Lag (2016:1108) om ersättning till riksdagens ledamöter

1 kap. Inledande bestämmelser

Lagens innehåll

1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ersättning till 
talmannen, riksdagens ledamöter och ersättare. Bestämmelserna 
avser

- arvode (3 kap.),

- resekostnadsersättning (4 kap.),

- traktamente (5 kap.),

- övernattningsbostad och logiersättning (6 kap.),

- arbetsrum samt teknisk och elektronisk utrustning (7 kap.),

- barnverksamhet (8 kap.),

- ålderspension (9 kap.),

- sjukpension (10 kap.),

- efterlevandepension (11 kap.),

- inkomstgaranti (12 kap.),

- omställningsstöd (13 kap.),

- försäkring, rehabilitering och företagshälsovård (14 kap.),

- återkrav (14 a kap.), och

- överklagande (15 kap.).
Lag (2022:346).

Definitioner

2 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
I lagen avses med

1. prisbasbelopp: prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ 
socialförsäkringsbalken,

2. förhöjt prisbasbelopp: det förhöjda prisbasbeloppet enligt 
2 kap. 6 och 8 §§ socialförsäkringsbalken,

3. inkomstbasbelopp: inkomstbasbeloppet enligt 58 kap. 26 och 
27 §§ socialförsäkringsbalken,

4. inkomstindex: inkomstindex enligt 58 kap. 10-12 §§ 
socialförsäkringsbalken,

5. balansindex: balansindex enligt 58 kap. 22-24 §§ 
socialförsäkringsbalken,

6. Europaparlamentets ledamotsstadga: Europaparlamentets 
beslut av den 28 september 2005 om antagande av 
Europaparlamentets ledamotsstadga (2005/684/EG, Euratom), och

7. tjänsteresa: en resa som en ledamot gör som ett led i 
utövningen av sitt uppdrag som riksdagsledamot och som 
påbörjas på tjänstestället, under en pågående tjänsteresa 
eller på en förrättningsort samt avslutas på tjänstestället 
eller på en förrättningsort. Lag (2022:346).

2 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
I lagen avses med

1. prisbasbelopp: prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ 
socialförsäkringsbalken,

2. förhöjt prisbasbelopp: det förhöjda prisbasbeloppet enligt 
2 kap. 6 och 8 §§ socialförsäkringsbalken,

3. inkomstbasbelopp: inkomstbasbeloppet enligt 58 kap. 26 och 
27 §§ socialförsäkringsbalken,

4. inkomstindex: inkomstindex enligt 58 kap. 10-12 §§ 
socialförsäkringsbalken,

5. balansindex: balansindex enligt 58 kap. 22-24 §§ 
socialförsäkringsbalken,

6. Europaparlamentets ledamotsstadga: Europaparlamentets 
beslut av den 28 september 2005 om antagande av 
Europaparlamentets ledamotsstadga (2005/684/EG, Euratom),

7. tjänsteresa: en resa som en ledamot gör som ett led i 
utövningen av sitt uppdrag som riksdagsledamot och som 
påbörjas på tjänstestället, under en pågående tjänsteresa 
eller på en förrättningsort samt avslutas på tjänstestället 
eller på en förrättningsort, och

8. riktålder för pension: den enligt 2 kap. 10 a-d §§ 
socialförsäkringsbalken årligt beräknade och fastställda 
riktåldern för pension. Lag (2022:1564).

3 § Med ett helt år avses i lagen 365 dagar. Om viss tid inte 
kan tillgodoräknas som ett helt år vid beräkningen av antalet 
hela år ska den tiden ändå anses som ett helt år, om tiden 
uppgår till minst 270 dagar.

Tjänsteställe 

3 a § En riksdagsledamot har sitt tjänsteställe där han eller 
hon är folkbokförd enligt folkbokföringslagen (1991:481) under 
förutsättning att det där finns en bostad som är inrättad för 
permanent boende för ledamoten och hans eller hennes familj 
och som även disponeras av ledamoten.

Om bostaden inte uppfyller dessa krav utgör riksdagen 
ledamotens tjänsteställe. Lag (2022:346).

Rätt till ersättning

4 § En ledamot har rätt till ersättning enligt denna lag.

5 § Vad som sägs i denna lag om en ledamot gäller även 
talmannen och en ersättare som utövar uppdrag som ledamot 
(ersättare), om det inte anges något annat i lagen.
Lag (2022:346).

6 § En ledamot som fullgör uppdrag som statsråd har under den 
tiden inte rätt till ersättning enligt denna lag.
Lag (2022:346).

Ersättning under ledighet

7 § En ledamot som har beviljats ledighet för att tjänstgöra 
som statssekreterare har under den tiden inte rätt till 
ersättning enligt denna lag.

En ledamot som har beviljats ledighet av något annat skäl har 
bara rätt till ersättning under ledigheten om det anges i 
lagen. Lag (2022:346).

Tid som ersätts

8 § En ledamot har rätt till ersättning enligt denna lag från 
och med den dag då han eller hon tillträder uppdraget till och 
med 30 dagar efter det att uppdraget upphörde, om det inte 
anges något annat i lagen. Lag (2022:346).

9 § En ersättare för någon annan än talmannen eller en ledamot 
som tjänstgör som statsråd eller statssekreterare, har rätt 
till ersättning under den tid som anges i det bevis som 
utfärdas av Riksdagsförvaltningen då ersättaren kallas att 
utöva uppdrag som ledamot. Om uppdraget upphör tidigare än vad 
som anges i beviset, har ersättaren rätt till ersättning under 
30 dagar från det att uppdraget upphörde, dock längst till den 
dag som anges i beviset. Lag (2022:346).

Bemyndigande

10 § Riksdagsförvaltningen får meddela föreskrifter till lagen.
Lag (2022:346).

Allmänna råd

11 § Riksdagsförvaltningen meddelar allmänna råd till 
lagen.


2 kap. Kapitlet har upphävts genom lag (2022:346).

3 kap. Arvode

Talmansarvode

1 § Talmannen har rätt till ett månatligt arvode som motsvarar 
arvodet till statsministern. Lag (2022:346).

Ledamotsarvode

2 § En ledamot har rätt till ett månatligt arvode som bestäms 
av Riksdagens arvodesnämnd. Lag (2022:346).

Tilläggsarvode

3 § En vice talman har rätt till ett månatligt tilläggsarvode 
som uppgår till 30 procent av ledamotsarvodet. Lag (2022:346).

4 § En ordförande i ett utskott eller i EU-nämnden har rätt 
till ett månatligt tilläggsarvode som uppgår till 20 procent 
av ledamotsarvodet. Lag (2022:346).

5 § En vice ordförande i ett utskott eller i EU-nämnden har 
rätt till ett månatligt tilläggsarvode som uppgår till 
15 procent av ledamotsarvodet. Lag (2022:346).

Sammanträdesarvode i EU-nämnden

6 § En ledamot, suppleant eller tillfällig ersättare i EU-
nämnden har rätt till sammanträdesarvode för sammanträden som 
infaller på en måndag, en fredag och under tid då kammaren 
inte sammanträder. Detta gäller dock inte ordföranden och en 
vice ordförande i nämnden.

En suppleant i EU-nämnden som närvarar vid ett sammanträde 
utan att delta i de beslut som fattas under sammanträdet har 
rätt till sammanträdesarvode bara om nämnden beslutar om det.

Riksdagsförvaltningen bestämmer arvodets storlek.
Lag (2022:346).

Arvode som inkomst av anställning

7 § Talmansarvode, ledamotsarvode och tilläggsarvode ska anses 
som inkomst av anställning enligt socialförsäkringsbalken och 
lagen (1991:1047) om sjuklön. Ledamoten ska i det sammanhanget 
anses som arbetstagare. Lag (2022:346).

Arvode vid ledighet

8 § En ledamot har rätt till ledamotsarvode och tilläggsarvode 
vid ledighet som understiger en månad. Om ledigheten uppgår 
till minst en månad har ledamoten rätt till arvode under 
ledigheten bara om ledigheten beror på offentligt uppdrag, 
sjukdom, föräldraledighet, vård av närstående eller 
fullgörande av totalförsvarsplikt.

Med ett offentligt uppdrag avses ett uppdrag som ges av 
riksdagen eller regeringen eller av någon annan efter 
bemyndigande av riksdagen eller regeringen. En anställning 
utgör inte ett offentligt uppdrag. Lag (2022:346).

Arvodesavdrag och ersättning vid sjukfrånvaro och 
föräldraledighet

9 § Vid sjukfrånvaro och föräldraledighet ska det för samma 
tid göras avdrag på talmansarvode, ledamotsarvode, 
tilläggsarvode och arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) 
om arvoden m.m. för uppdrag inom riksdagen,

dess myndigheter och organ i enlighet med vad 
Riksdagsförvaltningen bestämmer. För ledamöter kan endast helt 
kalenderdagsavdrag göras. Lag (2022:346).

10 § Vid sjukfrånvaro och föräldraledighet har en ledamot rätt 
till ersättning i enlighet med vad Riksdagsförvaltningen 
bestämmer. För ledamöter kan sådan ersättning endast avse hela 
kalenderdagar. Lag (2022:346).

Arvodesavdrag på ledamotens egen begäran

11 § Om en ledamot av något annat skäl än som anges i 9 och 
10 §§ har beviljats ledighet kortare tid än en månad under tid 
då arbetsplenum pågår, ska det på ledamotens begäran göras 
kalenderdagsavdrag för den tiden på ledamotsarvode, 
tilläggsarvode och arvoden enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) 
om arvoden m.m. för uppdrag inom riksdagen, dess myndigheter 
och organ. Lag (2022:346).

Ersättning för förlorad semester

12 § En ersättare har rätt till ersättning för förlorad 
semester. Sådan ersättning lämnas endast för den tid som 
understiger tolv månader per tolvmånadersperiod.
Lag (2022:346).

Återbetalning av arvode

13 § En ledamot som har varit frånvarande vid minst 60 procent 
av voteringstillfällena i kammaren under ett kvartal ska 
betala tillbaka ledamotsarvode som avses i 3 kap. 2-5 §§ för 
den tiden, om

1. ledamoten har varit frånvarande vid minst 60 procent av 
voteringstillfällena i kammaren även under ett föregående 
kvartal under valperioden, och

2. talmannen efter det kvartal som avses i punkt 1 har erinrat 
ledamoten om ledamotens frånvaro och återbetalningsplikt.
Lag (2022:346).

14 § Vid tillämpningen av 13 § ska perioden juli-september 
inte beaktas. Frånvaro vid voteringar som beror på sjukdom, 
föräldraledighet, familjeskäl, internationella uppdrag eller 
liknande omständighet ska inte heller beaktas. Om det finns 
synnerliga skäl ska inte heller annan frånvaro beaktas.
Lag (2022:346).

15 § Bestämmelserna i 13 § gäller inte partiledare och 
språkrör för partier som valts in i riksdagen. Lag (2022:346).

16 § Riksdagens arvodesnämnd fattar beslut om återbetalning av 
arvode efter anmälan av talmannen. Lag (2022:346).

17 § Talmannens erinran om frånvaro och 
återbetalningsskyldighet enligt 13 § 2 ska lämnas inom sex 
månader efter utgången av det kvartal som erinran avser. Har 
inte talmannens erinran lämnats inom den tiden ska inte någon 
erinran lämnas.

Talmannens anmälan till Riksdagens arvodesnämnd enligt 16 § 
ska göras inom sex månader efter utgången av det kvartal för 
vilket återbetalning föreslås. Har inte talmannens anmälan 
gjorts inom den tiden ska inte någon anmälan göras. 
Lag (2022:346).

18 § Riksdagsförvaltningen ska på begäran av Riksdagens 
arvodesnämnd överlämna uppgifter om en ledamots närvaro vid 
voteringstillfällen och andra uppgifter som nämnden behöver 
för sin prövning.

