PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Brev (1963:677) till domänstyrelsen angående avsättande av mark till Padjelanta nationalpark samt utvidgning av Sareks nationalpark, m.m. 

Kungl. Maj:t föreskriver, att området Padjelanta jämte avgränsande
trakter inom Jokkmokks kommun i Norrbottens län den 1 mars 1964
skall med nedan angivna gränser avsättas till nationalpark och
benämnas Padjelanta nationalpark.

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

Kungl. Maj:t föreskriver vidare, att Sareks nationalpark i Norrbottens
län den 1 mars 1964 skall utvidgas med ett område söder om Pårek
med nedan angivna gränser.

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
Reglemente (1963:678) för Padjelanta nationalpark 

1 § Padjelanta nationalpark, som har tillkommit i syfte att bevara ett
på sjöar och vidsträckta hedar rikt fjällandskap i dess naturliga
tillstånd, skall, med särskild hänsyn till lapparnas näringsutövning,
vårdas och förvaltas i överensstämmelse med detta syfte.

2 § Inom nationalparken skall, med de undantag som framgå av 4 §
här nedan och 6 § naturvårdslagen den 11 december 1964 (nr 822),
vara förbjudet

att förstöra eller skada markens yta eller fast naturföremål så
ock att bortföra mineral;

att fälla eller skada växande eller döda träd eller buskar så
ock att borttaga andra växter eller växtdelar;

att fiska utan särskilt tillstånd;

att jaga, fånga eller avsiktligt döda vilda djur så ock att från
ort till annan föra dödat eller fångat djur eller att skada eller
bortföra ägg, rom eller bo;

att uppföra byggnad eller stadigvarande bostad, verkställa odling
eller beta kreatur;

att medföra hund. Kungörelse (1968:677).

3 § Inom nationalparken skall vidare vara förbjudet att nyttja
motordrivet fordon eller motorbåt eller landa med luftfartyg utom
då det sker i ärende för lappväsendet eller för lapp, som hör
till någon av Sirkas, Jåkkåkaska, Tuorpons, Luokta-Mavas, Serri
och Udtja lappbyar, eller i polis-, sjukvårds- eller räddningsärende.

4 § Utan hinder av bestämmelserna i 2 § skall vara tillåtet dels

att vid tillfälligt behov använda torra grenar för att göra upp
eld eller anordna skydd;

att plocka bär för omedelbar förtäring;

att döda djur då det sker till försvar mot angrepp på person eller
egendom;

att vid färd inom nationalparken beta medförda, för resan
erforderliga rid- och klövjedjur;

att under tiden den 1 januari-den 30 april medföra draghund, därest
denna ständigt hålles under omedelbar tillsyn;

dels, för lapp som hör till någon av Sirkas, Jåkkåkaska och
Tourpons lappbyar,

att med iakttagande av eljest gällande fridlysningsbestämmelser
jaga älg;

att bedriva sådan jakt som avses i 15 § 2 mom. jaktstadgan den
3 juni 1938 (nr 279);

att vid jakt nyttja hund. Kungörelse (1967:771).

5 § Om åliggande för domänverket att meddela ordningsföreskrifter
för nationalparken samt om rätt för verket att medgiva undantag
från förbud, som meddelas i detta reglemente eller i
ordningsföreskrifterna, stadgas i naturvårdskungörelsen den
11 december 1964 (nr 825). Kungörelse (1968:677).
Cirkulär (1964:115) till samtliga statsmyndigheter angående utnyttjande av statliga och statsbidragsberättigade byggnadsobjekt vid praktisk utbildning av byggnadsarbetare

För att öka möjligheterna att åstadkomma övningsobjekt för praktisk 
utbildning av byggnadsarbetare är det angeläget att statliga och 
statsbidragsberättigade byggen ställas till förfogande som 
övningsbyggen, när detta är lämpligt med hänsyn till lokala, 
utbildningsmässiga och tekniska förhållanden. Statliga och 
statsbidragsberättigade byggen böra med hänsyn härtill förberedas på 
sådant sätt, att deras användning som övningsobjekt underlättas. Det 
åligger statsbidragsgivande myndighet att i samband med att statsbidrag 
beviljas hos mottagaren av statsbidraget framhålla vikten av att nämnda 
förberedande åtgärder vidtagas. På arbetsmarknadsstyrelsen ankommer att 
medverka till att överläggningar komma till stånd med berörda 
myndigheter om vilka byggnadsobjekt som skola ställas  till förfogande 
som övningsbyggen.
Kungörelse (1964:13) angående fastställande av ränta å vissa lån med statlig kreditgaranti

Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att räntan å lån varom förmäles i 
dels kungörelsen den 11 oktober 1946 (nr 676) angående statlig 
kreditgaranti för lån åt den, som avlagt akademisk eller därmed 
jämförlig examen, dels kungörelsen den 30 april 1948 (nr 210) angående 
statlig kreditgaranti för lån å den som genomgått polisskola, dels 
kungörelsen den 16 juni 1950 (nr 469) angående studielån med statlig 
kreditgaranti, dels kungörelsen den 30 juni 1952 (nr 570) angående 
studielån med statlig kreditgaranti åt s.k. flyktingstudenter, dels 
kungörelsen den 31 maj 1957 (nr 276) med särskilda bestämmelser om 
studielån åt flyktingstudenter, dels ock kungörelsen den 30 juni 1959 
(nr 436) med särskilda bestämmelser om studielån åt vissa utländska 
studerande, de båda sistnämnda kungörelserna i vad de avse studielån med 
statlig kreditgaranti, skall från och med den 1 mars 1964 tills vidare 
utgöra 5 procent.
Lag (1964:169) om straff för folkmord

1 §  Den som begår en gärning, för vilken det enligt lag är
föreskrivet fängelse i fyra år eller mer, mot en nationell,
etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös folkgrupp med
avsikt att förgöra gruppen helt eller delvis, döms för
folkmord till fängelse på viss tid, lägst fyra och högst
arton år, eller på livstid. Lag (2009:397).

2 §  För försök, förberedelse eller stämpling till folkmord, så ock
för underlåtenhet att avslöja sådant brott dömes till ansvar enligt
vad i 23 kap. brottsbalken stadgas.
Kungörelse (1964:29) angående kunskapsprov  för behörighet som domare, m.m. 

Såsom kunskapsprov för behörighet att utöva domartjänst gäller juris
kandidatexamen eller juristexamen. Vad i lag eller författning sägs om
lagfaren eller lagkunnig avser den som har avlagt sådan examen.

