Förordning (1986:1080) med vissa provisoriska föreskrifter om gymnasieskolan

1 kap. Inledande bestämmelser

1 § Denna förordning innehåller vissa provisoriska föreskrifter om
organisationen av och resurser för undervisningen i kommunernas och
landstingskommunernas gymnasieskolor för tiden från och med den 1 juli
1987. Huvudmännen, skolöverstyrelsen och länsskolnämnderna skall
tillämpa de provisoriska föreskrifterna vid sin planering för den
tiden.

2 § Bestämmelserna i förordningen skall vid planeringen enligt 1 §
tillämpas i stället för följande föreskrifter, nämligen

1. 1 kap. 7--7 d §§, 7 kap., 8 kap. 1--8, 11, 13--13 d, 15--25, 32, 33
och 40--47 §§ samt 9 kap. 31, 33, 34 och 36 §§, 37 § femte stycket och
49 § skolförordningen (1971:235), såvitt gäller gymnasieskolan,

2. förordningen (1966:115) om statsbidrag till driftkostnader för viss
kommunal utbildning, såvitt gäller statsbidrag till undervisningen i
gymnasieskolan,

3. förordningen (1982:39) om resurstimmar i gymnasieskolan,

4. förordningen (1982:490) om extra undervisning i svenska för vissa
elever i gymnasieskolan,

5. förordningen (1982:897) om yrkesinriktad filialutbildning i
gymnasieskolan,

6. förordningen (1983:46) om kurser för invandrarungdom i
gymnasieskolan,

7. förordningen (1983:505) om samordnade timplaner och resurser i vissa
kommuners gymnasieskolor,

8. förordningen (1984:41) om timreduktioner i gymnasieskolan i
förhållande till elevantal,

9. förordningen (1984:43) om extra resurstimmar i gymnasieskolan,

10. förordningen (1984:571) om ramtimplaner och resurstilldelningssystem
för årskurs 4 av fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan,

11. förordningen (1984:618) om elevplatser i gymnasieskolan m. m.,

12. förordningen (1984:622) om gymnasial lärlingsutbildning,

13. förordningen (1984:633) om resurser för stödinsatser i svenska på
vissa yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan,

14. förordningen (1985:586) om gymnasieskolans timunderlag för
undervisning och statsbidrag,

15. förordningen (1986:397) om resurser för påbyggnadsutbildningar i
gymnasieskolan,

16. förordningen (SÖ-FS 1979:20) om betygsättningen i praktikämnen inom
gymnasieskolans vårdutbildningar,

17. förordningen (SÖ-FS 1982:199) om kombination med specialidrott i
gymnasieskolan,

18. förordningen (SÖ-FS 1983:154) om särskilda möjligheter att anordna
gren eller variant i gymnasieskolan genom inbyggd utbildning,

19. Kungl. Maj:ts bestämmelser den 13 september 1974 angående
obligatoriska tillvalsämnen på vissa linjer i gymnasieskolan,

20. avsnittet Allmänna bestämmelser till timplanerna i 1970 års läroplan
för gymnasieskolan,

21. skolöverstyrelsens föreskrifter (SÖ-FS 1982:139) beträffande lokalt
arbetsmarknadsanknutna specialkurser. Förordning (1987:71).

3 § Regeringen fastställer genom särskild förordning provisoriska
timplaner för gymnasieskolans linjer. Förordning (1987:71).

4 § I 2 kap. 10 § skollagen (1985:1100) finns grundläggande
föreskrifter om läsår, som delas upp på en hösttermin och en
vårtermin, samt om uppdelning av lärokursen i årskurser.

Vissa ytterligare bestämmelser om lärotider finns i 2 kap. denna
förordning.

