Kyrklig indelningslag (1988:185)

/r3/ 1 kap. Kyrkliga indelningsenheter m. m.

/r4/ Inledande bestämmelser

1 § Denna lag gäller rikets indelning i territoriella församlingar och 
pastorat samt kontrakt och stift. Lagen gäller också förfarandet vid 
bildande av kyrkliga samfälligheter.

/r4/ Den lokala indelningen

2 § Församlingen är den grundläggande lokala enheten inom svenska 
kyrkan.

3 § Pastoratet är tjänstgöringsområde för en kyrkoherde. Ett pastorat 
består av en församling */k/ (enförsamlingspastorat) */-k/ eller flera 
församlingar */k/ (flerförsamlingspastorat). */-k/

/r4/ Den regionala indelningen

4 § Kontraktet är tjänstgöringsområde för en kontraktsprost. Ett 
kontrakt består av flera pastorat i ett stift.

5 § Stiftet är regional enhet inom kyrkan och tjänstgöringsområde för 
biskopen.

6 § I riket finns tretton stift. Dessa är Uppsala stift, Linköpings 
stift, Skara stift, Strängnäs stift, Västerås stift, Växjö stift, Lunds 
stift, Göteborgs stift, Karlstads stift, Härnösands stift, Luleå stift, 
Visby stift och Stockholms stift.

7 § Varje stift omfattar de församlingar som regeringen bestämmer.

/r4/ Kyrkliga samfälligheter

8 § Kyrkliga samfälligheter bildas av församlingar för vården av 
gemensamma ekonomiska angelägenheter.

/r3/ 2 kap. Ändringar i den territoriella församlingsindelningen

/r4/ Beslut om en ändrad församlingsindelning

1 § Ändring i den territoriella församlingsindelningen får göras, om 
ändringen kan antas medföra bestående fördel för en församling eller en 
del av en församling eller andra fördelar från allmän synpunkt. Därvid 
får de föreskrifter meddelas som behövs för ändringens genomförande. Har 
ändringen samband med en ändring i rikets indelning i kommuner enligt 1 
kap. 1 § lagen (1979:411) om ändringar i Sveriges indelning i kommuner 
och landstingskommuner skall den beslutas av regeringen. I andra fall 
fattas beslutet av kammarkollegiet.

När frågan om indelningsändring prövas skall särskild hänsyn tas till 
önskemål och synpunkter från den eller de församlingar som närmast 
berörs av ändringen. Om en sådan församling motsätter sig en 
indelningsändring, får beslut om ändringen meddelas endast om det finns 
synnerliga skäl. Särskild hänsyn skall också tas till befolkningens 
önskemål och synpunkter. Lag (1990:302).

2 § Behöver den territoriella församlingsindelningen ändras på grund av 
oregelbundenhet i indelningen eller med hänsyn till 
fastighetsförhållandena, får kammarkollegiet besluta om det.

Om de församlingar som närmast berörs av en sådan indelningsändring är 
ense om denna och ändringen avser församlingar i samma län, får 
länsstyrelsen besluta om ändringen. Detta gäller dock inte om ändringen 
föranleder en ekonomisk reglering mellan församlingarna. Lag (1990:302).

3 § Råder det osäkerhet om gränsen för en församlings område, får 
kammarkollegiet besluta om gränsens rätta sträckning.

/r4/ Hur en fråga om ändrad församlingsindelning väcks m. m.

4 § En fråga om ändring i församlingsindelningen får väckas av en 
församling som skulle beröras av ändringen eller av den som är 
folkbokförd i en sådan församling. Ansökan om en sådan ändring skall ges 
in till kammarkollegiet.

Kammarkollegiet och länsstyrelsen får självmant ta upp frågor om ändring 
i församlingsindelningen. En sådan fråga får också väckas av 
stiftsstyrelsen genom anmälan hos kammarkollegiet. Lag (1991:1780).

5 § Om en indelningsändring som länsstyrelsen tar initiativ till inte är 
av den beskaffenheten att länsstyrelsen enligt 2 § andra stycket får 
besluta om ändringen, skall länsstyrelsen överlämna ärendet till 
kammarkollegiet.