Med svensk juris kandidatexamen och juristexamen jämställs fullbordad
juristutbildning som till övervägande del har ägt rum i Danmark,
Finland, Island eller Norge. Om denna utbildning skulle vara mer än ett
år kortare än den svenska utbildningen, skall sökanden genomgå en
kompletteringsutbildning som avslutas med ett kunskapsprov.
Förordning (1991:540).
Lag (1964:323) om fullgörande av vad som åligger landsfogde m.fl.

1 § Från och med den 1 januari 1965 skall vad som finnes stadgat 

om */k/ landsfogde */-k/ gälla länspolischef eller länsåklagare, 

om */k/ poliskammare i stad */-k/ gälla polismyndigheten i stad, i 
vilken poliskammare fanns före den 1 januari 1965, 

om */k/ stadsfiskal */-k/ gälla polismyndighet eller distriktsåklagare, 

om */k/ landsfiskal */-k/ gälla polismyndighet, distriktsåklagare eller 
utmätningsman samt  

om */k/ stadsfogde */-k/ gälla utmätningsman. 

2 § Vid tillämpningen av 1 § iakttages, att åklagare ombesörjer 
angelägenhet, som äger samband med åklagarverksamhet, och utmätningsman 
angelägenhet, som äger samband med exekutionsverksamhet, samt att övriga 
angelägenheter ombesörjas av polismyndighet. 

Beträffande angelägenheter, som äga samband med mer än en 
verksamhetsgren, må Konungen förordna, hur de skola handläggas.
Lag (1964:334) om åklagare tillkommande andel i böter m.m.

Genom lagen har förordnats: att andel i böter eller vite eller i 
förbruten egendom, dess värde eller dylikt, som enligt lag eller 
författning tillkommer åklagare, i stället skall tillfalla kronan. 

Denna lag träder i kraft den l januari 1965, då lagen den 24 april 
1936 (nr 164) om upphörande av landsfogdes rätt till andel i böter 
m.m., lagen den 19 juli 194l (nr 660) om upphörande av landsfiskals 
rätt till andel i böter m.m. samt lagen den 19 mars 1937 (nr 80) om 
upphävande av vissa åklagares rätt till andel i böter m.m. skola 
upphöra att gälla.
Förordning (1964:335) om upphävande av exekutiv förrättningsmans rätt till andel i restavgifter 

Kungl. Maj:t har, med riksdagen, funnit gott förordna, att andel i  
restavgifter, som enligt lag eller författning tillkommer exekutiv  
förrättningsman, från och med den 1 januari 1965 i stället skall  
tillfalla statsverket, om ej Konungen föreskriver annat.
Förordning (1964:351) om allmän energiskatt 

1 § Vid registrering enligt 7 § andra stycket lagen (1957:262) om allmän
energiskatt får lagerhållning, återförsäljning och förbrukning anses ske
i större omfattning, om den som ansöker om registrering

1. normalt håller i lager minst 750 ton skattepliktigt fast bränsle
eller minst 500 kubikmeter skattepliktigt flytande bränsle eller

2. har en årlig omsättning av minst 7 500 ton skattepliktigt fast
bränsle eller minst 5 000 kubikmeter skattepliktigt flytande bränsle
eller

3. har en årlig omsättning av minst 150 ton skattepliktigt fast bränsle
eller minst 100 kubikmeter skattepliktigt flytande bränsle som förs ut
ur landet eller används eller är avsett att användas för sådant ändamål
som berättigar till avdrag enligt 24 § första stycket f) lagen
(1957:262) om allmän energiskatt.

Om den som ansöker om registrering omsätter eller håller i lager både
fasta och flytande skattepliktiga bränslen skall vid tillämpningen av
första stycket varje kubikmeter flytande bränsle räknas som 1,5 ton fast
bränsle. Förordning (1991:676).

2 § Beskattningsmyndigheten skall i fråga om skattepliktiga bränslen
snarast möjligt underrätta generaltullstyrelsen om verkställda
registreringar och avregistreringar. Förordning (1993:498).

3 § har upphävts genom förordning (1984:252).

4 § har upphävts genom förordning (1990:706).

5 § har upphört att gälla genom förordning (1983:1009).

6 § upphör att gälla genom förordning (1981:433).

7 § har upphävts genom förordning (1990:706).

8 § har upphävts genom förordning (1984:998).

9 § Föreskrifter om införsel till landet av skattepliktigt bränsle
meddelas av generaltullstyrelsen efter samråd med riksskatteverket.
Förordning (1984:998).

Övergångsbestämmelser

1983:1009

Den upphävda paragrafen gäller dock fortfarande i fråga om
överskottskraft som förbrukats dessförinnan.

1990:706

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1991, utom såvitt avser 1
§ som träder i kraft den 1 juli 1990.
Förordning (1964:484) om mottagande för statens  räkning av gåvo- och donationsmedel 

1 § Ett ärende angående mottagande för statens räkning av gåvo- eller 
donationsmedel skall, om inte annat följer av andra stycket, avgöras av 
den myndighet som är redovisningsskyldig för medlen om dessa tas emot.

Om en gåva eller en donation utgörs av jord eller byggnad eller om 
mottagandet i annat fall kan antas medföra framtida kostnader för 
staten, skall ärendet överlämnas till regeringen för prövning. Detta 
behöver dock inte ske, om de framtida kostnaderna endast utgörs av 
lönekostnadspålägg enligt 3 § och staten får ersättning för dessa 
kostnader. */k/ Förordning (1991:1171). */-k/

2 § En myndighet som tar emot en gåva eller donation skall underrätta 
riksrevisionsverket om mottagandet. En kopia av gåvohandlingen, 
donationsurkunden eller annan liknande handling skall bifogas 
underrättelsen. */k/ Förordning (1991:1171). */-k/

3 § Belopp motsvarande lönekostnadspålägg enligt förordningen (1969:54) 
om beräkning och redovisning av lönekostnadspålägg, som belöper på sådan 
lön eller annan ersättning som betalas med gåvo- eller donationsmedel, 
skall för varje budgetår senast den 30 juni krediteras den i 
statsbudgeten uppförda inkomsttiteln */k/ Statliga pensionsavgifter, 
netto. Förordning (1991:1171). */-k/
Kungörelse (1964:487) om överflyttande på  centrala studiehjälpsnämnden av de uppgifter som tillkomma studiehjälpsnämnden och garantilånenämnden 

Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att vad Kungl. Maj:t i gällande 
författningar eller särskilda beslut stadgat rörande studiehjälpsnämnden 
och garantilånenämnden i stället skall avse centrala 
studiehjälpsnämnden.
Kungörelse (1964:491) angående tillämpning av vissa nya bestämmelser om flottningen i Torne och Muonio gränsälvar

Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att bestämmelserna i lagen den
29 juni 1964 (nr 490) angående tillägg till lagen den 28 april 1949
(nr 183) om flottningen i Torne och Muonio gränsälvar skola lända till
efterrättelse här i riket från och med den 10 juli 1964.
Kungörelse (1964:518) med vissa förordnanden  enligt lagen den 17 maj 1963 (nr 158) om ersättning för skada i följd av atomfartygs drift 

1 § Vad i lagen om ersättning för skada i följd av atomfartygs drift 
stadgas angående ansvarighet för skada i följd av atomolycka skall äga 
tillämpning beträffande det i Amerikas Förenta Stater registrerade 
atomfartyget Savannah.