5 § I denna förordning avses med

skolhuvudman kommun eller landstingskommun som anordnar
gymnasieskola,

styrelsen för skolan kommuns skolstyrelse eller landstingskommuns
utbildningsnämnd,

redovisningsår tiden den 1 juli--den 30 juni följande kalenderår,

grundvux grundutbildning för vuxna,

komvux kommunal vuxenutbildning,

vuxenutbildning grundvux och komvux.

2 kap. Studievägar, lärotider m.m.

Olika slag av utbildning

1 § I gymnasieskolan ingår

1. linjer,

2. specialkurser,

3. gymnasial lärlingsutbildning.

2 § En linje eller specialkurs kan delas upp på grenar.

I en linje eller specialkurs eller i en gren av en linje eller
specialkurs kan ingå en eller flera varianter.

Bestämmelser om grenar och varianter finns i timplanerna.

3 § I denna förordning avses med studieväg varje linje, specialkurs,
gren eller variant.

4 § Bestämmelser om gymnasial lärlingsutbildning finns i 19 kap.

Linjer

5 § I gymnasieskolan finns följande linjer som omfattar två, tre eller
fyra årskurser (två-, tre- respektive fyraåriga linjer).

Tvååriga linjer

bygg- och anläggningsteknisk linje (Ba)
beklädnadsteknisk linje (Be)
distributions- och kontorslinje (Dk)
drift- och underhållsteknisk linje (Du)
tvåårig ekonomisk linje (Ek)
estetisk-praktisk linje (Ep), som försöksverksamhet
el-teleteknisk linje (Et)
fordonsteknisk linje (Fo)
handels- och kontorslinje (Hk), som försöksverksamhet
jordbrukslinje (Jo)
konsumtionslinje (Ko)
livsmedelsteknisk linje (Li)
musiklinje (Mu)
processteknisk linje (Pr)
skogsbrukslinje (Sb)
social linje (So)
social servicelinje (Ss)
tvåårig teknisk linje (Te)
trädgårdslinje (Td)
träteknisk linje (Tr)
verkstadsteknisk linje (Ve)
vårdlinje (Vd)

Treåriga linjer

treårig ekonomisk linje (E)
humanistisk linje (H)
naturvetenskaplig linje (N)
samhällsvetenskaplig linje (S)

Fyraårig linje

fyraårig teknisk linje (T)

Specialkurser

6 § Specialkurser bygger på grundskolan eller på någon ytterligare
utbildning.

Specialkurs som bygger på en minst tvåårig gymnasial utbildning kallas
i denna förordning påbyggnadsutbildning.

7 § Det finns specialkurser som är särskilt anpassade till den lokala
eller regionala arbetsmarknaden.

I denna förordning avses med

LA-kurs specialkurs som är lokalt arbetsmarknadsanknuten,

RA-förordningen förordningen (1984:795) om försöksverksamhet med
beslut av länsskolnämnderna om regionalt arbetsmarknadsanknutna
påbyggnadsutbildningar i gymnasieskolan,

RA-kurs påbyggnadsutbildning som utformas av en länsskolnämnd med stöd
av RA-förordningen.

8 § I 14 kap. finns bestämmelser om en särskild form av specialkurser,
nämligen kurser för invandrarungdom.

9 § Skolöverstyrelsen beslutar vilka specialkurser som får finnas i
gymnasieskolan utöver dem som anordnas enligt föreskrifter som
regeringen meddelar.

9 a § Påbyggnadsutbildningar får omfatta högst sex och LA-kurser högst
fyra terminer. Förordning (1987:71).

Lärotider m.m.

10 § Ett läsår skall för höstterminen och vårterminen omfatta
sammanlagt 40 veckor, om inte annat föreskrivs av regeringen eller den
myndighet som regeringen bestämmer. Läsåret skall
ha minst 178 skoldagar. Delar av kalenderåret som inte ingår i läsåret
utgör ferier.

11 § Läsåret bör börja i augusti och sluta senast i juni. I fråga om
studievägar där det finns elever som skall påbörja
värnpliktsutbildning bör dock läsåret sluta senast vid utgången av
vecka 23.