Kammarkollegiet skall till länsstyrelsen överlämna sådana ärenden om 
indelningsändring som får beslutas av länsstyrelsen enligt 2 § andra 
stycket.

/r4/ Utredning m. m.

6 § I ärenden om sådana indelningsändringar som avses i 1 § och 2 § 
första stycket skall kammarkollegiet göra den utredning som behövs 
eller, när det är lämpligare, överlämna åt länsstyrelsen att göra 
utredningen. Om det behövs med hänsyn till ärendets omfattning och 
beskaffenhet, får kammarkollegiet uppdra åt en särskild utredare att 
göra utredningen.

I ärenden om en sådan indelningsändring som avses i 2 § andra stycket 
skall utredningen göras av länsstyrelsen.

7 § En utredning skall omfatta alla omständigheter som inverkar på 
frågan. Vid utredningen skall samråd ske med de berörda församlingarna 
och med stiftsstyrelsen.

Om den ändring i församlingsindelningen som utredningen avser också bör 
föranleda en ändring i någon annan indelning, skall utredningen omfatta 
även en sådan ändring.

8 § Statliga och kommunala myndigheter skall i skälig omfattning lämna 
upplysningar och hjälp, när det begärs av den som gör utredningen.

9 § När det finns skäl till det, skall en särskild undersökning göras om 
befolkningens inställning till en indelningsändring. Om en särskild 
utredare finner skäl till en sådan undersökning, skall han anmäla detta 
till kammarkollegiet, som beslutar i frågan. Länsstyrelsen beslutar om 
sådana undersökningar i ärenden som länsstyrelsen utreder.

Undersökningen skall göras av länsstyrelsen. Den kan ske genom 
omröstning, opinionsundersökning eller liknande förfarande. 
Länsstyrelsen får därvid anlita valnämnden i kommunen, om inte nämndens 
verksamhet i övrigt hindras därigenom.

10 § Om utredningen visar att församlingsindelningen bör ändras, skall 
ett förslag upprättas till ändringen samt till den ekonomiska reglering 
och de övriga föreskrifter som ändringen kan ge anledning till.

Om även någon annan indelning behöver ändras, skall förslag upprättas 
också till en sådan ändring.

11 § Den myndighet som har hand om utredningen får besluta huruvida 
kostnaden för utredningen skall förskotteras av sökanden eller av 
allmänna medel.

Den myndighet som meddelar det slutliga beslutet i ärendet får förordna 
att sökanden eller en församling som har fördel av indelningsändringen 
slutligen skall stå för utredningskostnaden helt eller delvis. I den mån 
ett sådant förordnande inte meddelas, skall staten svara för 
utredningskostnaden.

Till utredningskostnaden hör även kostnaden för valnämndens medverkan i 
en undersökning om befolkningens inställning till en indelningsändring.

/r4/ Ekonomisk reglering m. m.

12 § När en församling delas, skall de inbördes ekonomiska förhållandena 
mellan församlingarna enligt den nya indelningen regleras. När en del av 
en församling överförs till en annan församling, skall en sådan 
reglering ske, om en församlings tillgångar eller förbindelser som kan 
hänföras till den delen bör överföras till den andra församlingen eller 
om det finns särskilda skäl till reglering. Regleringen skall ha till 
syfte att på ett ändamålsenligt och skäligt sätt fördela församlingens 
förmögenhet eller en del av denna.

Regleringen fastställs av den som beslutar om indelningsändringen, när 
beslutet meddelas. Om församlingarna är ense om regleringen, bör deras 
överenskommelse fastställas.

13 § Ansvaret för en förbindelse får överföras från en församling till 
en annan även om fordringsägaren inte har lämnat sitt medgivande till 
det.

14 § Om inte något annat har bestämts vid den ekonomiska regleringen, 
övergår en församlings ansvarighet för borgensförbindelser och liknande 
åtaganden, som berör invånare, fastigheter eller verksamheter inom ett 
område som skall skiljas från församlingen, till den församling som 
området efter indelningsändringen skall ingå i.

