (1994:1500)
med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om varor som anmälts
eller borde ha anmälts till förtullning innan denna förordning trätt i
kraft samt i fråga om kontroll av ursprungsintyg som utfärdats före
dagen för Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

3. Tillstånd varigenom någon har blivit "godkänd exportör" inom
ramen för avtal om frihandel med annat land gäller fortfarande,
dock längst ett år efter dagen för anslutningen. Närmare villkor för
den fortsatta giltigheten finns i bilaga VI till fördraget den 24 juni
1994 om Konungariket Norges, Republiken Österrikes, Republiken
Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till Europeiska
unionen, se lagen (1994:1500) med anledning av Sveriges
anslutning till Europeiska unionen och tillkännagivandet
(1994:1501) av fördrag och andra instrument med anledning av
Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

4. Förekommer det i en lag eller i en annan författning hänvisning
till en författning som upphävts genom denna förordning skall
hänvisningen i stället gälla EG: s bestämmelser eller svenska
tullförfattningar.
Kungörelse (1966:71) om vissa  donationsjordsmedel 

Har mellan kronan och stad som innehar av kronan upplåten donationsjord 
träffats avtal om avveckling av donationsjordsförhållandet, skola medel 
som härröra från sådan jord och förvaltas av staden överföras till 
allmän eller särskild investeringsfond för staden, om annat icke 
bestämts i avtalet.
Lag (1966:735) om erkännande och verkställighet av skiljedomar i vissa internationella  investeringstvister

Skiljedom, som meddelats enligt den i Washington den 18 mars 1965 
dagtecknade konventionen om biläggande av investeringstvister mellan 
stat och medborgare i annan stat, gäller här i riket. Innehåller 
skiljedomen förpliktelse att utge pengar, verkställes den som svensk 
domstols dom vilken äger laga kraft, om ej uppskov med 
verkställigheten beslutas enligt konventionens föreskrifter. 

Med skiljedom avses i denna lag även annat beslut som anges i artikel 
53 i konventionen.