Skolöverstyrelsen får meddela föreskrifter om att läsåret för en
specialkurs som avses i 9 § får förläggas till en annan del av året,
om det behövs med hänsyn till utbildningsmålet eller om andra
särskilda skäl föreligger. I fråga om linjer gäller de undantag från
bestämmelserna i första stycket som regeringen föreskriver.

Dagarna för höst- och vårterminernas början och slut bestäms av
styrelsen för skolan.

12 § Det vanliga skolarbetet skall ersättas med idrott och
friluftsverksamhet under 4--6 dagar (8--12 halvdagar) varje läsår
(friluftsdagar) enligt beslut av styrelsen för skolan.

Friluftsverksamheten skall bedrivas under lärares ledning.

13 § Under läsåret skall eleverna få minst tolv lovdagar.

14 § Undervisningen får ställas in under tid motsvarande högst fem
dagar varje läsår för planering av skolarbetet eller fortbildning av
lärare på studiedagar, som anordnas av styrelsen för skolan eller
länsskolnämnden.

15 § I antalet skoldagar under läsåret skall inräknas friluftsdagar
enligt 12 § men inte lovdagar och studiedagar enligt 13 och 14 §§.

16 § Undervisningen i en årskurs av en linje eller av en sådan
specialkurs som omfattar två terminer eller längre tid skall starta i
början av höstterminen. Dock får undervisningen i en årskurs av någon av
linjerna Ss och Vd eller en specialkurs som ligger nära någon av dessa
linjer starta i början av vårterminen.

Skolöverstyrelsen får också, om inte annat är särskilt föreskrivet för
viss undervisning, på framställning från en huvudman för dennes
gymnasieskola medge att

1. undervisningen i en årskurs av en annan tvåårig linje startar i
början av vårterminen,

2. undervisningen i en specialkurs som omfattar minst två terminer
startar vid annan tidpunkt än i början av höstterminen.

Skolöverstyrelsens beslut i ärenden enligt denna paragraf får inte
överklagas. Förordning (1987:71).

17 § Undervisningen i en specialkurs som är kortare än två terminer får
starta vid den tidpunkt under läsåret som styrelsen för skolan
bestämmer, om inte skolöverstyrelsen eller, i fråga om RA-kurser,
länsskolnämnden föreskriver annat för viss specialkurs eller grupp av
specialkurser. Förordning (1987:71).

3 kap. Fördelningen av studievägar m. m. mellan huvudmännen

Kommuner och landstingskommuner såsom huvudmän

1 § Av 5 kap. 2 § skollagen (1985:1100) framgår att gymnasieskola med
utbildning på studievägar får anordnas av kommuner och
landstingskommuner efter medgivande av skolöverstyrelsen i varje
särskilt fall.

Kommuner får anordna gymnasial lärlingsutbildning enligt bestämmelser
i 19 kap. denna förordning.

2 § Landstingskommuner får i sina gymnasieskolor anordna studievägar
endast inom områdena vård, konsumtion, jordbruk, skogsbruk och
trädgårdsnäring, om inte annat följer av andra stycket.

Om skolöverstyrelsen före den 1 juli 1986 med stöd av då gällande
föreskrifter har medgett en landstingskommun att i sin gymnasieskola
anordna en studieväg som inte kan anses höra till något av dessa
områden, får landstingskommunen, utan hinder av föreskrifterna i
första stycket, bedriva utbildning på studievägen så länge behov
föreligger och regeringen inte föreskriver annat.

3 § Inom konsumtionsområdet får en landstingskommuns gymnasieskola
omfatta specialkurs som till sina huvuddelar motsvarar kurs vid
lanthushållsskola under läsåret 1970/71. Annan specialkurs inom
konsumtionsområdet får anordnas endast efter skolöverstyrelsens
medgivande.