Innan ett beslut om återbetalning fattas ska Riksdagens 
arvodesnämnd ge den ledamot som anmälan avser tillfälle att 
yttra sig. Nämnden ska även inhämta yttrande från den 
partigrupp som ledamoten tillhör eller har tillhört.
Lag (2022:346).

19 § Riksdagsförvaltningen framställer krav på återbetalning i 
enlighet med Riksdagens arvodesnämnds beslut. Ett belopp som 
återkrävs får i stället avräknas mot kommande utbetalningar av 
arvodet.

Om återbetalning inte har skett inom en månad från det att ett 
krav på återbetalning framställts ska den 
återbetalningsskyldige betala ränta enligt 6 § räntelagen 
(1975:635) på det obetalda beloppet till dess betalning sker.

Riksdagens arvodesnämnd får efter skriftlig ansökan från 
ledamoten besluta att återkravet och kravet på ränta ska 
efterges helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. 
Lag (2022:346).

4 kap. Resekostnadsersättning

Ersättning för kostnader för tjänsteresa

1 § En ledamot har rätt till ersättning för sina kostnader för 
en tjänsteresa. Lag (2022:346).

Ersättning för resa före tillträdet av uppdraget

2 § Innan en nyvald ledamot har tillträtt sitt uppdrag har 
han eller hon rätt till ersättning för sina kostnader för

– resor för att delta i möten som ledamotens partigrupp 
kallar till,

– resor för att delta i Riksdagsförvaltningens introduktion 
till uppdraget, och

– en resa till riksdagen för att tillträda uppdraget.

2 a § Rätten till ersättning enligt 2 § gäller för

1. en ledamot som tillträder sitt uppdrag vid ett riksdagsval 
från och med den dag då Valmyndigheten fastställt 
valresultatet,

2. en ledamot som tillträder sitt uppdrag under en pågående 
valperiod från och med den dag då Valmyndigheten utsett honom 
eller henne till ledamot, och

3. en ersättare från och med den dag då Riksdagsförvaltningen 
utfärdar bevis om att ersättaren ska utöva uppdrag som 
riksdagsledamot. Lag (2022:346).

Ersättning för resa vid extraordinär händelse eller av annan 
icke förutsedd orsak

3 § En ledamot har, även i fall som inte omfattas av 1 §, 
rätt till ersättning för sina kostnader för en resa som 
ledamoten gör för att han eller hon måste inställa sig i 
riksdagen på grund av en extraordinär händelse eller av någon 
annan orsak som inte har kunnat förutses, under förutsättning 
att ledamoten inte kan använda sin biljett för resan 
tillbaka. 

Riksdagsförvaltningen eller den som Riksdagsförvaltningen 
bestämmer får besluta att ersättningen även omfattar 
resekostnader enligt första stycket för en medföljande person 
som av särskilda skäl måste resa tillsammans med ledamoten.  

Enskild utrikes tjänsteresa

4 § En enskild utrikes tjänsteresa ska vara av värde för 
fullgörandet av riksdagsuppdraget.

Riksdagsförvaltningen fastställer för varje valperiod ett 
belopp som en ledamot får använda för sådana resor.

En ersättare som under en valperiod har tjänstgjort eller ska 
tjänstgöra under sammanlagt minst ett år har rätt att använda 
de medel som den ordinarie ledamoten disponerar för enskilda 
utrikes tjänsteresor. En ersättare får dock under valperioden 
inte använda ett högre belopp än det som är fastställt för en 
ordinarie ledamot enligt andra stycket, oavsett om ersättaren 
under valperioden ersätter fler än en ledamot. Lag (2022:346).

Resebeslut 

5 § Talmannen beslutar om sina tjänsteresor.

En ledamot beslutar om sina

1. inrikes tjänsteresor,

2. enskilda utrikes tjänsteresor till länder som ingår i 
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, kandidatländer och 
potentiella kandidatländer för medlemskap i Europeiska 
unionen, samt

3. enskilda utrikes tjänsteresor till andra länder och områden 
som Riksdagsförvaltningen bestämmer.

Riksdagsförvaltningen, eller den som förvaltningen bestämmer, 
beslutar efter ansökan om enskilda utrikes tjänsteresor som 
inte omfattas av andra stycket. Lag (2022:346).

5 a § En ansökan om att få genomföra en enskild utrikes 
tjänsteresa ska avslås

1. om resan inte är av värde för fullgörandet av 
riksdagsuppdraget, eller

2. om samråd som Riksdagsförvaltningen bestämmer inte har 
skett.

En ansökan ska vidare avslås om Utrikesdepartementet avråder 
från alla resor till landet eller området, om det inte finns 
särskilda skäl som motiverar att resan ändå genomförs.
Lag (2022:346).

Ersättningens storlek

6 § Resekostnader ersätts med den faktiska kostnaden för 
resan. Tjänsteresa med eget fordon ersätts dock i enlighet med 
vad Riksdagsförvaltningen bestämmer.

Kostnader för övernattning ersätts inte vid tjänsteresa inom 
50 kilometer från tjänstestället, om inte övernattningen sker 
vid konferens med utskott, delegation, kommitté eller liknande 
inom riksdagen eller konferens inom en partigrupp i riksdagen.
Lag (2022:346).

6 a § Om ledamoten inte kan visa vilka utgifter han eller hon 
har haft för övernattning, betalas ersättning med halva 
maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen 
(1999:1229). Sådan ersättning lämnas dock inte om ledamoten 
har övernattat på tåg, fartyg eller flygplan eller om annan 
myndighet, trafikföretag eller motsvarande har tillhandahållit 
ledamoten fri övernattning. Lag (2022:346).

7 § Det finns bestämmelser om utrikes tjänsteresa på uppdrag 
av partigrupp i riksdagen i lagen (2016:1109) om stöd till 
partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i riksdagen.

Val av färdmedel

8 § Färdmedel ska väljas med hänsyn till kostnads-, tids-, 
miljö- och säkerhetsaspekter. Lag (2022:346).

Begäran om ersättning för resekostnader

9 § En begäran om ersättning för resekostnader ska ges in 
skriftligen till Riksdagsförvaltningen snarast efter det att 
resan avslutats, dock senast inom sex månader. Därefter upphör 
rätten till ersättning. Lag (2022:346).

Parkeringsplats

10 § En ledamot har i mån av tillgång rätt att använda 
Riksdagsförvaltningens parkeringsplatser.   

5 kap. Traktamente

Dagtraktamente vid inrikes tjänsteresa till en annan ort än 
Stockholm

1 § En ledamot har rätt till traktamente vid en inrikes 
tjänsteresa till en annan ort än Stockholm om orten är belägen 
mer än 50 kilometer från ledamotens tjänsteställe och 
innefattar övernattning (dagtraktamente).

Traktamente betalas för varje hel dag som tas i anspråk för 
tjänsteresan. Beloppet uppgår till en etthundratjugondedel av 
prisbasbeloppet avrundat till närmaste tiotal kronor. Om 
tjänsteresan har påbörjats kl. 12.00 eller senare på 
avresedagen eller har avslutats kl. 19.00 eller tidigare på 
hemresedagen har ledamoten rätt till ett halvt traktamente för 
varje sådan dag. 

Om ledamoten har fått fria måltider under tjänsteresan ska 
traktamentet minskas med det belopp som Riksdagsförvaltningen 
bestämmer (måltidsavdrag) under förutsättning att måltiden 
inte obligatoriskt ingår i priset för transporten på allmänna 
transportmedel. Lag (2022:346).

Stockholmstraktamente

2 § En ledamot har rätt till traktamente vid en tjänsteresa 
till Stockholm om han eller hon har sitt tjänsteställe mer än 
50 kilometer från Riksdagshuset och resan innefattar 
övernattning i Stockholm (Stockholmstraktamente). Ledamoten 
har inte rätt till Stockholmstraktamente för dagar som 
berättigar till dagtraktamente eller utlandstraktamente enligt 
1 eller 3 §§.

Stockholmstraktamente betalas för varje hel och halv dag som 
tjänsteresan tar i anspråk och motsvarar halva maximibeloppet 
enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) avrundat 
till närmaste tiotal kronor. Stockholmstraktamentet ska inte 
reduceras med måltidsavdrag. Lag (2022:346).

Utlandstraktamente och förrättningstillägg

3 § En ledamot har rätt till traktamente vid en tjänsteresa 
till en ort utanför Sveriges gränser som är belägen mer än 
50 kilometer från ledamotens tjänsteställe och innefattar 
övernattning (utlandstraktamente). Traktamentet motsvarar 
normalbeloppet enligt 12 kap. 11 § andra stycket 
inkomstskattelagen (1999:1229).

Vad som anges i 1 § andra stycket tredje meningen och tredje 
stycket gäller även för utlandstraktamente.

Vid en sådan tjänsteresa som anges i första stycket har en 
ledamot rätt till ett förrättningstillägg i enlighet med vad 
Riksdagsförvaltningen bestämmer. Lag (2022:346).

Dagtillägg vid utrikes tjänsteresa som inte innefattar 
övernattning

4 § En ledamot har vid en tjänsteresa till en ort utanför 
Sveriges gränser som är belägen mer än 50 kilometer från hans 
eller hennes tjänsteställe men som inte innefattar 
övernattning rätt till ett dagtillägg i enlighet med vad 
Riksdagsförvaltningen bestämmer. Lag (2022:346).

Begäran om traktamente

5 § En begäran om traktamente ska ges in skriftligen till 
Riksdagsförvaltningen snarast efter det att resan avslutats, 
dock senast inom sex månader. Därefter upphör rätten till 
traktamente. Lag (2022:346).

6 kap. Övernattningsbostad och logiersättning

Rätt till övernattningsbostad i Riksdagsförvaltningens 
bostadsbestånd

1 § En ledamot som har sitt tjänsteställe mer än 50 kilometer 
från Riksdagshuset har rätt till en övernattningsbostad i 
Riksdagsförvaltningens bostadsbestånd. Lag (2022:346).

2 § En ledamot som har rätt till övernattningsbostad men som 
sällan behöver övernatta i Stockholm kan skriftligen avstå 
från rätten till övernattningsbostad och i stället vid ett 
fåtal tillfällen få ersättning för hotellövernattning, eller 
tillgång till motsvarande boende, i Stockholm. Lag (2022:346).

Ersättare

3 § En ersättare som har rätt till övernattningsbostad ska 
använda den ordinarie ledamotens övernattningsbostad.
Lag (2022:346).

Rätt till logiersättning

4 § Om Riksdagsförvaltningen inte kan tillhandahålla en 
ledamot som har rätt till övernattningsbostad en bostad i 
förvaltningens bostadsbestånd, eller om det till följd av 
ledamotens personliga förhållanden finns särskilda skäl, har 
han eller hon rätt till ersättning för eget boende inom 
50 kilometer från Riksdagshuset (logiersättning).

Logiersättning betalas med högst det belopp per månad som 
Riksdagsförvaltningen bestämmer.

Logiersättning lämnas inte med anledning av avtal som har 
ingåtts med en juridisk eller fysisk person som är att anse 
som närstående till ledamoten. Lag (2022:346).

5 § Vid ledighet som uppgår till högst 90 dagar har ledamoten 
rätt till logiersättning även under ledigheten. Om ledigheten 
överstiger 90 dagar har ledamoten bara rätt till fortsatt 
logiersättning om det finns särskilda skäl. Lag (2022:346).

Beslut om rätt till övernattningsbostad eller logiersättning

6 § Riksdagsförvaltningen prövar efter ansökan om en ledamot 
har rätt till övernattningsbostad eller logiersättning.
Lag (2022:346).

Fördelning av övernattningsbostäder

7 § Riksdagsförvaltningen beslutar om vilka 
övernattningsbostäder som ska ställas till respektive 
partigrupps förfogande. Övernattningsbostäderna fördelas i 
proportion till antalet ledamöter i respektive partigrupp som 
har rätt till övernattningsbostad. Lag (2022:346).