15 § Om fördelningen av tillgångar och förbindelser inte kan följa 
grunden för regleringen, skall utjämning ske i pengar. Den som beslutar 
om indelningsändringen får bestämma att utjämningsbeloppet skall betalas 
på en gång eller fördelas på två eller flera år.

16 § När församlingar läggs samman, övergår deras tillgångar och 
ansvarigheten för deras förbindelser till den församling som bildas 
genom sammanläggningen.

17 § Om en församlings ekonomiska ställning försämras på grund av en 
indelningsändring, får den som beslutar om ändringen bestämma att en 
annan församling som har fördel av denna skall bidra till den 
förstnämnda församlingens utgifter i skälig utsträckning. Detsamma 
gäller om en församling på grund av en indelningsändring får kostnader 
för att ordna sin förvaltning, till vilka den eller de andra 
församlingar som närmast berörs av ändringen skäligen bör bidra. 
Bidraget skall utgå på en gång eller under en viss övergångstid.

/r4/ När beslut om ändring i församlingsindelningen träder i kraft m. m.

18 § En indelningsändring träder i kraft den 1 januari det år som 
bestäms i beslutet om ändringen. Om ändringen är av sådan omfattning att 
en församling enligt den nya indelningen inte bör företrädas av de gamla 
kyrkofullmäktige, träder ändringen i kraft den 1 januari året efter det 
år då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum. Detta gäller dock 
inte om ett förordnande enligt 23 § meddelas.

Ett beslut om indelningsändring enligt 1 § skall meddelas senast ett år 
innan ändringen skall träda i kraft. Om det finns synnerliga skäl, får 
beslutet meddelas vid en senare tidpunkt, dock inte senare än åtta 
månader före ikraftträdandet. Ett beslut om indelningsändring enligt 2 § 
skall meddelas senast tre månader innan ändringen skall träda i kraft. 
Lag (1990:302).

19 § Sedan en indelningsändring har beslutats eller, om 
indelningsdelegerade skall utses enligt 22 §, sedan delegerade valts, 
kan en församling enligt den nya indelningen förvärva rättigheter och 
ikläda sig skyldigheter.

20 § Under tiden från beslutet om indelningsändring eller, om 
indelningsdelegerade skall utses enligt 22 §, från valet av delegerade 
och till dess att ändringen träder i kraft skall den beslutanderätt som 
tillkommer kyrkofullmäktige, kyrkostämma eller direktvalt kyrkoråd 
utövas av företrädare för församlingen enligt den nya indelningen, när 
det är fråga om beslut som har verkan efter den nya indelningens 
ikraftträdande.

Företrädare för församlingen enligt den ändre indelningen får under 
samma tid utöva sådan beslutanderätt endast i frågor som uteslutande 
avser denna församling och som inte har verkan efter den nya 
indelningens ikraftträdande.

21 § I fråga om rätten att företräda de församlingar som berörs av en 
indelningsändring skall följande gälla. Till dess ändringen träder i 
kraft skall kyrkofullmäktige i varje församling där beslutanderätten 
utövas av fullmäktige företräda denna församling enligt såväl den äldre 
som den nya indelningen, om inte något annat följer av 22 eller 23 §.

22 § Om en indelningsändring innebär att en ny församling bildas eller 
om ändringen annars är av sådan omfattning att församlingen inte bör 
företrädas av de gamla kyrkofullmäktige, får den som beslutar om 
ändringen bestämma att församlingen enligt den nya indelningen skall 
företrädas av indelningsdelegerade från det att dessa har valts till 
dess att indelningsändringen träder i kraft. Om sådana delegerade finns 
bestämmelser i lagen (1972:229) om kyrkliga indelningsdelegerade.

23 § Om en ny församling bildas av församlingar som utgör en total 
kyrklig samfällighet, får den som beslutar om indelningsändringen 
förordna att samfällighetens fullmäktige skall vara fullmäktige i den 
nybildade församlingen.