4 § Sådana kommuner som ingår i en landstingskommun får inte i sina
gymnasieskolor anordna studievägar inom områdena vård, jordbruk,
skogsbruk och trädgårdsnäring.

Om det finns särskilda skäl kan dock skolöverstyrelsen medge att en
sådan kommuns gymnasieskola får omfatta även studieväg inom
vårdområdet. Medgivande får lämnas endast om kommunen och
landstingskommunen har träffat avtal om studievägen.

Geografisk spridning

5 § Studievägar och elevplatser skall fördelas mellan skolhuvudmännen
enligt bestämmelserna i detta kapitel. Fördelningen mellan kommunerna
skall utgå från att ett antal orter i landet (gymnasieorter) för
sökande från ett för respektive gymnasieort naturligt
upptagningsområde (gymnasieregion) skall kunna erbjuda ett allsidigt
urval av vanliga studievägar i en gymnasieskola med ortens kommun
såsom huvudman (gymnasieortskommun).

6 § Med lågfrekventa studievägar avses i detta kapitel sådana
reguljära eller försöksvis införda studievägar som med hänsyn till sin
särskilda karaktär bör anordnas endast på ett fåtal orter i landet men
som har allmänt intresse. Skolöverstyrelsen bestämmer vilka
studievägar som skall räknas som lågfrekventa i sammanhang som avses i
detta kapitel.

Elevplatsramar

7 § Regeringen fastställer för varje redovisningsår för hela riket en
totalram för tilldelning av elevplatser för intagning i årskurs 1
eller motsvarande på olika utbildningar i kommunernas och
landstingskommunernas gymnasieskolor.

Totalramen anges i årselevplatser, vilket innebär att en
intagningsplats på en två- eller treårig studieväg motsvarar två
respektive tre årselevplatser. En intagningsplats på linje T motsvarar
dock 3,7 årselevplatser.

8 § Totalramen är uppdelad på

1. en ram för utbildningar på vilka eleverna kan börja direkt efter
grundskolan (direktramen),

2. en ram för kurser för invandrarungdom, påbyggnadsutbildningar och
andra specialkurser som kräver viss ålder, praktik eller utbildning
utöver grundskolan (lilla ramen).

9 § Direktramen är uppdelad på sex sektorsramar och en ram för
ospecificerade platser.

10 § I sektorsramarna ingår platser för linjer och gymnasial
lärlingsutbildning enligt följande.

1. Ramen för humanistisk-samhällsvetenskaplig sektor (HS-sektorn)
inrymmer linjerna H, S, So, Mu och Ep.

2. Ramen för vård-, social- och konsumtionssektorn (VSK-sektorn)
inrymmer linjerna Vd, Ss och Ko.

3. Ramen för ekonomisk-merkantil sektor (EM-sektorn) inrymmer linjerna
E, Ek, Dk och Hk.

4. Ramen för teknisk-naturvetenskaplig sektor (TN-sektorn) inrymmer
linjerna N, T, Te och Du.

5. Ramen för teknisk-industriell sektor (TI-sektorn) inrymmer linjerna
Ba, Be, Et, Fo, Li, Pr, Tr och Ve samt gymnasial lärlingsutbildning.

6. Ramen för jordbruks- och skogsbrukssektorn (JST-sektorn) inrymmer
linjerna Jo, Sb och Td.

I varje sektorsram ingår dessutom platser för sådana specialkurser
inom direktramen som ligger nära sektorns linjer. I ramen för TI-
sektorn ingår platser för specialkurser inom direktramen, vilka inte
ligger nära någon linje. I sektorsramarna finns dock inte platser för
LA-kurser som omfattar mindre än ett läsår och som inte kräver viss
ålder, praktik eller utbildning utöver grundskolan för tillträde
(korta LA-kurser).

11 § I ramen för ospecificerade platser ingår platser för

1. korta LA-kurser och

2. utbildningar som regeringen bestämmer särskilt.