8 § Partigrupperna fördelar respektive tilldelade 
övernattningsbostäder bland sina ledamöter som enligt 
Riksdagsförvaltningens beslut har rätt till en 
övernattningsbostad. Lag (2022:346).

Dispositionsrätten

9 § En ledamot disponerar övernattningsbostaden från och med 
måndagen i den vecka då riksmötet öppnas och till och med den 
dag då riksdagsuppdraget upphör, om inte annat följer av 10-
14 §§. Lag (2022:346).

10 § Under ledighet som överstiger en månad får ledamoten inte 
längre disponera övernattningsbostaden. Lag (2022:346).

Utflyttning

11 § En ledamot som lämnar uppdraget under en valperiod ska 
flytta ut ur övernattningsbostaden senast en vecka efter det 
att uppdraget upphörde. Lag (2022:346).

12 § En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie 
riksdagsval ska flytta ut ur övernattningsbostaden senast den 
31 juli valåret.

En ledamot som inte kandiderar vid ett extra val ska flytta ut 
ur övernattningsbostaden senast en vecka efter valdagen.
Lag (2022:346).

13 § En ledamot som inte blir återvald vid ett riksdagsval ska 
flytta ut ur övernattningsbostaden senast en vecka efter 
valdagen. Lag (2022:346).

14 § En ersättare ska flytta ut ur övernattningsbostaden när 
den ordinarie ledamoten återkommer från sin ledighet.
Lag (2022:346).

Upplåtelse

15 § En övernattningsbostad får inte upplåtas till någon 
annan. Lag (2022:346).

Ersättningsskyldighet

16 § En ledamot är skyldig att ersätta skador utöver normalt 
slitage i en övernattningsbostad som orsakas uppsåtligen eller 
av oaktsamhet under den tid då han eller hon disponerar över 
bostaden. Detsamma gäller om inventarier i 
övernattningsbostaden som tillhör Riksdagsförvaltningen skadas 
eller går förlorade.

En ledamots ersättningsansvar gäller även skador och förluster 
som orsakas av någon som vistas i övernattningsbostaden med 
ledamotens samtycke. Lag (2022:346).

17 § En ledamot är skyldig att ersätta kostnader som uppstår 
på grund av att han eller hon inte har uppfyllt sin skyldighet 
att städa övernattningsbostaden vid utflyttning eller inte har 
transporterat bort sina tillhörigheter när dispositionsrätten 
upphör. Lag (2022:346).

7 kap. Arbetsrum samt teknisk och elektronisk utrustning

Rätt till arbetsrum

1 § En ledamot har rätt till ett arbetsrum i riksdagens 
lokaler. Lag (2022:346).

Ersättare

2 § En ersättare ska använda den ordinarie ledamotens 
arbetsrum. Lag (2022:346).

Fördelning av arbetsrum

3 § Riksdagsförvaltningen beslutar om vilka arbetsrum som ska 
ställas till respektive partigrupps förfogande. Partigruppen 
fördelar tilldelade arbetsrum mellan ledamöterna i gruppen.
Lag (2022:346).

Dispositionsrätten

4 § Rätten att använda ett arbetsrum gäller från och med 
måndagen i den vecka då riksmötet öppnas och till och med den 
dag då uppdraget upphör, om inte annat följer av 5-9 §§.
Lag (2022:346).

5 § Under ledighet som överstiger en månad får ledamoten inte 
längre disponera arbetsrummet. Lag (2022:346).

När ett arbetsrum senast ska lämnas

6 § En ledamot som lämnar uppdraget under en valperiod ska 
lämna arbetsrummet senast en vecka efter det att uppdraget 
upphörde. Lag (2022:346).

7 § En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie val ska 
lämna arbetsrummet senast den 31 juli valåret. Ledamoten kan 
dock få behålla arbetsrummet efter den 31 juli så länge som 
det är nödvändigt för att han eller hon ska kunna utöva 
riksdagsuppdraget. Lag (2022:346).

8 § En ledamot som inte kandiderar vid ett extra val ska lämna 
arbetsrummet senast en vecka efter valdagen. Lag (2022:346).

9 § En ledamot som inte blir återvald vid ett riksdagsval ska 
lämna arbetsrummet senast en vecka efter valdagen. 
Lag (2022:346).

Upplåtelse

10 § En ledamot får inte upplåta sitt arbetsrum till någon 
annan. Lag (2022:346).

Ersättningsskyldighet

11 § En ledamot är skyldig att ersätta skador utöver normalt 
slitage i ett arbetsrum som orsakas uppsåtligen eller av 
oaktsamhet under den tid då ledamoten disponerar arbetsrummet. 
Detsamma gäller om inventarier eller annan utrustning i 
arbetsrummet som tillhör Riksdagsförvaltningen skadas eller 
går förlorade. Lag (2022:346).

Teknisk och elektronisk utrustning

12 § En ledamot har rätt till den tekniska och elektroniska 
utrustning, i enlighet med vad Riksdagsförvaltningen 
bestämmer, som behövs för att utöva riksdagsuppdraget.
Lag (2022:346).

13 § Vid ledighet får ledamoten behålla den tekniska och 
elektroniska utrustningen. Ledamoten ska dock på 
Riksdagsförvaltningens begäran lämna tillbaka utrustningen 
till Riksdagsförvaltningen under ledigheten om det finns 
särskilda skäl för det. Lag (2022:346).

14 § Riksdagsförvaltningen får ersätta en ledamots kostnader 
som uppkommer för att ledamoten inom riksdagsuppdraget 
använder någon annan teknisk och elektronisk utrustning än den 
som tillhandahålls av Riksdagsförvaltningen. Lag (2022:346).

8 kap. Barnverksamhet

1 § En ledamot har i mån av platstillgång rätt till 
tillfällig barnverksamhet för barn i åldern ett till och med 
tolv år. Rätten gäller ledamotens egna barn; barn till 
ledamotens make eller maka, registrerade partner eller sambo; 
barn till en person som lever i ett parförhållande med 
ledamoten utan att de har ett gemensamt hushåll och barn som 
är familjehemsplacerade hos ledamoten.

2 § Barnverksamheten är avgiftsfri. 

3 § Rätten till barnverksamhet gäller till och med den dag då 
riksdagsuppdraget upphör. Lag (2022:346).

9 kap. Ålderspension

Rätt till ålderspension

1 § Om pensionsrätt tillgodoräknas en ledamot enligt 
bestämmelserna i detta kapitel, har ledamoten rätt till 
ålderspension. 

Pensionsrätt

2 § Pensionsrätt tillgodoräknas en ledamot för varje månad 
som han eller hon har fått arvode eller sjukpension enligt 
4 §. Pensionsrätt för tid före 2010 ska dock tillgodoräknas 
enligt vad som anges i 5–7 §§.

3 § Pensionsrätten för en månad utgör 0,72 procent av den del 
av underlaget enligt 4 § som inte överstiger 0,625 
inkomstbasbelopp och 2,40 procent av den del av underlaget 
som överstiger 0,625 men inte 2,5 inkomstbasbelopp.

Underlaget för pensionsrätten

4 § Underlaget för pensionsrätten utgörs av

1. talmansarvode enligt 3 kap. 1 §,

2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 §,

3. tilläggsarvode enligt 3 kap. 3-5 §§, och

4. arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. 
för uppdrag inom riksdagen, dess myndigheter och organ.

Vid beräkningen av underlaget ska till arvoden enligt 1-4 
läggas avdrag som gjorts enligt 3 kap. 9 §.

Om en ledamot under en månad har fått sjukpension, och då inte 
har haft rätt till arvode enligt första stycket, utgörs 
underlaget för pensionsrätten i stället av det arvode som 
ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med förändringen 
av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år 
pensionsrätten avser.

Vid beräkningen av underlaget ska arvode som återkrävts enligt 
3 kap. 13-19 §§ inte räknas in. Lag (2022:346).

Pensionsrätt för tid före 2010

5 § Pensionsrätt för tid före 2010 utgör

1. för tid som talman 2 520 kronor, multiplicerat med det 
antal dagar före 2010 som talmansuppdraget har fullgjorts, 
delat med 30,4,

2. för tid som ledamot 773 kronor, multiplicerat med det antal 
dagar före 2010 som ledamotsuppdraget har fullgjorts, delat 
med 30,4, och

3. 2,40 procent av tilläggsarvode enligt 3 kap. 3-5 §§, arvode 
enligt 1 § 1-4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag 
inom riksdagen, dess myndigheter och organ som har utbetalats 
under åren 2001-2009 och arvode enligt 1 § 3 nämnda lag i dess 
lydelse före den 1 juli 2003 för uppdrag i Riksdagens 
revisorer under tiden 2001-juni 2003. Lag (2024:557).

6 § Vid tillämpning av 5 § ska 

1. tid med sjukpension som grundas på talmansarvode 
jämställas med tid som talman, 

2. tid med sjukpension som grundas på ledamotsarvode 
jämställas med tid som ledamot, och 

3. tid som ledamot av Europaparlamentet före den 14 juli 2009 
jämställas med tid som ledamot. 

7 § Pensionsrätt enligt 5 och 6 §§ ska inte tillgodoräknas, i 
den mån ledamoten har rätt till egenpension enligt lagen 
(1988:589) om ersättning m.m. till riksdagens ledamöter eller 
motsvarande äldre lagstiftning. 

Pensionsrätt enligt 5 och 6 §§ ska inte heller tillgodoräknas 
för tid som tillgodoräknas ledamoten som pensionsgrundande 
enligt artikel 28 i Europaparlamentets ledamotsstadga. 

Ålderspensionens storlek

8 § Ålderspension utgör för ett år summan av de 
pensionsrätter som tillgodoräknas multiplicerat med 1,19. 
Varje pensionsrätt ska räknas om med förändringen av 
inkomstindex mellan det år pensionsrätten avser och det år 
ålderspensionen börjar betalas ut. Pensionsrätt enligt 5–7 §§ 
ska vid omräkningen anses avse 2009. Om balansindex har 
fastställts för det år ålderspensionen börjar betalas ut, ska 
beräkningen i stället göras med hänsyn till detta index.

Om pensionsrätt tillgodoräknas för fler än 360 månader, ska 
ålderspensionen grundas endast på pensionsrätterna för de 
senaste 360 månaderna. Pensionsrätt som tillgodoräknas enligt 
5–7 §§ ska anses avse det antal månader som motsvarar antalet 
tjänstgöringsdagar enligt 5 § 1 och 2 delat med 30,4.

9 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
Om ålderspensionen börjar tas ut före den månad då 
ledamoten fyller 66 år ska pensionen minskas med 0,5 procent 
för varje månad som återstår till den månad då han eller hon 
fyller 66 år.

Om uppehåll görs i utbetalningen före den månad då ledamoten 
fyller 66 år, ska ålderspensionen, när den åter betalas ut, 
minskas med 0,5 procent för varje månad som den tidigare har 
tagits ut och som vid den fortsatta utbetalningen återstår 
till den månad då ledamoten fyller 66 år. Till den del 
ålderspensionen grundas på pensionsrätt för tid efter det 
tidigare uttaget ska minskningen inte avse det antal månader 
som ålderspensionen tidigare tagits ut. Lag (2022:1563).

9 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
Om ålderspensionen börjar tas ut före den månad då 
ledamoten uppnår riktåldern för pension ska pensionen minskas 
med 0,5 procent för varje månad som återstår till den månad då 
ledamoten uppnår riktåldern för pension. 

Om uppehåll görs i utbetalningen före den månad då ledamoten 
uppnår riktåldern för pension, ska ålderspensionen, när den 
åter betalas ut, minskas med 0,5 procent för varje månad som 
den tidigare har tagits ut och som vid den fortsatta 
utbetalningen återstår till den månad då ledamoten uppnår 
riktåldern för pension. Till den del ålderspensionen grundas 
på pensionsrätt för tid efter det tidigare uttaget ska 
minskningen inte avse det antal månader som ålderspensionen 
tidigare tagits ut. Lag (2022:1564).