2 § Ansvarigheten för innehavaren av Savannah för skada i följd av en 
och samma atomolycka skall vara begränsad till ett belopp i svenska 
kronor motsvarande femhundra miljoner U.S. dollar efter den köpkurs å 
checkar utställda i U.S. dollar som gäller vid tiden för 
skadeersättningarnas bestämmande.

Ansvarighetsbeloppet innefattar jämväl ränta och rättegångskostnader.

3 § Amerikas Förenta Stater i egenskap av innehavare av Savannah befrias 
från försäkringsplikt varom stadgas i 10 § atomansvarighetslagen den 3 
juni 1960 (nr 246).

4 § Anmälan enligt 13 § andra stycket sista punkten 
atomansvarighetslagen av anspråk på ersättning för skada i följd av 
atomolycka, som medfört ansvarighet för innehavaren av Savannah, skall 
göras hos länsstyrelsen i Stockholms län. Förordning (1991:51).
Lag (1964:528) om tillämplig lag beträffande internationella köp av lösa saker

1 § Denna lag tillämpas på sådana köp av lösa saker som har 
internationell karaktär.

Från lagens tillämpningsområde undantas

1. köp av registrerade fartyg och luftfartyg,

2. köp av värdepapper, 

3. försäljning genom en judiciell myndighets åtgärd eller i 
exekutiv ordning, och

4. köp som omfattas av konsumentköplagen (2022:260) eller av 
artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 
593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för 
avtalsförpliktelser (Rom I).

Med köp likställs avtal om leverans av lösa saker som ska 
tillverkas, om materialet ska tillhandahållas av den som har 
åtagit sig leveransen. Lag (2022:261).

2 § Bestämmelserna i denna lag avse icke köparens och säljarens
rättshandlingsförmåga, köpeavtalets form eller köpets rättsverkningar i
förhållande till andra än parterna.

3 § Köparen och säljaren äga genom uttrycklig bestämmelser överenskomma
att lagen i visst land skall tillämpas på köpet. Sådan överenskommelse
är även gällande, om den eljest otvetydigt framgår av avtalet.

Fråga, huruvida giltig överenskommelse om tillämpning av visst lands lag
kommit till stånd, bedömes enligt lagen i detta land.

4 § Föreligger icke sådan överenskommelse som avses i 3 §, tillämpas
lagen i det land där säljaren har sitt hemvist då han mottager
beställningen eller, som beställningen mottages vid ett säljaren
tillhörigt fast driftställe, lagen i det land där detta är beläget.

Lagen i det land där köparen har sitt hemvist eller där han innehar fast
driftställe, från vilket beställningen göres, skall dock tillämpas,
såframt säljaren eller hans representant mottager beställningen i detta
land.

Beträffande köp på börs eller auktion skall tillämpas lagen i det
land där börsen finnes eller auktionen äger rum.

5 § I fråga om sättet för undersökning av godset, frister för
undersökningen och meddelanden i anslutning till denna samt de
åtgärder som skola vidtagas därest godset avvisas skall, om ej annat
uttryckligen avtalats, tillämpas lagen i det land där undersökningen
skall äga rum.

6 § Bestämmelse i utländsk lag som är uppenbart oförenlig med
grunderna för rättsordningen här i riket må ej här vinna tillämpning.

Övergångsbestämmelser

1998:169

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998.

Lagen skall inte tillämpas på avtal som har ingåtts före lagens
ikraftträdande.

2022:261

1. Denna lag träder i kraft den 1 maj 2022.

2. Den äldre lydelsen av 1 § gäller fortfarande om 
konsumentköplagen (1990:932) gäller för köpet.
Cirkulär (1964:530) till samtliga statsmyndigheter angående åtgärder vid inträffade skadefall

Kungl. Maj:t har, i enlighet med riksdagens skrivelse den 28 maj 1963
nr 274 i anledning av riksdagens år 1962 församlade revisorers
berättelse angående verkställd granskning av statsverket m.m., funnit
gott förordna som följer.

Har olycksfall med person- eller egendomskada som följd inträffat i
statlig verksamhet, skall den myndighet, inom vars verksamhetsområde
händelsen inträffat, snarast söka i detalj klarlägga händelseför
loppet. Därvid skola vittnen och, där så kan ske, den skadelidande
höras. Föremål som kan tjäna till bevis i saken skall undersökas och
tillvaratagas. Om anledning förekommer att anmäla händelsen till
polismyndighet, skall dylik anmälan skyndsamt göras och tillgängligt
utredningsmaterial ställas till polismyndighetens förfogande.
Olycksfallet skall omedelbart rapporteras till den myndighet som i
första hand har att taga ställning till ansvars- och skadeståndsfrågor
eller som svarar för skydds- och säkerhetsfrågor.

Hänvändelse med förfrågan om lämpligt förfarande kan göras till
justitiekanslerämbetet, som därvid tillhandagår med råd och
anvisningar.
Kungörelse (1964:56) angående garanti å den  rikets gäld, som uppkommit genom utfärdande av obligationer till svenska statens 4,3 %  obligationslån av den 12 januari 1963 med flera lån 

På därom av fullmäktige i riksgäldskontoret gjord framställning har  
Kungl. Maj:t, samtidigt som Kungl. Maj:t fastställt av fullmäktige  
fattade beslut rörande utfärdande av obligationer till dels svenska  
statens 4,3 % obligationslån av den 12 januari 1963, dels svenska  
statens 4 1/2 % obligationslån av den 15 mars 1963, dels svenska  
statens 4 3/8 % obligationslån av den 18 mars 1963, dels svenska  
statens 4 1/4 % obligationslån av den 17 maj 1963, dels svenska  
statens 4 1/2 % obligationslån av den 28 juni 1963, dels svenska  
statens 4 3/4 % obligationslån av den 12 augusti 1963, dels svenska  
statens 5 1/4 % obligationslån av den 15 november 1963, dels ock 1963  
och 1964 års premieobligationslån, meddelat Sin garanti å den rikets  
gäld, som uppkommit genom utfärdande av till nämnda lån hörande  
obligationer å sammanlagt nominellt tremiljarder  
tvåhundrafyrtioåttamiljoner sjuhundranittiofemtusen kronor.
Kungörelse (1964:57) om tillämpning av en av internationella arbetskonferensen antagen  konvention angående utlänningars likställande  med ett lands egna medborgare i fråga om social trygghet 