12 § Från totalramens delramar för hela riket skall skolöverstyrelsen
undanta de årselevplatser som behövs för ändamål som avses i 11 § 2
och för beslut av skolöverstyrelsen enligt 19 §.

I övrigt skall skolöverstyrelsen fördela årselevplatserna i varje
riksram mellan länen i form av länsramar. Fördelningen skall ske i ett
sammanhang. Skolöverstyrelsen skall dock för senare fördelning hålla
inne det antal årselevplatser som behöver finnas som reserv.

Skolöverstyrelsens beslut om länsramar får inte överklagas.

Tilldelning ur länsramarna m.m.

13 § Med iakttagande av föreskrifterna i 1--5 §§ skall länsskolnämnden
genom beslut om tilldelning av elevplatser ur ramarna för varje kommun
eller landstingskommun bestämma vilken eller vilka studievägar som
kommunen eller landstingskommunen får anordna från och med årskurs 1
eller motsvarande. Länsskolnämnden bestämmer hur många
intagningsplatser, uttryckt i antal klasser, som varje huvudman får
inrätta för varje studieväg och hur många intagningsplatser
huvudmannen får inrätta för gymnasial lärlingsutbildning.

Sådan tilldelning av elevplatser som innebär utökning av kommuners
gymnasieskoleutbildning på andra orter än gymnasieorter får avse
endast yrkesinriktad utbildning.

Skolöverstyrelsens medgivande krävs för tilldelning av elevplatser på
studieväg inom en för huvudmannen ny sektor.

14 § Tilldelning ur länsramarna görs efter ansökan av kommunens
skolstyrelse eller landstingskommunens utbildningsnämnd. I fråga om
tidpunkter och former för ansökningarna gäller de föreskrifter som
skolöverstyrelsen meddelar.

15 § Länsskolnämnderna skall fatta årliga beslut om tilldelning ur
länsramarna. Dessa beslut skall fattas senast vid den tidpunkt som
skolöverstyrelsen bestämmer.

Länsskolnämnderna får såsom reserv hålla inne ett antal platser som
fördelas vid en senare tidpunkt.

16 § Om kommuner med gymnasieskola hör till olika län men samma
gymnasieregion, skall vardera länsskolnämnden samråda med den andra
innan länets kommun tilldelas platser. Om länsskolnämnderna inte enas,
skall skolöverstyrelsen besluta.

17 § Om det efter en länsskolnämnds fördelning ur en ram blir
årselevplatser över, vilka inte räcker till ytterligare en klass, får
länsskolnämnden omfördela de överblivna platserna till en ram där
tillskottet kan utnyttjas.

Efter medgivande från skolöverstyrelsen får länsskolnämnder
sinsemellan omfördela sådana överblivna årselevplatser till län och
ram där tillskottet kan utnyttjas.

18 § Länsskolnämndernas beslut om tilldelning ur eller omfördelning
mellan länsramarna får överklagas hos skolöverstyrelsen. Dennas beslut
i en sådan fråga får inte överklagas.

Särskilda föreskrifter om lågfrekventa studievägar m.m.

19 § Om en kommun eller landstingskommun hos länsskolnämnden ansöker
om tilldelning av intagningsplatser på en lågfrekvent studieväg, skall
länsskolnämnden med eget yttrande överlämna ärendet till
skolöverstyrelsen för beslut.

20 § I 6 kap. finns vissa särskilda bestämmelser om platser för
filialutbildning.

21 § Vissa särskilda bestämmelser om platser för undervisning enligt
samordnade timplaner finns i 12 kap.

Rapportering

22 § Länsskolnämnderna skall årligen till skolöverstyrelsen redovisa
sina beslut om tilldelning ur länsramarna. Närmare föreskrifter om
detta meddelas av skolöverstyrelsen.

23 § Varje kommun och landstingskommun med gymnasieskola skall vid
tidpunkt som skolöverstyrelsen bestämmer till länsskolnämnden redovisa
i vilken utsträckning tilldelade elevplatser har utnyttjats.