Omräkning av ålderspension

10 § Ålderspensionen ska varje år räknas om med hänsyn till 
förändringen av inkomstindex för föregående år och det år som 
pensionsutbetalningen avser dividerat med talet 1,016. För 
ett år då balansindex har fastställts ska beräkningen i 
stället göras med hänsyn till detta index.

Tilläggsbelopp

11 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
En ledamot som vid sin avgång, dock senast vid utgången 
av riksmötet 2013/14, har fyllt 50 år och fullgjort minst sex 
hela år i riksdagen har rätt till ett tilläggsbelopp till 
ålderspensionen enligt vad som anges i denna paragraf och i 
12 §.

Tilläggsbeloppet utgör skillnaden mellan jämförelsebeloppet 
enligt 15-19 §§ eller 20 § och ålderspensionen för samma år. 
Om ålderspensionen har tagits ut före den månad då ledamoten 
fyller 66 år, ska det bortses från den minskning som detta 
leder till.

I antalet fullgjorda hela år i riksdagen enligt första stycket 
ska inräknas tid som ledamot av Europaparlamentet före den 
14 juli 2009. I antalet fullgjorda hela år i riksdagen ska 
också inräknas tid då en ledamot har varit statsråd, om 
statsrådstiden har påbörjats före 2003 och inte gett rätt till 
statsrådspension. Lag (2022:1563).

11 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
En ledamot som vid sin avgång, dock senast vid utgången 
av riksmötet 2013/14, har fyllt 50 år och fullgjort minst sex 
hela år i riksdagen har rätt till ett tilläggsbelopp till 
ålderspensionen enligt vad som anges i denna paragraf och i 
12 §.

Tilläggsbeloppet utgör skillnaden mellan jämförelsebeloppet 
enligt 15-19 §§ eller 20 § och ålderspensionen för samma år. 
Om ålderspensionen har tagits ut före den månad då ledamoten 
uppnår riktåldern för pension, ska det bortses från den 
minskning som detta leder till.

I antalet fullgjorda hela år i riksdagen enligt första stycket 
ska inräknas tid som ledamot av Europaparlamentet före den 
14 juli 2009. I antalet fullgjorda hela år i riksdagen ska 
också inräknas tid då en ledamot har varit statsråd, om 
statsrådstiden har påbörjats före 2003 och inte gett rätt till 
statsrådspension. Lag (2022:1564).

Förmånstiden

12 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
En ledamot har rätt till ålderspension tidigast från och 
med den månad då han eller hon fyller 63 år och längst till 
och med den månad då ledamoten avlider.

Ålderspension som understiger 0,025 inkomstbasbelopp för ett 
år ska inte betalas ut.

Tilläggsbelopp lämnas inte för tid före den månad då ledamoten 
fyller 66 år. Lag (2022:1563).

12 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
En ledamot har rätt till ålderspension tidigast från och 
med tre år före den månad då han eller hon uppnår riktåldern 
för pension och längst till och med den månad då ledamoten 
avlider.

Ålderspension som understiger 0,025 inkomstbasbelopp för ett 
år ska inte betalas ut.

Tilläggsbelopp lämnas inte för tid före den månad då ledamoten 
uppnår riktåldern för pension. Lag (2022:1564).

13 § Tilläggsbelopp ska inte betalas till en ledamot som har 
rätt till egen-pension enligt lagen (1988:589) om ersättning 
m.m. till riksdagens ledamöter eller motsvarande äldre 
lagstiftning.

14 § Ålderspension ska inte betalas samtidigt med 
talmansarvode eller ledamotsarvode. Ålderspension ska inte 
heller betalas samtidigt med arvode eller övergångsersättning 
enligt Europaparlamentets ledamotsstadga. 

Jämförelsebelopp

15 § Jämförelsebeloppet ska beräknas som antalet fullgjorda 
hela år, högst tolv, i riksdagen, senast vid utgången av 
riksmötet 2013/14, delat med tolv och multiplicerat med

1. 11,5 procent av den del av underlaget enligt 16 § som inte 
överstiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp,

2. 65 procent av den del av underlaget som överstiger 7,5 men 
inte 20 för-höjda prisbasbelopp, och

3. 32,5 procent av den del av underlaget som överstiger 20 
men inte 30 förhöjda prisbasbelopp.

16 § Underlaget för beräkningen av jämförelsebeloppet enligt 
15 § utgörs av medeltalet av de arvoden enligt 17 § som en 
ledamot har haft under fem kalenderår närmast före 
avgångsåret. Arvodena för de fyra första kalenderåren ska 
därvid räknas om till nivån för det sista kalenderåret före 
avgångsåret med hjälp av prisbasbeloppet. 

Kan en ledamot inte tillgodoräknas arvoden för fem kalenderår 
enligt första stycket, utgörs underlaget enligt 15 § av 
medeltalet av beloppen för de hela kalenderår som kan 
tillgodoräknas. 

Kan endast ett helt kalenderår tillgodoräknas, utgörs 
underlaget av arvodet för det året. 

Kan inte ett helt kalenderår tillgodoräknas, utgörs 
underlaget av det genomsnittliga arvodet för de hela 
kalendermånader som kan tillgodoräknas multiplicerat med 
tolv.

17 § Arvode som avses i 16 § är

1. talmansarvode enligt 3 kap. 1 §,

2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 §,

3. tilläggsarvode enligt 3 kap. 3-5 §§,

4. arvode enligt 1 § 1-4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för 
uppdrag inom riksdagen, dess myndigheter och organ,

5. arvode enligt 2 kap. 2 § den upphävda lagen (1996:304) om 
arvode m.m. till Sveriges ledamöter av Europaparlamentet, och

6. arvode till statsråd, om statsrådstid inräknas enligt 18 §.
Lag (2022:346).

18 § I antalet fullgjorda hela år i riksdagen ska inräknas 
tid som ledamot av Europaparlamentet före den 14 juli 2009. I 
antalet fullgjorda hela år i riksdagen ska också inräknas tid 
då en ledamot har varit statsråd, om statsrådstiden har 
påbörjats före 2003 och inte har gett rätt till 
statsrådspension.

19 § Jämförelsebeloppet ska knytas an till prisbasbeloppet 
för året före avgångsåret och räknas om vid förändring av 
prisbasbeloppet.

20 § Vid beräkning av tilläggsbelopp för den som har varit 
talman före 2010 utgörs jämförelsebeloppet, om det blir högre 
än beloppet enligt 15-19 §§, av det belopp som han eller hon 
skulle ha fått i talmanspension enligt de bestämmelser om 
talmanspension som gällde vid utgången av 2009. 
Lag (2022:1563).

Ansökan 

21 § Ansökan om utbetalning av ålderspension görs hos Statens 
tjänstepensionsverk.

Ålderspension kan tidigast betalas från och med den månad då 
ansökan kommer in till Statens tjänstepensionsverk.
Lag (2022:346).

Beslut 

22 § Beslut i frågor om ålderspension enligt detta kapitel 
fattas av Statens tjänstepensionsverk.

10 kap. Sjukpension 

Rätt till sjukpension

1 § En ledamot har rätt till sjukpension för tid då han eller 
hon får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning 
enligt socialförsäkringsbalken. 

För rätt till sjukpension enligt första stycket krävs det att 
arbetsförmågan på grund av sjukdom eller någon annan 
nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan 
har blivit helt eller i det närmaste helt nedsatt under 
uppdragstiden och att arbetsförmågan oavbrutet är nedsatt i 
sådan omfattning till dess att ledamoten får hel 
sjukersättning eller hel aktivitetsersättning.

2 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
Sjukpension lämnas längst till och med månaden före den 
månad då ledamoten fyller 66 år eller, om ledamoten avlider 
dessförinnan, till och med den månad då dödsfallet inträffar.
Lag (2022:1563).

2 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
Sjukpension lämnas längst till och med månaden före den 
månad då ledamoten uppnår riktåldern för pension eller, om 
ledamoten avlider dessförinnan, till och med den månad då 
dödsfallet inträffar. Lag (2022:1564).

Underlaget för sjukpensionen

3 § Underlaget för sjukpensionen utgörs av de arvoden som 
anges i 9 kap. 4 § första stycket för den månad då 
arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt nedsatt, 
multiplicerat med tolv. Efter de fem första åren utgörs 
underlaget endast av de arvoden som avses i 9 kap. 4 § första 
stycket 1 och 2.

Sjukpensionens storlek

4 § Sjukpensionen uppgår till 

1. 15 procent av den del av underlaget enligt 3 § som inte 
överstiger 7,5 prisbasbelopp,

2. 75 procent av den del av underlaget enligt 3 § som 
överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, och

3. 37,5 procent av den del av underlaget enligt 3 § som 
överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp.

5 § Sjukpensionen ska på ett underlag enligt 3 § upp till 7,5 
prisbasbelopp minskas med sådan ersättning enligt 
socialförsäkringsbalken på grund av arbetsskada som avser 
samma inkomstbortfall som sjukpensionen.

6 § Sjukpensionen ska knytas an till prisbasbeloppet för det 
år då arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt 
nedsatt och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet.

Anmälningsskyldighet

7 § Den som får sjukpension är skyldig att senast inom en 
månad från Försäkringskassans beslut anmäla till Statens 
tjänstepensionsverk att sjukersättningen eller 
aktivitetsersättningen upphör eller att hel sådan förmån 
minskas till partiell förmån.

8 § Har upphävts genom lag (2022:346).

Ansökan

9 § Ansökan om utbetalning av sjukpension görs hos Statens 
tjänstepensionsverk.

Sjukpension lämnas inte för längre tid tillbaka än sex månader 
före ansökningsmånaden. Lag (2022:346).

Beslut 

10 § Beslut i frågor om sjukpension enligt detta kapitel 
fattas av Statens tjänstepensionsverk.

11 kap. Efterlevandepension

Rätt till efterlevandepension

1 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
Efterlevandepension lämnas efter den som vid sin död

1. var ledamot av riksdagen,

2. fick sjukpension enligt denna lag, eller

3. fick ålderspension enligt denna lag som för ett år 
överstiger 1,5 inkomstbasbelopp.

Med den som avses i första stycket 3 jämställs den som har 
fyllt 66 år och hade haft rätt till ålderspension som 
överstiger 1,5 inkomstbasbelopp för ett år om pensionen hade 
börjat tas ut. Lag (2022:1563).

1 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
Efterlevandepension lämnas efter den som vid sin död

1. var ledamot av riksdagen,

2. fick sjukpension enligt denna lag, eller

3. fick ålderspension enligt denna lag som för ett år 
överstiger 1,5 inkomstbasbelopp.

Med den som avses i första stycket 3 jämställs den som har 
uppnått riktåldern för pension och hade haft rätt till 
ålderspension som överstiger 1,5 inkomstbasbelopp för ett år 
om pensionen hade börjat tas ut. Lag (2022:1564).

2 § Efterlevande maka eller make som stadigvarande 
sammanbodde med ledamoten när ledamoten avled har rätt till 
efterlevandepension. 

Med efterlevande maka eller make jämställs en ogift person 
som stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot när 
ledamoten avled. Detta gäller dock bara om personen tidigare 
hade varit gift med eller hade eller hade haft barn med den 
ledamot som avlidit eller som väntade barn med ledamoten när 
dödsfallet inträffade. 

Efterlevande barn har också rätt till efterlevandepension. 

3 § Om det inte finns någon efterlevande maka eller make har 
det eller de barn som har rätt till efterlevandepension efter 
den som vid sin död var ledamot av riksdagen rätt till den 
pension som skulle ha tillkommit en maka eller make. 
Efterlevandepension som tillkommer flera barn gemensamt ska 
delas lika mellan dem. 

Förmånstid

4 § Efterlevandepension till maka eller make och till 
efterlevande barn lämnas från och med månaden efter 
dödsfallet. 