24 § Beslut, som under tiden från beslutet om indelningsändring eller, 
om indelningsdelegerade skall utses enligt 22 §, från valet av 
delegerade och till dess att ändringen träder i kraft fattas av 
kyrkofullmäktige, kyrkostämman, kyrkorådet eller en annan nämnd, 
överklagas enligt reglerna i 13 kap. 1--3 §§ församlingslagen 
(1988:180). Även en annan församling som berörs av indelningsändringen 
och den som är folkbokförd i en sådan församling får klaga över 
beslutet. Beträffande överklagandet tillämpas i övrigt 13 kap. 4--6 §§ 
församlingslagen. Ett beslut, varigenom kammarrätten har bifallit 
överklagandet eller förbjudit att det överklagade beslutet verkställs, 
får likaså överklagas även av en annan församling som berörs av 
indelningsändringen och av den som är folkbokförd i en sådan församling. 
Lsg (1991:1780).

/r4/ Hur man överklagar beslut om ändrad församlingsindelning

25 § Länsstyrelsens beslut enligt 2 § andra stycket får överklagas hos 
kammarkollegiet.

Kammarkollegiets beslut enligt 1--3 §§ får överklagas hos regeringen. 
Kollegiets beslut får överklagas även av stiftsstyrelsen. Kollegiets 
beslut i ärenden som överklagats dit får dock inte överklagas.

/r3/ 3 kap. Ändringar i den territoriella pastoratsindelningen

/r4/ Hur ändringar i pastoratsindelningen skall ske

1 § Ändring i den territoriella pastoratsindelningen får göras, om 
indelningen därmed blir mer ändamålsenlig med hänsyn till pastoratens 
förmåga att svara för de angelägenheter som enligt författning eller 
annars skall ankomma på dem. Ett pastorat får inte utan särskilda skäl 
ha färre än 2 000 kyrkomedlemmar eller vara beläget i mer än en kommun.

Stiftsstyrelsen beslutar om ändring i den territoriella 
pastoratsindelningen. Lag (1990:302).

2 § Stiftsstyrelsen skall verka för en ändamålsenlig pastoratsindelning 
och får själv ta upp frågor om ändring i indelningen.

En fråga om ändring får också väckas genom en ansökan hos 
stiftsstyrelsen av en församling eller ett pastorat, som skulle beröras 
av ändringen.

3 § Om en församling som utgör ett enförsamlingspastorat delas, skall de 
nybildade församlingarna tillsammans utgöra ett pastorat, om inte 
stiftsstyrelsen beslutar något annat.

/r4/ Utredning m. m.

4 § I ett ärende om ändrad pastoratsindelning skall stiftsstyrelsen göra 
den utredning som behövs. Om en ändrad pastoratsindelning bör föranleda 
bildandet av en total pastoratssamfällighet eller annan ändring av 
kyrkliga samfälligheter, skall utredningen omfatta även därmed 
sammanhängande frågor.

Ändring får inte göras i pastoratsindelningen utan att varje församling, 
kyrklig samfällighet, kyrkoherde och kontraktsprost som berörs av 
ändringen getts tillfälle att yttra sig.

/r4/ Ekonomisk reglering m. m.

5 § När ett pastorat delas, skall de inbördes ekonomiska förhållandena 
mellan pastoraten enligt den nya indelningen regleras med iakttagande av 
vad som föreskrivs i 6 och 7 §§. Fördelningen av tillgångar och 
förbindelser i övrigt skall grundas på vad som är ändamålsenligt och 
skäligt. De kyrkliga kommuner som berörs får träffa överenskommelse om 
hur fördelningen skall göras.

Regleringen fastställs av stiftsstyrelsen i beslutet om 
indelningsändringen. Är de kyrkliga kommunerna inte överens om 
fördelningen av förmögenheten, skall stiftsstyrelsen göra fördelningen 
med förhållandet mellan de berörda församlingarnas skatteunderlag som 
grund.

Tvister i anledning av den ekonomiska regleringen skall avgöras enligt 
lagen (1929:145) om skiljemän, om inte de kyrkliga kommunerna kommit 
överens om något annat förfarande.

6 § När egendom förvaltas enligt särskild författning, övertas 
förvaltningen av det pastorat som efter indelningsändringen skall svara 
för de angelägenheter som egendomen är avsedd för.

Andel i prästlönefondsfastighet eller prästlönejordsfond övertas av det 
pastorat från vars lönetillgångar andelen härrör.