Länsskolnämnden skall översända dessa uppgifter till
skolöverstyrelsen.

Grenar och varianter som börjar i högre årskurs

24 § I fråga om gren eller variant som börjar i högre årskurs beslutar
länsskolnämnden vilken eller vilka grenar och varianter som kommunens
eller landstingskommunens gymnasieskola får omfatta. Skolöverstyrelsen
beslutar dock när det gäller en lågfrekvent gren eller variant.

I årskurs 2 av tvååriga linjer och specialkurser får en huvudman i sin
gymnasieskola anordna även sådana grenar och varianter som inte
omfattas av beslut enligt första stycket. Detta får dock ske endast
under förutsättning att eleverna inte bildar egen klass. En
ytterligare förutsättning är att hela den yrkesinriktade delen av den
för grenen eller varianten speciella utbildningen hålls utanför
beräkningen av timresurser och statsbidrag enligt 9 och 10 kap. och
ges i form av inbyggd utbildning med särskilt statsbidrag för sådan
enligt 18 kap.

Årskurs 4 av fyraårig teknisk linje

25 § För varje kommun med gymnasieskola som omfattar linje T bestämmer
skolöverstyrelsen om årskurs 4 får anordnas och i så fall med vilken
eller vilka grenar och varianter.

Lägsta elevantal för start av undervisning på studieväg

26 § Undervisning på halvklassisk eller helklassisk variant av linje H
får starta endast om antalet elever är lägst fem vid undervisningens
början. För att undervisning på en gren av linje Te skall få starta
krävs minst tolv elever.

Om inte annat följer av första stycket eller av andra särskilda
föreskrifter om lägsta antal elever, får undervisning på en viss linje
eller specialkurs eller på en viss gren eller variant starta endast om
antalet elever är lägst åtta vid undervisningens början.

Om det finns synnerliga skäl, får länsskolnämnden medge undantag från
föreskrift om lägsta antal elever. Nämndens beslut i ett sådant ärende
får inte överklagas.

27 § Om antalet elever på en linje, specialkurs, gren eller variant
under pågående undervisning sjunker under det tal som enligt
föreskrifter eller länsskolnämndens medgivande gäller för start av
undervisningen, får styrelsen för skolan besluta att undervisningen
ändå skall fortsätta.

Elevområden

28 § Enligt 5 kap. 3 § skollagen (1985:1100) skall varje del av landet
i fråga om varje studieväg ingå i elevområdet för någon kommuns eller
landstingskommuns gymnasieskola (huvudregeln), om inte annat
föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen
bestämmer.

Huvudregeln gäller inte för lokalt och regionalt
arbetsmarknadsanknutna studievägar. Skolöverstyrelsen får medge
undantag i fråga om ytterligare studievägar, dock ej linjer, om de
till innehåll och inriktning nära ansluter till någon annan studieväg
i gymnasieskolan. Skolöverstyrelsens beslut i ett sådant ärende får
inte överklagas.

29 § Om inte annat föreskrivs av regeringen, fattas beslut om utökat
elevområde enligt 5 kap. 4 § skollagen (1985:1100) av länsskolnämnden
i det län till vilket huvudmannen hör. I fråga om elevområde som
skulle sträcka sig utanför länets gränser skall länsskolnämnderna i
berörda län samråda med varandra. Om länsskolnämnderna i ett sådant
fall inte enas, skall beslut fattas av skolöverstyrelsen.

Länsskolnämndens beslut om elevområde får överklagas hos
skolöverstyrelsen. Dennas beslut i en sådan fråga får inte
överklagas.

Enskilda får inte överklaga beslut om elevområde.

30 § I fråga om vissa skolhuvudmän i Stockholms län finns särskilda
föreskrifter om elevområden i förordningen (1986:625) om samordnad
intagning till vissa gymnasieskolor i Stockholms län.