Den 25 april 1963 registrerades Sveriges ratifikation av Internationella
arbetskonferensens den 28 juni 1962 antagna konvention (nr 118) angående
utlänningars likställande med ett lands egna medborgare i fråga om
social trygghet - i svensk text av den lydelse härvid fogad bilaga /n1/
utvisar - varvid i ratifikationshandlingen angavs, att Sverige godtager
de ur konventionen härrörande förpliktelserna beträffande följande i
artikel 2 uppräknade grenar av social trygghet, nämligen a) hälso- och
sjukvård, b) kontantförmåner vid sjukdom, c) förmåner vid havandeskap
och barnsbörd, g) förmåner vid yrkesskada samt h) förmåner vid
arbetslöshet.

Kungl. Maj:t finner gott giva vederbörande tillkänna, att konventionen,
i de delar Sverige godtagit de därur härrörande förpliktelserna, skall
lända till efterrättelse från och med den 25 april 1964 i förhållande
till Jordanien, från och med den 28 augusti 1964 i förhållande till
Norge, från och med den 4 november 1964 i förhållande till Guatemala
samt från och med den 18 november 1964 i förhållande till Syrien.
Kungörelse (1964:574) om överflyttande på studiemedelsnämnderna av de uppgifter som tillkomma statsstipendienämnderna 

Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att vad Kungl. Maj:t i
gällande författningar eller särskilda beslut stadgat rörande
statsstipendienämnd i stället skall avse vederbörande
studiemedelsnämnd.
Kungörelse (1964:634) angående yttrande av barnavårdsnämnd enligt 3 § lagen den 20 mars  1964 (nr 167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare 

Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att yttrande av barnavårdsnämnd 
enligt 3 § lagen den 20 mars 1964 med särskilda bestämmelser om unga 
lagöverträdare skall avgivas enligt formulär som riksåklagarämbetet 
fastställer.
Lag (1964:651) om överflyttande på länsstyrelse av vissa magistrat, kommunalborgmästare m.fl. åvilande uppgifter

Vad i lag eller författning stadgas om magistrat, ledamot av 
magistrat, stadsstyrelse, ordförande i stadsstyrelse eller 
kommunalborgmästare skall, såframt ej Konungen föreskriver annat, i 
stället gälla länsstyrelse. Lag (1969:808).
Lag (1964:653) om överflyttande av magistratens befattning med burskapsärenden m.m. 

Kommunstyrelsen eller den nämnd kommunfullmäktige beslutar skall 
övertaga den befattning med ansökan om burskap och med uppsägning av 
burskap, som enligt 3 kap. 1 och 5 §§ handelsbalken ankommer på 
borgmästare och råd. 

Kommunstyrelsen eller den nämnd kommunfullmäktige beslutar får antaga 
reglemente angående burskap att gälla i stället för vad som stadgas i 
3 kap. handelsbalken. Innan reglemente antages, skall borgerskapet 
beredas tillfälle yttra sig. Lag (1977:214).
Kungörelse (1964:680) med närmare föreskrifter om särskild förrättningsman för upptagande av protest 

1 § När länsstyrelsen förordnar särskild förrättningsman att upptaga
protest enligt växellagen (1932:130) och checklagen (1932:131) skall i
förordnandet angivas den eller de kommuner eller eljest det  område
där den förordnade äger upptaga protest.

Länsstyrelsen skall föra förteckning över förordnanden som avses i
första stycket. Förteckningen skall innehålla uppgift om
förrättningsmans namn och adress samt det område förordnandet avser.
Förordning (1977:833).

2 § Det åligger förrättningsmannen att efter framställning upptaga
protest av växel eller check.

När protest upptages, skola bestämmelserna i 89 och 90 §§ växellagen
eller 67 och 68 §§ checklagen iakttagas noggrant.

3 § Vad som förekommit vid protest skall omedelbart antecknas i
protokoll i enlighet med bestämmelserna i 91 § växellagen och 69 §
checklagen.

Växeln eller checken skall, sedan den försetts med bevis om protesten,
jämte avskrift av protokollet tillhandahållas sökanden.

Protokoll skall förvaras på betryggande sätt och hållas tillgängligt
för envar som önskar taga del därav.

När förordnandet upphör, skola förrättningsmannens protokoll
överlämnas till länsstyrelsen.

4 § För varje växel- eller checkprotest får förrättningsmannen ta ut
ersättning med samma belopp som gäller för avgiftsklass 1 i 10 §
avgiftsförordningen (1992:191). I beloppet ingår inte mervärdesskatt som
belöper på uppdrag att ta upp sådana protester.

För kopia av protokoll när kopian utfärdas utan samband med en
förrättning får ersättning tas ut med tio kronor.

Ersättning för resa betalas enligt de grunder som länsstyrelsen
fastställer.

Ersättningen skall antecknas på den kopia av protokoll som tillställs
sökanden. På begäran skall lämnas särskilt kvitto. Förordning
(1992:608).

5 § Länsstyrelsen skall tillse att förrättningsmannen fullgör sina
skyldigheter enligt växellagen och checklagen samt denna kungörelse.
Generalpoststyrelsens Kungörelse (1964:69) angående förlängning av försändelsers liggetid på adresspostanstalt 

Generalpoststyrelsen har med ändring i viss mån av bestämmelserna i
Allmän poststadga § 98 beslutat att den tid, under vilken försändelse
får kvarligga på adresspostanstalt och hos postombud, fr.o.m. den 1
maj 1964 skall utsträckas till en månad från ankomstdagen. Vid
beräkning av liggetidens längd skall lagen om beräkning av lagstadgad
tid äga tillämpning. Den utsträckta liggetiden skall gälla beträffande
alla slag av försändelser med undantag av försändelser belagda med
postförskott och delgivningsförsändelser. För
postförskottsförsändelser och delgivningsförsändelser gäller en
oförändrad liggetid av 15 resp. 4 dagar, ankomstdagen oräknad.

Den utsträckta liggetiden skall tillämpas på försändelser, som
ankommer till adresspostanstalt eller postombud den 1 maj 1964 eller
senare.