5 § Efterlevandepension till maka eller make lämnas under sex 
år från och med månaden efter dödsfallet. 

Från och med det sjunde året efter den månad då dödsfallet 
ägde rum ska efterlevandepension lämnas om den ledamot som 
har avlidit var född 1959 eller tidigare, och ledamoten före 
2010 hade fullgjort minst sex hela år i riksdagen. Detta 
gäller dock bara om äktenskapet ingicks eller 
samboförhållandet inleddes senast den 31 december 2009 och 
senast den dag då ledamoten fyllde 60 år. Sådan 
efterlevandepension lämnas längst till dess den efterlevande 
makan eller maken ingår äktenskap. 

I antalet hela år i riksdagen inräknas tid som ledamot av 
Europaparlamentet före den 14 juli 2009. 

6 § Efterlevandepension lämnas till och med den månad då den 
som har rätt till pensionen avlider. Efterlevandepension till 
barn lämnas dock längst till och med den månad då barnet 
fyller 20 år. 

Efterlevandepensionens storlek 

7 § Maka eller make har rätt till efterlevandepension efter 
den som vid sin död var ledamot av riksdagen med för år räknat

1. ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp,

2. 45 procent av underlaget enligt 9 § till den del det 
överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp under det första 
året och 30 procent av denna del av underlaget under de 
följande fem åren, och

3. 22,5 procent av underlaget enligt 9 § till den del det 
överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp under det första 
året och 15 procent av denna del av underlaget under de 
följande fem åren. Lag (2022:346).

8 § Efterlevande barn har rätt till efterlevandepension efter 
den som vid sin död var ledamot av riksdagen med för år 
räknat med

1. 10 procent av underlaget enligt 9 § till den del det inte 
överstiger 7,5 inkomstbasbelopp,

2. 25 procent av underlaget enligt 9 § till den del det 
överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och

3. 12,5 procent av underlaget enligt 9 § till den del det 
överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp.

Underlaget för efterlevandepensionen 

9 § Underlaget för efterlevandepensionen utgörs av de arvoden 
som avses i 9 kap. 4 § första stycket och som betalades 
ut vid dödsfallet. 

Efterlevandepension efter den som vid sin död fick 
sjukpension eller ålderspension  

10 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första 
stycket 2 och 3 till maka eller make betalas under tid som 
avses i 5 § med 35 procent av den sjukpension eller 
ålderspension som betalades ut vid dödsfallet.

11 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första 
stycket 2 och 3 till barn betalas under tid som avses i 6 § 
med 20 procent av den sjukpension eller ålderspension som 
betalades ut vid dödsfallet.

12 § Om det inte finns någon efterlevande make, ska belopp 
enligt 10 § tillfalla de barn som har rätt till 
efterlevandepension enligt 11 §. Ett belopp som är gemensamt 
för flera barn ska delas lika mellan dem.

Efterlevandepension till maka eller make i vissa fall

13 § Riksdagsförvaltningen ska betala efterlevandepension 
till maka eller make under tid som anges i 5 § andra stycket 
med ett belopp som följer av 7–9 §§ eller 10–12 §§, men 
beloppet ska enligt 7–9 §§ multipliceras med antalet hela år 
i riksdagen, högst tolv, som den avlidne hade fullgjort före 
2010, dividerat med talet tolv.

I antalet hela år i riksdagen ska tid som ledamot av 
Europaparlamentet före den 14 juli 2009 räknas in.

I antalet hela år ska däremot inte tid som har 
tillgodoräknats den som har avlidit som pensionsgrundande 
enligt artikel 28 i Europaparlamentets ledamotsstadga räknas 
in.

14 § Efterlevandepensionen ska anknytas till prisbasbeloppet 
för det år då dödsfallet inträffade och räknas om vid 
förändring av prisbasbeloppet.

Ansökan 

15 § Ansökan om utbetalning av efterlevandepension görs hos 
Statens tjänstepensionsverk.

Efterlevandepension lämnas inte för längre tid tillbaka än sex 
månader före ansökningsmånaden. Lag (2022:346).

Beslut 

16 § Beslut i frågor om efterlevandepension enligt detta 
kapitel fattas av Statens tjänstepensionsverk.

12 kap. Inkomstgaranti och efterlevandeskydd

Tillämpningsområde

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om stöd för övergång 
till förvärvsarbete, inkomstgaranti och efterlevandeskydd. 

Bestämmelserna gäller för de ledamöter som har valts in i 
riksdagen eller trätt in som ersättare före valet till 
riksdagen 2014.

Bestämmelserna gäller också för en ledamot som har valts in i 
riksdagen genom valet 2014 eller inträder senare, om han 
eller hon tidigare har varit ledamot av riksdagen och har ett 
beslut om inkomstgaranti samt garantitiden vid återinträdet 
inte har löpt ut. 

Bestämmelsen i 20 § andra stycket gäller inte för en tidigare 
ledamot som den 1 maj 2014 har ett beslut om inkomstgaranti 
och garantitiden då inte har löpt ut.

Syfte

2 § Syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk 
trygghet för en avgången ledamot i den omställningssituation 
som uppstår när han eller hon lämnar riksdagsuppdraget. 
Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning.
Lag (2022:1563).

Stödåtgärder för omställning

3 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
En ledamot som lämnar riksdagsuppdraget före 66 års ålder 
har, för att kunna övergå till förvärvsarbete, rätt till 
stödåtgärder i enlighet med vad Riksdagsförvaltningen 
bestämmer. Lag (2022:1563).

3 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
En ledamot som lämnar riksdagsuppdraget före uppnådd 
riktålder för pension har, för att kunna övergå till 
förvärvsarbete, rätt till stödåtgärder i enlighet med vad 
Riksdagsförvaltningen bestämmer. Lag (2022:1564).

4 § Den som har nyttjat ett erbjudande enligt 3 § ska på 
begäran av Riksdagsförvaltningen redovisa vilka åtgärder han 
eller hon har vidtagit för att övergå till förvärvsarbete.

Rätt till inkomstgaranti

5 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
Den som har varit ledamot och som före 66 års ålder lämnar 
riksdagsuppdraget efter minst tre hela års sammanhängande tid 
i riksdagen har rätt till inkomstgaranti från och med den 
tidpunkt då arvodet upphör.

I den sammanhängande tiden i riksdagen inräknas tid som 
ledamot av Europaparlamentet före den 14 juli 2009.

Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för 
enligt 3 kap. 13 § ska inte räknas in.

Rätt till inkomstgaranti gäller inte för tid då ledamoten får 
ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. 
Lag (2022:1563).

5 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
Den som har varit ledamot och som före uppnådd riktålder 
för pension lämnar riksdagsuppdraget efter minst tre hela års 
sammanhängande tid i riksdagen har rätt till inkomstgaranti 
från och med den tidpunkt då arvodet upphör.

I den sammanhängande tiden i riksdagen inräknas tid som 
ledamot av Europaparlamentet före den 14 juli 2009.

Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för 
enligt 3 kap. 13 § ska inte räknas in.

Rätt till inkomstgaranti gäller inte för tid då ledamoten får 
ålderspension eller sjukpension enligt denna lag.
Lag (2022:1564).

6 § Ledighet som har beviljats av riksdagen eller av 
talmannen, eller sjukfrånvaro, begränsar inte rätten till 
inkomstgaranti.

6 a § En ledamot som har tjänstgjort som statsråd får 
tillgodoräkna sig den tiden vid beräkningen av den sammanlagda 
respektive sammanhängande tiden i riksdagen om han eller hon 
har avgått från statsrådsbefattningen innan

1. rätt till inkomstgaranti enligt förordningen (2016:1022) om 
inkomstgaranti, tjänstepension och vissa försäkringsförmåner 
för statsråd har inträtt, eller

2. rätt till inkomstgaranti eller motsvarande förmåner enligt 
äldre föreskrifter har inträtt. Lag (2022:346).

7 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
Inkomstgaranti betalas ut efter ansökan från och med den 
dag då arvodet upphör och gäller, med de begränsningar som 
framgår av 8 § första stycket, 8 § andra stycket 1 och 2 och 
20 §, till och med månaden innan den månad då ledamoten fyller 
66 år eller, om ledamoten avlider dessförinnan, till och med 
den månad då dödsfallet inträffar.

Om en tidigare ledamot som har ett gällande beslut om 
inkomstgaranti återinträder i riksdagen förskjuts 
inkomstgarantin med en tid som motsvarar den nya 
tjänstgöringstiden. Pågående utbetalning ska upphöra under den 
tiden.

När ledamoten på nytt lämnar riksdagsuppdraget ska tidigare 
beslut om inkomstgaranti omprövas. Om ledamoten då har rätt 
till inkomstgaranti under längre tid eller med ett högre 
belopp än enligt tidigare beslut ska Riksdagens arvodesnämnd 
fatta ett nytt beslut om inkomstgarantin. I annat fall gäller 
tidigare beslut. Lag (2022:1563).

7 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
Inkomstgaranti betalas ut efter ansökan från och med den 
dag då arvodet upphör och gäller, med de begränsningar som 
framgår av 8 § första stycket, 8 § andra stycket 1 och 2 och 
20 §, till och med månaden innan den månad då ledamoten uppnår 
riktåldern för pension eller, om ledamoten avlider 
dessförinnan, till och med den månad då dödsfallet inträffar.

Om en tidigare ledamot som har ett gällande beslut om 
inkomstgaranti återinträder i riksdagen förskjuts 
inkomstgarantin med en tid som motsvarar den nya 
tjänstgöringstiden. Pågående utbetalning ska upphöra under den 
tiden.

När ledamoten på nytt lämnar riksdagsuppdraget ska tidigare 
beslut om inkomstgaranti omprövas. Om ledamoten då har rätt 
till inkomstgaranti under längre tid eller med ett högre 
belopp än enligt tidigare beslut ska Riksdagens arvodesnämnd 
fatta ett nytt beslut om inkomstgarantin. I annat fall gäller 
tidigare beslut. Lag (2022:1564).

8 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
För den som har varit ledamot i riksdagen kortare 
sammanlagd tid än sex hela år gäller inkomstgarantin under ett 
år.

För den ledamot som lämnar riksdagsuppdraget efter en 
sammanlagd tid av minst sex hela år i riksdagen gäller 
inkomstgarantin

1. i längst två år om ledamoten inte har uppnått 40 års ålder,

2. i längst fem år om ledamoten har uppnått 40 men inte 50 års 
ålder, och

3. längst till ingången av den månad då ledamoten fyller 66 år 
om han eller hon har uppnått 50 års ålder.

I den sammanlagda tiden i riksdagen inräknas tid som ledamot 
av Europaparlamentet före den 14 juli 2009.

Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för 
enligt 3 kap. 13 § ska inte räknas in. Lag (2022:1563).

8 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
För den som har varit ledamot i riksdagen kortare 
sammanlagd tid än sex hela år gäller inkomstgarantin under ett 
år.

För den ledamot som lämnar riksdagsuppdraget efter en 
sammanlagd tid av minst sex hela år i riksdagen gäller 
inkomstgarantin

1. i längst två år om ledamoten inte har uppnått 40 års ålder,

2. i längst fem år om ledamoten har uppnått 40 men inte 50 års 
ålder, och

3. längst till ingången av den månad då ledamoten uppnår 
riktåldern för pension om han eller hon har uppnått 50 års 
ålder.

I den sammanlagda tiden i riksdagen inräknas tid som ledamot 
av Europaparlamentet före den 14 juli 2009.

Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för 
enligt 3 kap. 13 § ska inte räknas in. Lag (2022:1564).

9 § Om det finns särskilda skäl får den tid under vilken 
inkomstgarantin gäller enligt 8 § första stycket och 8 § andra 
stycket 1 och 2 förlängas med högst ett år. I ett sådant 
beslut kan inkomstgarantin bestämmas till ett lägre belopp.

Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl ska hänsyn tas 
till

1. om och hur ledamoten har utnyttjat de stödåtgärder som 
avses i 3 § eller vilka åtgärder han eller hon annars har 
vidtagit för att övergå till förvärvsarbete, och

2. ledamotens personliga och ekonomiska förhållanden.
Lag (2022:346).

Inkomstgaranti vid partiell sjuk- eller aktivitetsersättning

10 § Inkomstgaranti får beviljas en ledamot som har lämnat 
sitt uppdrag och får partiell sjukersättning eller partiell 
aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. 

Underlaget för beräkningen av inkomstgarantin

11 § Underlaget för beräkningen av inkomstgarantin de första 
fem garantiåren utgörs av följande arvoden som betalas ut vid 
avgångstillfället:

1. ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 §,

2. tilläggsarvode enligt 3 kap. 3-5 §§, och

3. månatliga arvoden enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om 
arvoden m.m. för uppdrag inom riksdagen, dess myndigheter och 
organ.

Från och med det sjätte garantiåret beräknas inkomstgarantin 
bara på det ledamotsarvode som betalades vid 
avgångstillfället.

Talmannens arvode vid avgångstillfället utgör underlag för 
beräkningen av hans eller hennes inkomstgaranti. 
Lag (2022:346).

Inkomstgarantins storlek

12 § Under det första garantiåret lämnas inkomstgaranti med 
ett månatligt belopp som uppgår till 80 procent av den del av 
garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp 
och med 40 procent av den del som överstiger 1,67 men inte 
2,5 inkomstbasbelopp. För tiden därefter lämnas inkomstgaranti 
med ett månatligt belopp som motsvarar följande andelar av 
garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda 
tid i riksdagen:

1. 66,0 procent av den del av garantiunderlaget som inte 
överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och 33 procent av den del som 
överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp efter minst tolv 
år,

2. 60,5 procent av den del av garantiunderlaget som inte 
överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och 30,25 procent av den del 
som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp efter minst 
elva år,

3. 55,0 procent av den del av garantiunderlaget som inte 
överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och 27,5 procent av den del 
som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp efter minst 
tio år,

4. 49,5 procent av den del av garantiunderlaget som inte 
överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och 24,75 procent av den del 
som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp efter minst 
nio år,

5. 44,0 procent av den del av garantiunderlaget som inte 
överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och 22 procent av den del som 
överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp efter minst åtta 
år,

6. 38,5 procent av den del av garantiunderlaget som inte 
överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och 19,25 procent av den del 
som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp efter minst 
sju år, och

7. 33,0 procent av den del av garantiunderlaget som inte 
överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och 16,5 procent av den del 
som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp efter minst 
sex år.

I den sammanlagda tiden i riksdagen inräknas tid som ledamot 
av Europaparlamentet före den 14 juli 2009.

Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för 
enligt 3 kap. 13 § ska inte räknas in. Lag (2022:1563).

Värdesäkring av garantibeloppet

13 § För den som har varit ledamot i riksdagen under minst 
sex hela år ska den fastställda inkomstgarantin knytas till 
det prisbasbelopp som gällde för avgångsåret och omräknas vid 
förändring av detta belopp.

Avräkning av annan ersättning eller inkomst

14 § Inkomstgarantin ska minskas med vad ledamoten får i form 
av sjukersättning och aktivitetsersättning enligt 
socialförsäkringsbalken under den tid inkomstgarantin 
betalas.

15 § Inkomstgarantin ska minskas med det belopp i svensk 
valuta som motsvarar vad ledamoten får i arvode enligt 
artikel 10 i Europaparlamentets ledamotsstadga. 

Om en ledamot som har inkomstgaranti samtidigt tar mot 
övergångsersättning enligt artikel 13 i Europaparlamentets 
ledamotsstadga, ska inkomstgarantin minskas med det belopp i 
svensk valuta som motsvarar vad ledamoten får i 
övergångsersättning.

16 § Inkomstgarantin ska minskas med följande inkomster:

1. inkomst som är pensionsgrundande enligt 59 kap. 
socialförsäkringsbalken,

2. inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte 
beskattas i Sverige,

3. delpension enligt kollektivavtal,

4. pension och livränta i andra fall än som avses i 14 §,

5. andra kontanta förmåner på grund av anställning eller 
uppdrag än dem som avses i 1–4. 

Minskningen ska motsvara den procentandel som anges för varje 
särskilt fall i 12 § av den sammanlagda inkomst enligt denna 
paragraf som per år överstiger ett prisbasbelopp.

17 § Om den som har inkomstgaranti samtidigt även tar emot 
avgångsförmåner på grund av uppdrag som statsråd, statlig 
chefsanställning eller kommunalt förtroendeuppdrag, och 
avgångsförmånerna ska minskas med hänsyn till andra 
inkomster, får minskningen justeras om det behövs med hänsyn 
till de sammanlagda effekterna av de olika regelsystemen. 
Statens tjänstepensionsverk beslutar efter samråd med berörda 
utbetalare om en sådan justering.

18 § Om det inte föreligger rätt till inkomstgaranti under 
ett helt kalenderår, ska endast inkomster som hänför sig till 
den tid då rätt till inkomstgaranti föreligger räknas med vid 
minskningen. 

Minskningen ska fördelas på det antal kalenderdagar som 
garantin betalas.

Pensionsgrundande inkomst och beskattning 

19 § Under de första fem åren ska inkomstgarantin jämställas 
med inkomst av anställning. För tiden därefter ska 
inkomstgarantin jämställas med inkomstgrundad ålderspension 
enligt socialförsäkringsbalken. 

Av 67 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) följer att 
inkomstgaranti inte utgör arbetsinkomst.

Jämkning av inkomstgaranti

20 § Om det är skäligt får en inkomstgaranti dras in helt 
eller delvis (jämkning) om garantitagaren

1. förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och 
inte tar ut skälig ersättning för detta arbete,

2. redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har 
reducerats på grund av avdrag för

– avsättning till periodiseringsfond,

– avsättning till upphovsmannakonto,

– avsättning till expansionsfond,

– eget pensionssparande,

– underskott av annan verksamhetsgren,

3. redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det 
ingår arbetsinkomster, eller

4. har dömts för brott som har medfört att garantitagaren 
skilts från uppdraget som riksdagsledamot eller har dömts för 
brott av sådan allvarlig art att det framstår som sannolikt 
att garantitagaren skulle ha skilts från uppdraget som 
riksdagsledamot om han eller hon hade varit kvar i riksdagen. 

Utöver vad som följer av första stycket får inkomstgaranti 
som gäller i mer än ett år jämkas om garantitagaren inte har 
vidtagit tillräckliga åtgärder för att övergå till 
förvärvsarbete. Vid bedömningen av jämkningsfrågan ska 
särskilt beaktas om och hur den som tar emot förmånen har 
tagit del av det omställningsstöd som avses i 3 §.

21 § Ett beslut om jämkning gäller omedelbart, om inte något 
annat beslutas. 

Rätt till efterlevandeskydd

22 § Ett arvsberättigat barn, som inte fyllt 20 år, till den 
som vid sin död var berättigad till inkomstgaranti enligt 8 § 
andra stycket har rätt till efterlevandeskydd. Med ett 
arvsberättigat barn jämställs ett barn som har mottagits i 
adoptionssyfte.

23 § Om det finns särskilda skäl får efterlevandeskydd 
beviljas en efterlevande maka eller make eller den som enligt 
11 kap. 2 § jämställs med efterlevande maka eller make. Ett 
sådant beslut kan omprövas.

Utbetalningstid för efterlevandeskyddet

24 § Efterlevandeskydd till barn betalas till utgången av den 
månad då barnet fyller 20 år. Efterlevandeskydd till make 
eller därmed jämställd betalas under högst fem år. 
Efterlevandeskyddet upphör vid utgången av den månad då den 
berättigade avlider.

Efterlevandeskyddets storlek

25 § Efterlevandeskyddet lämnas per kalenderår med ett belopp 
som för varje berättigad motsvarar ett prisbasbelopp.

Beslut i frågor om inkomstgaranti och efterlevandeskydd 

26 § Riksdagens arvodesnämnd ska besluta om en ledamots rätt 
till inkomstgaranti i samband med att ledamoten lämnar 
riksdagsuppdraget. Lag (2022:346).

27 § Riksdagens arvodesnämnd beslutar efter skriftlig ansökan 
om

1. förlängning av inkomstgaranti enligt 9 §,

2. inkomstgaranti vid partiell sjuk- eller 
aktivitetsersättning enligt 10 §,

3. efterlevandeskydd enligt 22 och 23 §§, och

4. eftergift av återkrav och ränta till följd av beslut om 
jämkning.

Riksdagens arvodesnämnd beslutar även i frågor om jämkning av 
inkomstgaranti enligt 20 §.

Beslut om förmåner enligt första stycket 1-3 kan inte beviljas 
för längre tid tillbaka än sex månader före ansökningsmånaden.
Lag (2022:346).

Utbetalning av inkomstgaranti och efterlevandeskydd

28 § Den som vill att inkomstgaranti eller efterlevandeskydd 
ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos Statens 
tjänstepensionsverk. Utbetalning får inte ske för längre tid 
tillbaka än sex månader före ansökan om utbetalning. 

Lämnande av uppgift

29 § I samband med att en ledamot lämnar riksdagsuppdraget ska 
Riksdagsförvaltningen till Riksdagens arvodesnämnd lämna de 
uppgifter som nämnden behöver för att kunna fastställa 
ledamotens rätt till inkomstgaranti enligt bestämmelserna i 
detta kapitel.

Riksdagsförvaltningen ska på begäran till Riksdagens 
arvodesnämnd överlämna de uppgifter som en tidigare ledamot 
har lämnat till förvaltningen enligt 4 §. Lag (2022:346).

30 § Den som ansöker om eller tar emot inkomstgaranti ska på 
begäran lämna sådana uppgifter till Riksdagens arvodesnämnd 
som nämnden behöver för sin prövning av ett ärende enligt 
bestämmelserna i detta kapitel. 

31 § Den som ansöker om utbetalning enligt 28 § ska 
skriftligen lämna sådana uppgifter som Statens 
tjänstepensionsverk behöver för att kunna bedöma sökandens 
rätt till utbetalning av inkomstgaranti eller 
efterlevandeskydd. Uppgifterna ska lämnas på heder och 
samvete. 

Om begärda uppgifter inte lämnas får Statens 
tjänstepensionsverk hålla inne vidare utbetalningar. 

Om den som har beviljats utbetalning av inkomstgaranti får 
väsentligt ändrade inkomstförhållanden och dessa kan antas 
påverka rätten till utbetalning ska han eller hon utan 
särskild begäran lämna uppgift om detta till Statens 
tjänstepensionsverk.

32 § Arbetsgivare och andra som har betalat ut ersättning 
eller förmån ska på begäran av Statens tjänstepensionsverk 
lämna de uppgifter om en namngiven person som är av betydelse 
för tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel. 

Den som inte fullgör sin skyldighet enligt första stycket får 
föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får 
förenas med vite.

33 § Skatteverket ska till Statens tjänstepensionsverk lämna 
uppgifter om inkomst som är pensionsgrundande enligt 59 kap. 
socialförsäkringsbalken, om uppgifterna har betydelse i ett 
ärende om inkomstgaranti enligt bestämmelserna i detta 
kapitel. 

34 § Skatteverket ska på begäran lämna Riksdagens 
arvodesnämnd sådana uppgifter om en namngiven person som har 
betydelse i ett ärende om jämkning av inkomstgaranti enligt 
20 § 1–3. Detsamma gäller uppgifter som har betydelse för 
frågan om inkomstgaranti enligt 37 §.

Återkrav

35 § Om inkomstgaranti har betalats ut med ett för högt belopp 
ska garantitagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Detsamma 
gäller om garantin har jämkats. Ett belopp som ska betalas 
tillbaka ska, när det är lämpligt, i stället avräknas mot 
kommande utbetalningar av inkomstgarantin.