7 § Betalningsansvaret för en skuld som hänför sig till en prästgård 
eller ett löneboställe, övertas av den som har övertagit förvaltningen 
av fastigheten.

8 § Ansvaret för en förbindelse får överföras från ett pastorat till ett 
annat även om fordringsägaren inte har lämnat sitt medgivande till det.

9 § Om fördelningen av tillgångar och förbindelser inte kan följa 
grunden för regleringen, skall utjämning ske i pengar. Stiftsstyrelsen 
får bestämma att utjämningsbeloppet skall betalas på en gång eller 
fördelas på två eller flera år.

10 § När pastorat läggs samman övergår deras tillgångar och 
ansvarigheten för deras förbindelser till det pastorat som bildas.

11 § I samband med ett beslut om ändring i pastoratsindelningen skall 
stiftsstyrelsen fastställa den prästerliga tjänsteorganisationen i varje 
nybildat pastorat.

12 § Stiftsstyrelsen får i beslutet om indelningsändring meddela de 
ytterligare föreskrifter som behövs för att ändringen skall kunna 
genomföras.

I beslutet får stiftsstyrelsen också bestämma att beslutanderätten i 
pastoratet skall utövas av indelningsdelegerade enligt lagen (1972:229) 
om kyrkliga indelningsdelegerade till dess att indelningsändringen 
träder i kraft.

/r4/ När beslut om ändring i pastoratsindelningen träder i kraft m. m.

13 § En ändring i pastoratsindelningen träder i kraft den 1 januari det 
år som bestäms i beslutet om ändringen. Om en ändrad pastoratsindelning 
berör en total pastoratssamfällighet eller en total 
flerpastoratssamfällighet, skall beslutet dock träda i kraft den 1 
januari året efter det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har 
ägt rum.

14 § Ett beslut om ändrad pastoratsindelning skall meddelas senast ett 
år innan det skall träda i kraft. Länsstyrelsen skall genast underrättas 
om beslutet.

/r4/ Hur man överklagar beslut om ändrad pastoratsindelning.

15 § Stiftsstyrelsens beslut får överklagas hos kammarkollegiet av de 
berörda församlingarna, pastoraten och flerpastoratssamfälligheterna. 
Kammarkollegiets beslut får inte överklagas. Om ärendet är av 
principiell betydelse eller annars av särskild vikt, får kammarkollegiet 
dock med eget yttrande överlämna det till regeringen för avgörande.

Innan kammarkollegiet avgör ett ärende, skall svenska kyrkans 
centralstyrelse ges tillfälle att yttra sig.

/r3/ 4 kap. Ändringar i kontraktsindelningen

1 § Ändring i kontraktsindelningen får göras om indelningen därmed blir 
mer ändamålsenlig.

Om ändringar i kontraktsindelningen beslutar stiftsstyrelsen.

2 § Stiftsstyrelsen skall verka för en ändamålsenlig kontraktsindelning 
och får själv ta upp frågor om ändring i indelningen.

En fråga om ändring får också väckas genom en ansökan hos 
stiftsstyrelsen av en församling eller en kyrklig samfällighet som 
skulle beröras av ändringen.

3 § Ändring i kontraktsindelningen får inte göras utan att varje 
församling, kyrklig samfällighet, kyrkoherde och kontraktsprost som 
berörs av ändringen getts tillfälle att yttra sig.

4 § Stiftsstyrelsens beslut får överklagas hos kammarkollegiet av 
berörda församlingar och kyrkliga samfälligheter. Kammarkollegiets 
beslut får inte överklagas.

Innan kammarkollegiet avgör ett ärende, skall svenska kyrkans 
centralstyrelse ges tillfälle att yttra sig.

/r3/ 5 kap. Bildande av kyrkliga samfälligheter m. m.

1 § Bestämmelser om pastoratssamfälligheter och om vilka 
församlingsangelägenheter en sådan samfällighet skall sköta samt om 
flerpastoratssamfälligheter finns i 1 kap. 5 § andra stycket och 6 § 
församlingslagen (1988:180).