Förestående innebär ingen ändring i fråga om den i Allmän poststadga
angivna möjligheten för avsändare att begära förkortad liggetid för
försändelse.
Kungörelse (1964:708) om räntan på vissa lån med statlig kreditgaranti

Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att räntan på lån som avses i 
kungörelserna den 11 oktober 1946 (nr 676) angående statlig 
kreditgaranti för lån åt den, som avlagt akademisk eller därmed 
jämförlig examen, den 30 april 1948 (nr 210) angående statlig 
kreditgaranti för lån åt den som genomgått polisskola, den 16 juni 1950 
(nr 469) angående studielån med statlig kreditgaranti, den 30 juni 1952 
(nr 570) angående studielån med statlig kreditgarant i åt s.k. 
flyktingstudenter, den 31 maj 1957 (nr 276) med särskilda bestämmelser 
om studielån åt flyktingstudenter och den 30 juni 1959 (nr 436) med 
särskilda bestämmelser om studielån åt vissa utländska studerande, de 
båda sistnämnda kungörelserna i vad de avse studielån med statlig 
kreditgaranti, från och med den 1 december 1964 tills vidare skall 
utgöra 5,5 procent.
Förordning (1964:724) angående skyldighet för domstol att underrätta Tullverket om dom i vissa brottmål

Döms någon enligt lagen (2000:1225) om straff för smuggling
till svårare straff än sextio dagsböter eller till annan
påföljd än straff, ska domstolen inom en vecka sända kopia av
domen eller beslutet till Tullverket. Motsvarande skyldighet
har överrätt som i annat fall meddelat dom eller beslut i mål,
vari lägre domstol enligt nämnda lag dömt till sådant straff
eller annan påföljd än straff. Förordning (2008:126).

Övergångsbestämmelser

2000:1266

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2001.

2. I fråga om brott enligt lagen (1960:418) om straff för
varusmuggling gäller förordningen i sin äldre lydelse.
Förordning (1964:740) med föreskrifter för åklagare i vissa brottmål

1 § Åklagare skall i den utsträckning och den ordning Riksåklagaren
bestämmer lämna uppgifter till denne om åtalsprövningar som har
gjorts enligt 20 kap. 7 § rättegångsbalken. Förordning (1994:1764).

2 § har upphävts genom förordning (1994:1764).

3 § Har upphävts genom förordning (2022:1502).

4 § Har åklagare enligt 20 kap. 7 § första stycket 2
rättegångsbalken beslutat om åtalsunderlåtelse bör
underrättelse om beslutet lämnas muntligen till den
misstänkte. Underrättelsen får lämnas av annan åklagare än
den som har meddelat beslutet. Möter särskilda svårigheter
för underrättelse på angivet sätt får underrättelse ske
skriftligen.

Bestämmelser om underrättelse om beslut om straffvarning som
avser brott som någon har begått innan han eller hon har
fyllt arton år finns i lagen (1964:167) med särskilda
bestämmelser om unga lagöverträdare. Lag (2015:87).

5 § Har upphävts genom förordning (1980:550).

6 § Har upphävts genom förordning (1994:1764).

7 § Om domstolen med tillämpning av 34 kap. 3 § brottsbalken 
har beslutat att fängelse, villkorlig dom, skyddstillsyn, 
ungdomsvård, ungdomstjänst, ungdomsövervakning eller sluten 
ungdomsvård som utdömts i tidigare mål ska avse ytterligare 
brott, eller om den har bestämt påföljden med tillämpning av 
34 kap. 2 § brottsbalken, ska åklagaren, om domen meddelats 
innan den tidigare domen fått laga kraft, skaffa upplysningar 
om utgången i det tidigare målet. Ska frågan om påföljd för 
brottet prövas på nytt av domstol enligt 34 kap. 6 § första 
stycket brottsbalken, ska åklagaren genast anmäla saken för 
prövning. Förordning (2020:793).

8 § Uppkommer fråga om att undanröja skyddstillsyn enligt 28
kap. 8 § brottsbalken utan att framställning därom har gjorts
av övervakningsnämnden, skall åklagaren, innan talan väcks,
inhämta yttrande från övervakningsnämnden eller Kriminalvården.
Förordning (2005:988).

Övergångsbestämmelser

1979:698

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1980. Äldre bestämmelser
gäller fortfarande i fråga om den som före ikraftträdandet har dömts
till ungdomsfängelse.

1981:245

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1981. I fråga om den som före
ikraftträdandet har dömts till internering gäller dock 7 § i dess äldre
lydelse.

1994:1764

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 1995. Äldre föreskrifter
tillämpas i mål och ärenden hos polis- och åklagarmyndighet där
förundersökning har inletts före ikraftträdandet.
Riksskattenämndens Kungörelse (1964:75) angående fastställelse av formulär till besked rörande insättning å skogskonto i sparbank (jfr SFS 1984:212 3 p övergångsbest.)

Med stöd av 1 § Kungl. kungörelsen den 27 mars 1954 (nr 144) med vissa 
föreskrifter angående tillämpningen av förordningen den 27 mars 1954 (nr 
142) om taxering för inkomst av medel, som insatts å skogskonto, 
fastställer riksskattenämnden härvid såsom bilaga fogat formulär /n1/ 
till i nämnda paragraf omförmält bankbesked, avsett att användas av 
sparbanker som för bokföringen använda datamaskinanläggning.

//n1// Bilagan är här utesluten; upplysning om dess innehåll kan 
erhållas hos riksskattenämnden
Kungörelse (1964:754) med tillämpningsföreskrifter  till förordningen den 6 november 1908 (nr 129) angående  en särskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper

Kungl. Maj:t har, med stöd av 19 § förordningen den 6 november 1908  
angående en särskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper,  
funnit gott förordna som följer. 

1 § Har den som förvärvat överlåtelsestämpel icke tagit den i anspråk  
för avsett ändamål och beräknar han att den ej heller kommer till  
användning inom en nära framtid, äger han av poststyrelsen återfå  
erlagt belopp mot att stämpeln avlämnas. 

2 § Har överlåtelsestämpel blivit obrukbar för sitt ändamål, satts på  
felaktigt utfärdad avräkningsnota eller använts oriktigt, skall  
bankinspektionen förordna om utbyte av stämpeln eller återbetalning av 
erlagt belopp mot att stämpeln avlämnas. 

Om beslut enligt första stycket skall bankinspektionen omgående  
underrätta poststyrelsen. Därvid skall bifogas den stämpel som utbytet 
eller återbetalningen avser. 

Det ankommer på poststyrelsen att verkställa bankinspektionens beslut  
enligt första stycket. 

3 § Utbytta överlåtelsestämplar och sådana inlösta stämplar som äro  
obrukbara skola förstöras av poststyrelsen. 