Avräkning enligt första stycket får inte ske förrän beslutet 
har vunnit laga kraft.

Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller 
delvis.

Statens tjänstepensionsverk beslutar om återkrav och eftergift 
av ett sådant krav. Lag (2022:346).

36 § Om inkomstgaranti har betalats ut med ett för högt belopp 
och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom en månad 
efter det att ett krav på återbetalning har framställts, ska 
garantitagaren betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) 
för tid därefter till dess betalning sker. Detsamma ska gälla 
även om garantin har jämkats. Om det finns särskilda skäl får 
kravet på ränta efterges helt eller delvis.

Bestämmelserna i första stycket gäller också om garantitagaren 
försummat att lämna uppgifter som behövs för att kunna 
bestämma det belopp som ska betalas tillbaka. I ett sådant 
fall ska dock ränta enligt 5 § räntelagen tas ut från den dag 
då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. Lag (2022:346).

36 a § Den som är återbetalningsskyldig enligt 35 och 36 §§ 
ska betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) på det 
återkrävda beloppet om det

1. har träffats ett avtal om avbetalningsplan med den 
återbetalningsskyldige, eller

2. om den återbetalningsskyldige har medgetts anstånd med 
betalningen.

Ränta ska beräknas från den dag då avtalet om avbetalningsplan 
träffades eller anståndet medgavs. Ränta ska dock inte betalas 
för tid innan återkravet har förfallit till betalning.
Lag (2022:346).

Inkomstgaranti efter jämkningsbeslut 

37 § Om inkomstgaranti har jämkats enligt 20 § får 
garantitagaren, när nya förhållanden har inträtt, på nytt 
ansöka om inkomstgaranti med åberopande av de nya 
förhållandena. 

Om ett beslut om jämkning enligt första stycket har grundat 
sig på att garantitagaren gjort avsättning till 
periodiseringsfond, upphovsmannakonto eller expansionsfond 
och beloppet därefter helt eller delvis har återförts till 
beskattning, ska frågan om inkomstgaranti för det år då 
återförandet skedde prövas på yrkande av garantitagaren.

13 kap. Omställningsstöd och efterlevandeskydd

Tillämpningsområde

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om omställningsstöd 
och efterlevandeskydd.

Omställningsstödet består av

1. stödåtgärder som erbjuds vid avgången från riksdagen, 
och

2. ekonomiska förmåner under en omställningstid 
(ekonomiskt omställningsstöd). 

Detta kapitel gäller för de ledamöter som inte omfattas av 
bestämmelserna i 12 kapitlet.

Syfte

2 § Syftet med omställningsstödet är att underlätta för den 
som har varit riksdagsledamot att övergå till 
förvärvsarbete.

Stödåtgärder för omställning

3 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
En ledamot som lämnar riksdagsuppdraget före 66 års ålder 
har, för att kunna övergå till förvärvsarbete, rätt till 
stödåtgärder i enlighet med vad Riksdagsförvaltningen 
bestämmer. Lag (2022:1563).

3 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
En ledamot som lämnar riksdagsuppdraget före uppnådd 
riktålder för pension har, för att kunna övergå till 
förvärvsarbete, rätt till stödåtgärder i enlighet med vad 
Riksdagsförvaltningen bestämmer. Lag (2022:1564).

4 § Den som har nyttjat ett erbjudande enligt 3 § ska på 
begäran av Riksdagsförvaltningen redovisa vilka åtgärder han 
eller hon har vidtagit för att övergå till förvärvsarbete.

Ekonomiskt omställningsstöd

5 § Den som har varit ledamot av riksdagen har rätt till 
ekonomiskt omställningsstöd 

1. i tre månader, om ledamoten har tillhört riksdagen under en 
sammanhängande tid om minst ett år, 

2. i sex månader, om ledamoten har tillhört riksdagen under en 
sammanlagd tid om minst två år, 

3. i ett år, om ledamoten har tillhört riksdagen under en 
sammanlagd tid om minst fyra år, eller

4. i två år, om ledamoten har tillhört riksdagen under en 
sammanlagd tid om minst åtta år.

Det ekonomiska omställningsstödet uppgår för den som är talman 
när han eller hon lämnar riksdagsuppdraget till 85 procent av 
talmansarvodet enligt 3 kap. 1 § vid avgångstillfället. För 
den som är ledamot uppgår stödet till 85 procent av 
ledamotsarvodet enligt 3 kap. 2 § vid avgångstillfället.

Ekonomiskt omställningsstöd ska jämställas med inkomst av 
anställning enligt 59 kap. 8 § socialförsäkringsbalken.
Lag (2022:346).

6 § När ett stöd enligt 5 § har upphört får ytterligare 
ekonomiskt omställ-ningsstöd beviljas för högst ett år i 
taget om

1. ledamoten under avgångsåret hade fyllt minst 55 år,

2. ledamoten vid avgången hade tillhört riksdagen under en 
sammanlagd tid om minst åtta år, och

3. det finns särskilda skäl.

Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl ska avseende 
fästas vid

1. om och hur ledamoten har nyttjat de stödåtgärder som avses 
i 3 § eller vilka åtgärder han eller hon annars har vidtagit 
för att söka övergå till förvärvsarbete, och 

2. ledamotens personliga och ekonomiska förhållanden.

Stöd enligt första stycket får beviljas om det finns 
särskilda skäl, även om förutsättningarna i 1 och 2 inte är 
uppfyllda. I sådana fall får stödet beviljas i högst ett 
år.

Stöd som avses i första och tredje styckena får uppgå 
till högst 45 procent av det arvode som avses i 3 kap. 1 §. 
Stödet ska jämställas med inkomstgrundad ålderspension enligt 
socialförsäkringsbalken.

7 § Vid beräkning av tider enligt 5 och 6 §§ ska hänsyn inte 
tas till tid då ledamoten har fått ålderspension eller 
sjukpension enligt bestämmelser i denna lag.

Ledighet som har beviljats av riksdagen eller av talmannen 
begränsar inte rätten till förmåner enligt detta kapitel. 
Detsamma gäller vid sjukfrånvaro.

Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för 
enligt 3 kap. 13 § ska inte räknas in som grund för förmåner 
enligt detta kapitel. Lag (2022:1563).

7 a § § En ledamot som har tjänstgjort som statsråd får 
tillgodoräkna sig den tiden vid beräkningen av den sammanlagda 
respektive sammanhängande tiden i riksdagen om han eller hon 
har avgått från statsrådsbefattningen innan

1. rätt till inkomstgaranti enligt förordningen (2016:1022) om 
inkomstgaranti, tjänstepension och vissa försäkringsförmåner 
för statsråd har inträtt, eller

2. rätt till inkomstgaranti eller motsvarande förmåner enligt 
äldre föreskrifter har inträtt. Lag (2022:346).

8 § /Upphör att gälla U:2026-01-01/
Rätten till ekonomiskt omställningsstöd gäller längst till 
och med månaden innan den månad då ledamoten fyller 66 år 
eller, om ledamoten avlider dessförinnan, till och med den 
månad då dödsfallet inträffar.

Stödet ska betalas månadsvis. Lag (2022:1563).

8 § /Träder i kraft I:2026-01-01/
Rätten till ekonomiskt omställningsstöd gäller längst till 
och med månaden innan den månad då ledamoten uppnår riktåldern 
för pension eller, om ledamoten avlider dessförinnan, till och 
med den månad då dödsfallet inträffar.

Stödet ska betalas månadsvis. Lag (2022:1564).

9 § Om en tidigare ledamot som har ett gällande beslut om 
ekonomiskt omställningsstöd återinträder i riksdagen förskjuts 
det ekonomiska omställningsstödet med en tid som motsvarar den 
nya tjänstgöringstiden. Pågående utbetalning ska upphöra under 
den tiden.

När ledamoten på nytt lämnar riksdagsuppdraget ska tidigare 
beslut om ekonomiskt omställningsstöd omprövas. Om ledamoten 
då har rätt till ekonomiskt omställningsstöd under längre tid 
eller med högre belopp än enligt tidigare beslut ska 
Riksdagens arvodesnämnd fatta ett nytt beslut om det 
ekonomiska omställningsstödet. I annat fall gäller tidigare 
beslut. Lag (2022:346).

10 § Ekonomiskt omställningsstöd enligt 6 § ska knytas an 
till det prisbasbelopp som gällde för avgångsåret och 
omräknas vid förändring av detta belopp.

11 § Av 67 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) följer att 
ekonomiskt omställningsstöd enligt 5 och 6 §§ inte utgör 
arbetsinkomst. 

Avräkning av annan ersättning eller inkomst

12 § Ekonomiskt omställningsstöd ska minskas med vad 
ledamoten får i form av sjukersättning och 
aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken under den 
tid stödet betalas. 

Ekonomiskt omställningsstöd ska minskas med det belopp i 
svensk valuta som motsvarar vad ledamoten får i form av 
arvode enligt artikel 10 i Europaparlamentets ledamotsstadga. 

Om en ledamot som har ekonomiskt omställningsstöd samtidigt 
tar emot övergångsersättning enligt artikel 13 i 
Europaparlamentets ledamotsstadga minskas stödet med det 
belopp i svensk valuta som motsvarar vad ledamoten får i 
övergångsersättning.

13 § Ekonomiskt omställningsstöd ska minskas med följande 
inkomster:

1. inkomst som är pensionsgrundande enligt 59 kap. 
socialförsäkringsbalken,

2. inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte 
beskattas i Sverige,

3. delpension enligt kollektivavtal,

4. pension och livränta i andra fall än som avses i 12 §, 
och

5. andra kontanta förmåner på grund av anställning eller 
uppdrag än dem som avses i 1–4. 

Minskningen ska ske med den sammanlagda inkomsten enligt 
denna paragraf som per år överstiger ett prisbasbelopp.

14 § Om den som har ekonomiskt omställningsstöd samtidigt 
även tar emot avgångsförmåner på grund av uppdrag som 
statsråd, statlig chefsanställning eller kommunalt 
förtroendeuppdrag, och avgångsförmånerna ska minskas med 
hänsyn till andra inkomster, får minskningen justeras om det 
behövs med hänsyn till de sammanlagda effekterna av de olika 
regelsystemen. Statens tjänstepensionsverk ska efter samråd 
med berörda utbetalare besluta om en sådan justering.

15 § Föreligger inte rätt till ekonomiskt omställningsstöd 
under ett helt kalenderår, ska endast inkomster som hänför 
sig till den tid då rätt till stödet föreligger medräknas vid 
minskningen. 

Minskningen ska fördelas på det antal kalenderdagar som det 
ekonomiska omställningsstödet betalas.

Jämkning av ekonomiskt omställningsstöd

16 § Om det är skäligt får ett ekonomiskt omställningsstöd 
dras in helt eller delvis (jämkning) om stödmottagaren

1. förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och 
inte tar ut skälig ersättning för detta arbete,

2. redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har 
reducerats på grund av avdrag för

– avsättning till periodiseringsfond,

– avsättning till upphovsmannakonto,

– avsättning till expansionsfond,

– eget pensionssparande,

– underskott av annan verksamhetsgren,

3. redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det 
ingår arbetsinkomster, eller

4. har dömts för brott som har medfört att stödmottagaren har 
skilts från uppdraget som riksdagsledamot eller har dömts för 
brott av sådan allvarlig art att det framstår som sannolikt 
att stödmottagaren skulle ha skilts från uppdraget som 
riksdagsledamot om han eller hon hade varit kvar i riksdagen. 

Utöver vad som följer av första stycket får ekonomiskt 
omställningsstöd enligt 5 § och som gäller i mer än ett år 
jämkas om stödmottagaren inte har vidtagit tillräckliga 
åtgärder för att övergå till förvärvsarbete. Vid bedömningen 
av jämkningsfrågan ska särskilt beaktas om och hur den som 
tar emot stödet har tagit del av det omställningsstöd som 
avses i 3 §.