4 kap. Skolenheter m.m.

Allmän bestämmelse

1 § En huvudmans gymnasieskola skall organiseras på en eller flera
skolenheter enligt bestämmelserna i detta kapitel.

Poängsystem

2 § För beräkning av omfattningen av en huvudmans gymnasieskola under
ett redovisningsår finns ett poängsystem. Enligt detta beräknas

a) 1,5 poäng för varje påbörjat 30-tal av det sammanlagda antalet
elever inom varje årskurs i en skolenhet på linjerna Dk, Du, Ek, Ep,
Hk, Ko, Mu, So, Ss, Te, E, H, N, S och T,

b) 1,5 poäng för varje påbörjat 16-tal av det sammanlagda antalet
elever på annan linje i en skolenhet,

c) 1,5 poäng för varje klass av specialkurs som omfattar läsår,

d) 1 poäng för varje klass av specialkurs som under redovisningsåret
omfattar mindre än läsår men minst en termin,

e) 1 poäng för varje påbörjat 20-tal kursveckor av sådana
specialkurser vid skolenhet som under redovisningsåret omfattar mindre
än en termin,

f) 1,5 poäng för varje påbörjat 800-tal lektioner i fråga om
skolenhet, till vilken sådan praktik i skolverkstad på linje T är
förlagd som avses i bestämmelser i timplanen,

g) 0,5 poäng för varje påbörjat femtal elever i gymnasial
lärlingsutbildning,

h) 1 poäng för elevhem som är knutet till gymnasieskolan och står
under samma ledning som denna.

Omfattar en årskurs delar av två på varandra följande redovisningsår,
beräknas för varje redovisningsår i fråga om linje hälften av det
poängtal som följer av första stycket a) eller b) och i fråga om
specialkurs 0,75 poäng för varje klass och redovisningsår.

För klass av särskola som förlagts till lokaler vilka ingår i
skolanläggning för gymnasieskola beräknas 1 poäng för varje
redovisningsår.

Av 6 kap. 10 § och 12 kap. 10 § framgår att vissa särskilda
bestämmelser gäller när huvudmannen har filialutbildning eller
tillämpar samordnade timplaner.

Beräkningen av poäng för ett redovisningsår skall utgå från de
förutsättningar som är kända den 15 maj före redovisningsåret såvitt
gäller studievägar, elevplatser m. m. enligt 3 kap. och beräknat antal
elever den 15 januari för preliminärt statsbidragsgrundande
timunderlag för undervisningen enligt 9--12 kap.

Organisationen på skolenheter

3 § Utbildning i en huvudmans gymnasieskola kan bedrivas vid

1. skolenhet som har endast gymnasieskola eller både gymnasieskola och
en eller flera andra skolformer under ledning av en rektor i
gymnasieskolan,

2. skolenhet som har vuxenutbildning och gymnasieskola under ledning
av en rektor i vuxenutbildningen,

3. skolenhet som har grundskola och gymnasieskola under ledning av en
rektor i grundskolan.

Om förutsättningarna för skolledning av olika slag gäller särskilda
föreskrifter som regeringen meddelar.

4 § Skolöverstyrelsen beslutar om skolenheter i vilka gymnasieskola
ingår, om inte annat är särskilt föreskrivet.

Skolöverstyrelsens beslut får överklagas hos regeringen.

5 § Skolenheter under ledning av en rektor i gymnasieskolan hänförs
till olika kategorier beroende på poängtal enligt 2 § och andra
faktorer enligt särskilda föreskrifter som regeringen meddelar.

6 § Av 24 kap. högskoleförordningen (1977:263) framgår att en
huvudmans kommunala högskoleutbildning utanför vårdområdet skall
anordnas vid en eller flera skolenheter med gymnasieskola, om inte
regeringen för visst fall bestämmer annat, samt att den
högskoleutbildning som är förlagd till en sådan skolenhet skall ledas
av rektor för skolenheten.