4 § Den i 17 § stämpelkungörelsen den 29 oktober 1964 (nr 619)  
föreskrivna skyldigheten för poststyrelsen att lämna kontrollstyrelsen 
uppgift om värdet av utlämnade stämpelmärken och beloppet av influtna  
stämpelmedel samt redogörelse över förvaltningen av stämpelmärken och  
stämpelmedel skall omfatta även överlåtelsestämplar och uppbörd genom  
försäljning av sådana stämplar. 

5 § De medel som inflyta genom försäljning av överlåtelsestämplar  
skall poststyrelsen redovisa till statsverket för varje månad i den  
ordning som är föreskriven för postverkets övriga uppbörd av  
stämpelmedel. 

6 § Närmare bestämmelser om försäljning av överlåtelsestämplar samt om 
uppbörd och redovisning av därvid influtna stämpelmedel meddelas av  
poststyrelsen. I övrigt meddelar bankinspektionen de föreskrifter som  
fordras för tillämpning av förordningen angående en särskild  
stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper samt av denna  
kungörelse.
Kungörelse (1964:810) om avlysning av allmänt vattenområde för militär verksamhet

1 § I den utsträckning som fordras av hänsyn till militär verksamhet 
må förbud meddelas för obehöriga att vistas inom allmänt 
vattenområde. 

2 § Förbud meddelas av länsstyrelsen efter framställning av 
militärbefälhavaren. 

3 § Den som överträder förbud enligt denna kungörelse, dömes till 
dagsböter.
Kungörelse (1964:879) om upphörande av tolagsersättningen (obsolet)

Kungl. Maj:t har, med stöd av riksdagens beslut, funnit gott förordna,
att ersättning för mistad tolag eller motsvarande ersättning av
tullmedel icke skall utgå för tid efter 1964 års utgång.
Kungörelse (1964:880) om upphörande av friskilling (obsolet)

Kungl. Maj:t har, i överensstämmelse med riksdagens beslut, funnit gott 
förordna, att friskilling enligt särskilda av Kungl. Maj:t meddelade 
förordnanden icke skall utgå efter 1964 års utgång.
Riksarkivets Cirkulär (1964:89) angående utgallring av vissa handlingar i kontraktsprostarkiv och kyrkoarkiv

Riksarkivet meddelar härmed, att det den 27 december 1963 till 
efterlevnad av 4 § allmänna arkivstadgan den 10 november 1961, nr 590, 
fattat följande gallringsbeslut nr 81 och 82.

/r2/ Kontraktsprostarnas arkiv

---------------------------------------------------------

I kontraktsprostarnas arkiv må redovisningshandlingar rörande kollekter 
utgallras från och med år 1918 med 10 års gallringsfrist, dock med 
undantag för kvartalssammandragen, som skola bevaras.

----------------------------------------------------------

/r2/ Kyrkoarkiven

----------------------------------------------------------

1. I kyrkoarkiven må kvartalsredogörelser, kvitton och övriga 
verifikationer avseende kollekter utgallras med 10 års gallringsfrist 
från och med år 1918, dock endast under förutsättning att motsvarande 
kollektböcker finnas bevarade. Om särskilda anteckningar rörande 
församlingskollekter förts, skola de likaledes bevaras.

2. Övriga i kyrkoarkiven ingående räkenskapsverifikationer från och med 
år 1863 må, under förutsättning att motsvarande räkenskapsböcker finnas 
bevarade, utgallras med 25 års gallringsfrist, dock endast i den 
utsträckning och från och med det år vederbörande arkivmyndighet i varje 
särskilt fall beslutar efter framställning från pastorsämbetet.

3. Vad under punkt 2 sagts må även gälla räkenskapsverifikationer 
tillhörande kyrklig samfällighet, vars handlingar förvaras annorstädes 
än i kyrkoarkiv.

4. har upphävts genom Riksarkivets cirkulär (1975:968).

--------------------------------------------------------
Kungörelse (1964:93) om betesreglering inom Ullatti skogsvårdsområde i Gällivare socken i Norrbottens län

Med stöd av 12  § lagen den 2 juni 1933 (nr 269) om ägofred har Kungl.
Maj:t funnit gott förordna, att betesreglering må, på sätt och under
villkor som stadgas i 13-19  §§ samma lag, äga rum inom Ullatti
skogsvårdsområde i Gällivare socken i Norrbottens län.
Kungörelse (1965:110) angående tillämpning mellan Sverige och Danmark av tilläggsprotokoll till vissa europeiska avtal om social trygghet 

Kungl. Maj:t har funnit gott giva till känna, att tilläggsprotokollen
till ettvart av följande av Europarådets medlemsstater den 11 december
1953 undertecknade avtal för Sveriges del trätt i kraft i förhållande
till Danmark den 1 april 1965, nämligen

1) provisorisk europeisk överenskommelse om social trygghet vid ålderdom
och nedsatt arbetsförmåga samt för efterlevande;

2) provisorisk europeisk överenskommelse om social trygghet, dock ej vid
ålderdom och nedsatt arbetsförmåga eller för efterlevande.

Här i riket bosatt flykting, som jämlikt tilläggsprotokollet till
avtalet under 1) skall likställas med medborgare i Danmark, skall ha
samma skyldighet som svensk medborgare att erlägga folkpensionsavgift
enligt lagen den 25 maj 1962 (nr 398) om finansiering av
folkpensioneringen. Sådan skyldighet föreligger dock icke för tiden före
den 1 januari 1967.
Kungörelse (1965:119) om utövande av tillsyn  över vissa kronohemman, m.m. 

1 §. Uppgift som åligger kronobetjänte, kronofogde  eller länsman enligt 
27 kap. 1 § byggningabalken, kungl. brevet den 5 februari 1808 och 
kammarkollegiets kungörelse den 29 februari 1808 skall i stället åvila 
av länsstyrelsen förordnad lämplig person.

2 §. För syn av sådan kronan tillhörig fast egendom som innehaves av 
enskild med s.k. stadgad åborätt utgår av allmänna medel dagarvode med 
sextio kronor för varje förrättningsdag, inberäknat resdag, samt 
resekostnadsersättning och traktamente enligt rese- och traktamentsklass 
B i allmänna resereglementet. Dagarvode utgår dock ej för särskild 
resdag, när mindre än åtta timmar av dagtid tagits i anspråk för resan.

För fullgörande i övrigt av tillsynsuppgift enligt 1 § utgår arvode med 
sextio kronor för dag, för vilken arvode icke erhålles enligt första 
stycket.

3 §. Ersättning, som länsstyrelsen utbetalat, skall stanna på 
statsverket.
Lag (1965:136) om elevhem för vissa rörelsehindrade barn m.fl. 