2 § En total pastoratssamfällighet bildas genom samfällda beslut av 
församlingarna i pastoratet. Besluten skall anmälas till 
stiftsstyrelsen. När de har vunnit laga kraft skall stiftsstyrelsen 
fastställa samfällighetsbildningen.

En total pastoratssamfällighet kan också bildas genom beslut av 
stiftsstyrelsen, om det är till övervägande och varaktig fördel för 
pastoratet som helhet att pastoratssamfälligheten sköter alla ekonomiska 
angelägenheter. Ett sådant beslut får inte fattas utan att varje 
församling och kyrklig samfällighet i pastoratet getts tillfälle att 
yttra sig.

Stiftsstyrelsen får själv ta upp en fråga om att bilda en total 
pastoratssamfällighet. En sådan fråga får också väckas genom en ansökan 
hos stiftsstyrelsen av någon av församlingarna i pastoratet.

3 § En flerpastoratssamfällighet får bildas genom beslut av 
stiftsstyrelsen, om berörda pastorat har samtyckt till åtgärden eller om 
den är till övervägande och varaktig fördel för pastoraten.

4 § Stiftsstyrelsen får själv ta upp en fråga om att bilda en 
flerpastoratssamfällighet. En sådan fråga får också väckas genom en 
ansökan hos stiftsstyrelsen av en församling eller ett pastorat som 
skulle beröras av samfällighetsbildningen.

Ett beslut om bildande av en flerpastoratssamfällighet får inte fattas 
utan att varje församling och kyrklig samfällighet som berörs av 
åtgärden getts tillfälle att yttra sig.

5 § Stiftsstyrelsen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs 
för att samfällighetsbildningen skall kunna genomföras.

I beslutet får stiftsstyrelsen också bestämma att beslutanderätten i 
samfälligheten skall utövas av indelningsdelegerade enligt lagen 
(1972:229) om kyrkliga indelningsdelegerade till dess att 
indelningsändringen träder i kraft.

6 § Sedan en samfällighetsbildning har beslutats eller, om 
indelningsdelegerade skall utses, sedan delegerade har valts, kan 
samfälligheten förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter.

/r4/ Ändring eller upplösning av samfälligheter

7 § En kyrklig samfällighet får ändras eller upplösas om sådana ändrade 
förhållanden inträtt att de angelägenheter samfälligheten har hand om 
lämpligare sköts på annat sätt.

Vad som anges i 2 och 4 §§ om rätten att besluta om bildande av 
samfälligheter och väcka fråga därom samt om skyldighet att bereda 
församling eller kyrklig samfällighet tillfälle att yttra sig skall 
tillämpas även när det gäller ändring eller upplösning.

/r4/ Ekonomisk reglering

8 § I fråga om den ekonomiska regleringen vid bildande eller ändringar 
av kyrkliga samfälligheter skall 3 kap. 5--10 §§ tillämpas.

/r4/ När beslut om samfällighetsbildning träder i kraft m. m.

9 § Beslut om att bilda en total pastoratssamfällighet eller en total 
flerpastoratssamfällighet träder i kraft den 1 januari året efter det år 
då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum.

Beslut om att bilda en annan flerpastoratssamfällighet träder i kraft 
den 1 januari det år som bestäms i beslutet om samfällighetsbildningen.

10 § Ett beslut om att bilda en kyrklig samfällighet skall meddelas 
senast ett år innan det skall träda i kraft. Om beslutet gäller en total 
samfällighet, skall länsstyrelsen genast underrättas om beslutet.

/r4/ Hur man överklagar beslut om samfällighetsbildning

11 § Stiftsstyrelsens beslut får överklagas hos kammarkollegiet av 
berörda församlingar och pastorat. Kammarkollegiets beslut får inte 
överklagas. Om ärendet är av principiell betydelse eller annars av 
särskild vikt, får kammarkollegiet dock med eget yttrande överlämna det 
till regeringen för avgörande.

Övergångsbestämmelser

1988:185

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1989.

2. Intill utgången av juni 1989 skall domkapitlet vidta de förberedande 
åtgärder som behövs för sådan handläggning som enligt denna lag ankommer 
på stiftsstyrelsen.