17 § Ett beslut om jämkning gäller omedelbart, om inte något 
annat beslutas. 

Rätt till efterlevandeskydd

18 § Ett arvsberättigat barn, som inte har fyllt 20 år, till 
den som vid sin död var berättigad till ekonomiskt 
omställningsstöd enligt 5 § första stycket 4 har rätt till 
efterlevandeskydd. Med arvsberättigat barn ska jämställas 
barn som har mottagits i adoptionssyfte.

19 § Om det finns särskilda skäl får efterlevandeskydd 
beviljas en efterlevande maka eller make eller den som enligt 
11 kap. 2 § jämställs med efterlevande maka eller make. Ett 
sådant beslut kan omprövas. 

Utbetalningstid för efterlevandeskyddet

20 § Efterlevandeskydd betalas under högst två år. 

Efterlevandeskyddet upphör vid utgången av den månad då den 
berättigade avlider.

Efterlevandeskyddets storlek

21 § Efterlevandeskyddet betalas per kalenderår med ett 
belopp som för varje berättigad motsvarar ett 
prisbasbelopp.

Beslut i frågor om ekonomiskt omställningsstöd och 
efterlevandeskydd 

22 § Riksdagens arvodesnämnd ska besluta om en ledamots rätt 
till ekonomiskt omställningsstöd i samband med att ledamoten 
lämnar riksdagsuppdraget. Lag (2022:346).

23 § Riksdagens arvodesnämnd beslutar efter skriftlig ansökan om

1. förlängt ekonomiskt omställningsstöd enligt 6 §,

2. efterlevandeskydd enligt 18 och 19 §§, och

3. eftergift av återkrav och ränta till följd av beslut om 
jämkning.

Riksdagens arvodesnämnd beslutar även i frågor om jämkning av 
ekonomiskt omställningsstöd enligt 15 §.

Beslut om förmåner enligt första stycket 1 och 2 kan inte 
beviljas för längre tid tillbaka än sex månader före 
ansökningsmånaden. Lag (2022:346).

Utbetalning av ekonomiskt omställningsskydd och 
efterlevandeskydd

24 § Den som vill att ekonomiskt omställningsstöd eller 
efterlevandeskydd ska betalas ut ska skriftligen ansöka om 
det hos Statens tjänstepensionsverk. Utbetalning får inte ske 
för längre tid tillbaka än sex månader före ansökan om 
utbetalning.

Uppgiftslämnande

25 § I samband med att en ledamot lämnar riksdagsuppdraget ska 
Riksdagsförvaltningen till Riksdagens arvodesnämnd lämna de 
uppgifter som nämnden behöver för att kunna fastställa 
ledamotens rätt till ekonomiskt

omställningsstöd. Riksdagsförvaltningen ska på begäran till 
Riksdagens arvodesnämnd överlämna de uppgifter som en tidigare 
ledamot har lämnat enligt 4 §. Lag (2022:346).

26 § Den som ansöker om eller tar emot ekonomiskt 
omställningsstöd ska på begäran lämna Riksdagens arvodesnämnd 
sådana uppgifter som nämnden behöver för sin prövning av ett 
ärende enligt bestämmelserna i detta kapitel.

27 § Den som har ansökt om utbetalning enligt 24 § ska 
skriftligen lämna sådana uppgifter som Statens 
tjänstepensionsverk behöver för att bedöma sökandens rätt 
till utbetalning. Uppgifterna ska lämnas på heder och 
samvete. 

Om den som har ansökt om utbetalning inte lämnar begärda 
uppgifter, får Statens tjänstepensionsverk hålla inne vidare 
utbetalningar.

Om den som har beviljats utbetalning av ekonomiskt 
omställningsstöd får väsentligt ändrade inkomstförhållanden 
och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning, ska han 
eller hon utan särskild begäran lämna uppgift om detta till 
Statens tjänstepensionsverk.

28 § Arbetsgivare och andra som har betalat ut ersättning 
eller stöd ska på begäran av Statens tjänstepensionsverk 
lämna sådana uppgifter om en namngiven person om sådana 
förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av 
bestämmelserna i detta kapitel.

Den som inte fullgör sin skyldighet enligt första stycket får 
föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får 
förenas med vite.

29 § Skatteverket ska på begäran lämna Riksdagens 
arvodesnämnd sådana uppgifter om en namngiven person som har 
betydelse i ett ärende om jämkning av ekonomiskt 
omställningsstöd enligt 16 § första stycket 1–3. Detsamma 
gäller uppgifter som har betydelse för frågan om ekonomiskt 
omställningsstöd enligt 33 §.

30 § Skatteverket ska till Statens tjänstepensionsverk lämna 
uppgifter om inkomst som är pensionsgrundande enligt 59 kap. 
socialförsäkringsbalken, om uppgifterna har betydelse i ett 
ärende om ekonomiskt omställningsstöd enligt bestämmelserna i 
detta kapitel.

Återkrav

31 § Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett 
för högt belopp ska stödmottagaren betala tillbaka 
mellanskillnaden. Detsamma gäller om stödet har jämkats. Ett 
belopp som ska betalas tillbaka ska, när det är lämpligt, i 
stället avräknas mot kommande utbetalningar av ekonomiskt 
omställningsstöd.

Avräkning enligt första stycket får inte ske förrän beslutet 
har vunnit laga kraft.

Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller 
delvis.

Statens tjänstepensionsverk beslutar om återkrav och eftergift 
av ett sådant krav. Lag (2022:346).

32 § Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett 
för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats 
tillbaka inom en månad efter det att krav på återbetalning har 
framställts, ska stödmottagaren betala ränta enligt 6 § 
räntelagen (1975:635) för tid därefter till dess betalning 
sker. Detsamma gäller om stödet har jämkats. Om det finns 
särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis.

Bestämmelserna i första stycket ska också gälla om 
stödmottagaren har försummat att lämna de uppgifter som behövs 
för bestämmande av det belopp som ska betalas tillbaka. I ett 
sådant fall ska dock ränta enligt 5 § räntelagen tas ut från 
den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in.
Lag (2022:346).

32 a § Den som är återbetalningsskyldig enligt 31 och 32 §§ 
ska betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) på det 
återkrävda beloppet om det

1. har träffats ett avtal om avbetalningsplan med den 
återbetalningsskyldige, eller

2. om den återbetalningsskyldige har medgetts anstånd med 
betalningen.

Ränta ska beräknas från den dag då avtalet om avbetalningsplan 
träffades eller anståndet medgavs. Ränta ska dock inte betalas 
för tid innan återkravet har förfallit till betalning.
Lag (2022:346).

Ansökan om ekonomiskt omställningsstöd efter 
jämkningsbeslut

33 § Om ett ekonomiskt omställningsstöd har 
jämkats enligt 16 §, får stödmottagaren när nya förhållanden 
har inträtt på nytt ansöka om ekonomiskt omställningsstöd.

Om ett beslut som har fattats med tillämpning av 16 § har 
grundats på att stödmottagaren har gjort avsättning till 
periodiseringsfond, upphovsmannakonto eller expansionsfond 
och beloppet därefter helt eller delvis har återförts till 
beskattning, ska frågan om stöd för det år då återförandet 
skedde prövas på yrkande av stödmottagaren. 

14 kap. Försäkring, företagshälsovård och rehabilitering 

Försäkring

1 § En ledamot har rätt till försäkringsförmåner i form av 
grupplivförsäkring, tjänstereseförsäkring och 
arbetsskadeförsäkring i enlighet med vad Riksdagsförvaltningen 
bestämmer. Lag (2022:346).

Företagshälsovård 

2 § En ledamot har rätt till företagshälsovård i enlighet med 
vad Riksdagsförvaltningen bestämmer. Lag (2022:346).

Ersättning för rehabilitering 

3 § Om det finns särskilda skäl kan en riksdagsledamot efter 
prövning av Riksdagsförvaltningen få ersättning för kostnader 
för insatser i rehabiliteringssyfte.

14 a kap. Återkrav

1 § En ledamot är skyldig att betala tillbaka utbetalning av 
arvode, resekostnadsersättning, traktamente, logiersättning 
eller pension enligt denna lag, som har lämnats felaktigt 
eller med ett för högt belopp, om han eller hon har orsakat 
utbetalningen genom att

1. lämna oriktiga uppgifter, eller

2. inte fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet.

Detsamma gäller om en sådan utbetalning i annat fall har 
lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och ledamoten 
insett eller skäligen borde ha insett detta.

Vad som sägs i första och andra styckena gäller även tidigare 
ledamöter samt efterlevande som tagit emot förmåner enligt 
11-13 kap. Lag (2022:346).

2 § Den som är återbetalningsskyldig enligt 1 § ska betala 
ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) på det återkrävda 
beloppet om det

1. har träffats ett avtal om avbetalningsplan med den 
återbetalningsskyldige, eller

2. om den återbetalningsskyldige har medgetts anstånd med 
betalningen.

Ränta ska beräknas från den dag då avtalet om 
avbetalningsplanen träffades eller anståndet medgavs. Ränta 
ska dock inte betalas för tid innan återkravet har förfallit 
till betalning. Lag (2022:346).

3 § Om återbetalning inte har skett inom en månad från det att 
ett krav på återbetalning framställts ska den 
återbetalningsskyldige betala ränta enligt 6 § räntelagen 
(1975:635) på det obetalda beloppet till dess betalning sker.
Lag (2022:346).

4 § Om det finns särskilda skäl får ett återkrav och ränta 
efterges helt eller delvis. Lag (2022:346).

5 § Statens tjänstepensionsverk beslutar om återkrav av 
pension och om eftergift av ett sådant krav. Detsamma gäller 
krav på ränta. Lag (2022:346).

6 § Bestämmelser om återkrav av inkomstgaranti och ekonomiskt 
omställningsstöd finns i 12 kap. 35 och 36 §§ och 13 kap. 31 
och 32 §§. Lag (2022:346).

15 kap. Överklagande 

Beslut av Riksdagsförvaltningen 

1 § Beslut av Riksdagsförvaltningen om tillhandahållande av 
barnverksamhet får inte överklagas.

Övriga beslut av Riksdagsförvaltningen enligt denna lag får 
överklagas till Riksdagens överklagandenämnd. Lag (2022:346).

Beslut av Riksdagens arvodesnämnd 

2 § Beslut av Riksdagens arvodesnämnd enligt 3 kap. 16 § och 
19 § tredje stycket, 12 kap. eller 13 kap. får överklagas hos 
allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten 
krävs prövningstillstånd.

Ett beslut enligt 3 kap. 2 § får inte överklagas. 
Lag (2022:346).

Beslut av Statens tjänstepensionsverk

3 § Beslut av Statens tjänstepensionsverk enligt denna lag 
får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid 
överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. 

Allmänna bestämmelser om överklagande

4 § Ett beslut överklagas skriftligt. Klaganden ska i 
överklagandet ange vilket beslut som överklagas och den 
ändring i beslutet som han eller hon vill ha.

Överklagandet ska lämnas in till den myndighet som har 
meddelat beslutet. Det ska ha kommit in dit inom tre veckor 
från den dag då klaganden fick del av beslutet.


Övergångsbestämmelser

2016:1108

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2017 då lagen 
(1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter 
ska upphöra att gälla. 

2. Övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1065) om 
ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter och ändringar i 
den lagen ska fortfarande gälla.

2020:962

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2021.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som uppnår 
61 års ålder före den 1 januari 2021.

2021:1123

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2022. 

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för arvode som avser 
tid före ikraftträdandet.

2022:346

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2022.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ledamöter 
som har beviljats logiersättning före ikraftträdandet.

3. De nya bestämmelserna i 4 kap. 9 § och 5 kap. 5 § tillämpas 
på tjänsteresor som genomförs efter ikraftträdandet.

2022:1563

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2023.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som uppnår 
respektive åldersgräns före den 1 januari 2023.

2022:1564

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2026.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som uppnår 
respektive åldersgräns före den 1 januari 2026.