1 § Landstingskommun skall sörja för att rörelsehindrade eller eljest 
fysiskt handikappade barn, som till följd av sitt handikapp eller av 
andra särskilda skäl äro i behov av inackordering för att kunna deltaga 
i undervisning i grundskola, erhålla inackordering i särskilt elevhem. 

Landstingskommun skall även sörja för att rörelsehindrade eller eljest 
fysiskt handikappade barn före skolåldern erhålla inackordering i 
elevhem, om så erfordras för att bereda barnen den vård och 
förskoleundervisning som påkallas av handikappet. 

Bestämmelserna i denna lag avse icke handikappade barn, för  
vilkas vård eller undervisning särskilda bestämmelser gälla.
 
2 § Barn, som äro inackorderade i elevhem, skola erhålla den vård som 
påkallas av handikappet. Om det erfordras skall förskola finnas vid 
elevhem. 

3 § Konungen fastställer efter förslag av landstingskommunerna plan över 
de elevhem som skola finnas i riket. Vid fastställande av planen må 
beaktas att behovet av elevhem i viss omfattning kan vara tillgodosett i 
annan ordning. 

I planen upptaget elevhem inrättas och drives av den landstingskommun, 
för vilken hemmet är avsett, eller, om det är avsett för flera 
landstingskommuner, av dessa gemensamt. 

4 § Med landstingskommun jämställes vid tillämpningen av denna lag stad 
som ej tillhör sådan kommun. 

5 § För inackordering, vård eller förskoleundervisning enligt denna lag 
må ej uttagas avgift av enskild. 

6 § Elevhem står under tillsyn av medicinalstyrelsen. Skolöverstyrelsen 
har tillsyn över förskoleundervisning som bedrives vid elevhem. 

7 § Närmare föreskrifter för tillämpningen av denna lag meddelas av 
Konungen eller, efter Konungens bemyndigande, av medicinalstyrelsen.
Brev (1965:21) till poststyrelsen angående upphävande av vissa bestämmelser om undantag för postverket från gällande trafikförfattningar, m.m. 

De bestämmelser om befrielse från kontroll- och särskild 
kopplingsbesiktning som meddelats poststyrelsen enligt 1 c) och 2 i 
Kungl. Maj:ts brev den 16 mars 1962 (nr 111) angående vissa undantag 
för postverket från gällande trafikförfattningar skola upphöra att 
gälla. 

Fråga om godkännande enligt 4 § dispensbusskungörelsen denna dag (nr 
20) av fordon, som omfattas av bestämmelserna i 1 b) nyssnämnda brev, 
prövas, såvitt avser beställningstrafik, av länsstyrelsen i det län 
där stationsorten är belägen och i annat fall av länsstyrelsen i det 
län där fordonet är eller avses bli registrerat.
Brev (1965:22) till järnvägsstyrelsen angående upphävande av vissa bestämmelser om undantag för  Statens järnvägar från gällande trafikförfattningar, m.m. 

De bestämmelser om befrielse från kontroll- och särskild 
kopplingsbesiktning som meddelats järnvägsstyrelsen enligt 1 c) och 2 
i Kungl. Maj:ts brev den 16 mars 1962 (nr 112) angående vissa undantag 
för statens järnvägar från gällande trafikförfattningar skola upphöra 
att gälla. 

Fråga om godkännande enligt 4 § dispensbusskungörelsen denna dag (nr 
20) av fordon, som omfattas av bestämmelserna i 1 b) nyssnämnda brev, 
prövas, såvitt avser beställningstrafik, av länsstyrelsen i det län 
där stationsorten är belägen och i annat fall av länsstyrelsen i det 
län där fordonet är eller avses bli registrerat.
Kungörelse (1965:273) om resedokument för  vissa statslösa personer 

Kungl. Maj:t har, sedan Sverige den 18 december 1964 ratificerat Förenta
Nationernas konvention den 28 september 1954 angående statslösa
personers rättsliga ställning, uppdragit åt statens utlänningskommission
att i fall som avses i artikel 28 av konventionen utfärda särskild
legitimationshandling för utrikes resa (resedokument). Förlängning av
giltighetstiden för resedokument må beviljas av kommissionen eller,
efter dess bemyndigande, av vederbörande tjänsteman vid svensk
beskickning eller lönat svenskt konsulat eller av olönad svensk konsul
som ministern för utrikes ärendena förklarat behörig att meddela
visering. Bestämmelserna i nämnda konvention skola iakttagas, när
resedokument utfärdas eller dess giltighetstid förlänges.
Utlänningskommissionen utfärdar de föreskrifter som behövas för
tillämpning av denna kungörelse.
Lag (1965:276) om inskränkning i rätten att föra talan mot offentlig arbetsgivares beslut

Arbetstagare får ej anföra besvär mot offentlig arbetsgivares beslut
rörande hans arbets- eller anställningsvillkor, om talan i saken skall
handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister.

Genom första stycket inskränkes dock ej rätt att anföra besvär mot
offentlig arbetsgivares beslut i fråga som enligt avtal skall avgöras
av arbetsgivaren. Lag (1974:1011).
Förordning (1965:29) om skattefrihet för ersättning till offer för nationalsocialistisk förföljelse 

Kungl. Maj:t har, i överensstämmelse med riksdagens beslut, funnit  
gott förordna som följer. 

Ersättning, som utgått på grund av särskild lagstiftning i främmande  
stat om ersättning till offer för nationalsocialistisk förföljelse,  
eller ersättning av medel, vilka Förbundsrepubliken Tyskland  
överlämnat till annan stat till förmån för dem som utsatts för sådan  
förföljelse, skall vid taxering till statlig eller kommunal  
inkomstskatt icke utgöra skattepliktig inkomst för mottagaren.
Kungörelse (1965:38) om tillämpning  av avtal den 23 mars 1939 mellan  Sverige och Amerikas Förenta Stater  för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angående ömsesidig handräckning beträffande inkomst- och andra skatter 

Sedan Sverige och Amerikas Förenta Stater den 22 oktober 1963 slutit  
tilläggsavtal till avtalet den 23 mars 1939 mellan samma stater för  
undvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser  
angående ömsesidig handräckning beträffande inkomst- och andra  skatter, 
har Kungl. Maj:t -- med stöd av 72 § 3 mom.  kommunalskattelagen den 28 
september 1928 (nr 370), 20 § 3 mom. lagen  den 26 juli 1947 (nr 576) om 
statlig inkomstskatt samt 20 § 3 mom.  lagen samma dag (nr 577) om 
statlig förmögenhetsskatt -- funnit gott  förordna som följer. 

Avtalet den 23 mars 1939, vars genom tilläggsavtalet ändrade lydelse  
framgår av /k/ bilaga 1 /-k/ till denna kungörelse, skall lända till  
efterrättelse för Sveriges del. Vid tillämpningen av avtalet skola  
iakttagas den mellan behöriga myndigheter i de avtalsslutande staterna 
träffade överenskommelse och de anvisningar som äro fogade till  
kungörelsen såsom /k/ bilaga 2 /-k/ och /k/ 3 /-k/. 

Även om enligt avtalet endast viss del av en i Sverige bosatt  
skattskyldigs inkomst eller förmögenhet skall taxeras här i riket,  
skall den skattskyldige likväl lämna alla de uppgifter till ledning  för 
taxeringen som han eljest varit skyldig att lämna. (Jämför  1974:770 
ö.b. och 1974:859 ö.b.)
Kungörelse (1965:470) om jubileumsmynt till etthundraårsminnet av representationsreformen år 1866

Kungl. Maj:t har funnit gott kungöra, att mynt- och justeringsverket  
bemyndigats utmynta omkring en miljon silvermynt med valören fem  
kronor till etthundraårsminnet av representationsreformen år 1866 samt 
att detta jubileumsmynt, som är lagligt betalningsmedel enligt lagen  
den 30 maj 1873 (nr 31) om rikets mynt, kommer att utlämnas i allmänna 
rörelsen under år 1966. 

Jubileumsmyntet har följande prägel. 

/k/ På myntets framsida: /-k/ Hans Maj:t Konungens bild, profil,  
vänster sida. Omskrift: GUSTAF VI ADOLF SVERIGES KONUNG. Under bilden  
årtalet 1966 med myntdirektörens signatur till vänster och S:t  
Eriksmärket till höger. Omedelbart under bilden myntgravörens  
signatur. Innanför randen en streckad linje. 

/k/ På myntets frånsida: /-k/ Texten TILL MINNE AV TVÅKAMMARRIKSDAGENS 
TILLKOMST 1866 inom en kvadratisk ram, årtalet 1866 omgivet av  
ornament. Under ramen 5 KR samt på vardera sidan om ramen en  
lagerkvist. Innanför randen en streckad linje. 

/k/ Myntets diameter: /-k/ 34 millimeter. 

/k/ Randen /-k/ försedd med en obruten och två brutna ingraverade  
våglinjer.
Kungörelse (1965:510) om nya sedlar på etthundra kronor

Kungl. Maj:t har, på framställning av fullmäktige i riksbanken, funnit 
gott kungöra, att sedlar på etthundra kronor av ny typ, godkänd av  
fullmäktige, komma att från riksbanken utlämnas i allmänna rörelsen  
från och med dag som fullmäktige bestämma. 

Den nya sedeln har följande storlek, beskaffenhet och utseende. 

/k/ Storlek: /-k/ 

Sedeln är 140 mm lång och 82 mm bred. 

/k/ Tryck: /-k/ 

Sedelns /k/ framsida /-k/ upptager ytterst till vänster en talong,  
omfattande ungefär en fjärdedel av sedelns yta. Denna är i övrigt,  
frånsett ytterkanterna, försedd med tryck. 

Upptill på sedeln äro tryckta orden SVERIGES RIKSBANK. 

På högra delen av tryckytan finnes en bild av Konung Gustav II Adolf i 
profil med ansiktet vänt åt vänster; till höger om bilden är texten  
GUSTAV II ADOLF 1611-1632 lodrätt inplacerad. 

På vänstra delen av tryckytan finnes en rosett i konstgravyr med  
valörsiffran 100. Omedelbart därunder är tryckt texten HINC ROBUR ET  
SECURITAS. 

I övre och nedre högra hörnen av tryckytan är placerad valörsiffran  
100. Omedelbart under kungabilden och rosetten i konstgravyr löper ett 
band med texten ETTHUNDRA KRONOR. Under detta band äro inplacerade  
bladornament och konstgravyrer, över vilka äro tryckta två namn i  
faksimile. 

Tryckytan täckes i övrigt av vertikala våglinjer. 

Upptill på talongen finnes en kostgraverad rosett, som i sitt  
mittparti innehåller valörsiffran 100. Nedtill på talongen äro sedelns 
tryckår och nummer angivna. 

Trycket är i brunröd färg. Tryckytans våglinjer och rosetten samt  
konstgravyrerna och vänstra delen av bladornamenten under bandet äro  
dock i blå och grå färg. Tryckår och nummer äro i blå färg. 

Sedelns /k/ baksida /-k/ upptager till höger en talong, på vilken  
upptill och nedtill är placerad valörsiffran 100. Ytan upptager i  
övrigt motiv avseende regalskeppet Wasa: till höger en lodrätt stående 
sköld innehållande lilla riksvapnet, i mitten regalskeppet sett från  
sidan med stäven vänd åt höger, däröver galjonsfiguren, som  
föreställer frampartiet av ett lejon, likaledes sedd från sidan och  
vänd åt höger samt till vänster ett manshuvud sett framifrån.  
Omedelbart till höger om vapenskölden är texten REGALSKEPPET WASA 1628 
lodrätt inplacerad. Till vänster om den sålunda dekorerade ytan och  
nedtill på sedeln äro placerade konstgraverade ornament. Nedtill till  
vänster finnes valörsiffran 100. 

Trycket är i blå, röd, brun och grå färg. 

/k/ Papper: /-k/ 

Papperet är svagt blåtonat och i talongen försett med ett lodrätt band 
av vattenmärken föreställande Axel Oxenstierna i halvprofil med  
ansiktet vänt inåt sedelns mitt. 

Genom framsidans konstgraverade rosett är i papperet inlagd en lodrätt 
löpande säkerhetstråd vilken framträder på sedeln som en rak mörk  
linje.
Kungörelse (1965:533) om garanti för vissa obligationslån 

Kungl. Maj:t har funnit gott kungöra, att Kungl. Maj:t /k/ dels /-k/  
fastställt fullmäktiges i riksgäldskontoret beslut att utfärda  
obligationer till svenska statens 5 1/4 % obligationslån av den 18  
mars 1964, svenska statens 5 3/4 % obligationslån av den 19 mars 1964, 
svenska statens 6 % obligationslån av den 17 mars, den 9 november och  
den 17 december 1964, svenska statens premieobligationslån, B-lånet,  
samt 1965 års premieobligationslån, /k/ dels /-k/ meddelat garanti för 
dessa lån på sammanlagt nominellt en miljard åttahundratrettio  
miljoner fyrahundrasextiotusen kronor.