Som skolenhet med gymnasieskola skall vid tillämpningen av dessa
bestämmelser räknas endast skolenhet som leds av en rektor i
gymnasieskolan.

Elevernas fördelning på skolenheter

7 § Om det för en kommuns eller landstingskommuns gymnasieskola finns
två eller flera skolenheter med samma studieväg, skall eleverna på
studievägen fördelas på skolenheterna med hänsyn till vad som är
ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt, till vad som krävs för att
effektivt utnyttja lokaler och andra utbildningsresurser samt till
elevers önskemål.

8 § Styrelsen för skolan fördelar eleverna på skolenheter, om inte
annat är särskilt föreskrivet. Styrelsens beslut får inte överklagas.

5 kap. Klasser och grupper

Allmänna bestämmelser

1 § Eleverna skall fördelas på klasser och grupper.

En klass består av elever som regelmässigt undervisas gemensamt, även
om de inte tillhör samma studieväg eller årskurs.

En grupp består av elever som i ett visst ämne eller annars mera
tillfälligt undervisas gemensamt, även om de inte tillhör samma
studieväg, årskurs eller klass.

2 § Med undervisning i B-form avses i denna förordning att elever från
skilda årskurser undervisas gemensamt i samma klass (B-klass) eller
grupp.

3 § Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte när samordnade
timplaner tillämpas för linjer och inte heller för årskurs 4 av linje
T. Vid filialutbildning gäller vissa särskilda bestämmelser enligt 6
kap.

Beslut om antal klasser

4 § I 3 kap. finns bestämmelser om hur varje skolhuvudman tilldelas
elevplatser för intagning i årskurs 1 eller motsvarande på olika
studievägar. Av 3 kap. 13 § framgår att länsskolnämnden i samband med
beslut om tilldelning av elevplatser också bestämmer hur många klasser
som får anordnas.

5 § För årskurserna 2 och 3 anordnas klasser i mån av behov. Antalet
klasser fastställs av styrelsen för skolan. Om det finns särskilda
skäl, får länsskolnämnden ändra styrelsens beslut.

Om särskilda skäl föreligger i fråga om gren eller variant i årskurs 2
eller 3 av linje eller specialkurs, får länsskolnämnden eller, när det
gäller lågfrekventa grenar och varianter, skolöverstyrelsen bestämma
det antal klasser i årskursen som får anordnas för grenen eller
varianten i en huvudmans gymnasieskola. Skolöverstyrelsen föreskriver
vilka grenar och varianter som i detta sammanhang skall räknas som
lågfrekventa.

6 § Fler klasser får inte anordnas än som föranleds av bestämmelserna
om delningstal i 11 §.

7 § Länsskolnämndens beslut om klasser enligt 5 § får överklagas hos
skolöverstyrelsen. Dennas beslut i en sådan fråga får inte
överklagas.

Elevantal i klasserna

8 § Elever i samma årskurs och på samma studieväg skall föras till
samma klass, så långt detta är möjligt.

9 § Linjerna Ba, Be, Et, Fo utom gren för transportteknik, Pr, Tr och
Ve får bedrivas i B-klasser. Detsamma gäller de specialkurser för
vilka föreskrifter därom meddelas i anslutning till timplanerna.

Om en huvudmans gymnasieskola inte har tillräckligt elevunderlag för
linje Ss, får länsskolnämnden i samband med tilldelning av elevplatser
för intagning i årskurs 1 besluta att elever från vardera årskursen av
linjen skall föras till en gemensam B-klass för undervisning i B-form.
Detsamma gäller linje Ko, om huvudmannen är en kommun som hade linjen
i sin gymnasieskola redovisningsåret 1983/84.

10 § I 3 kap. 26 § finns bestämmelser om att undervisning på en
studieväg får starta endast om det finns visst lägsta antal elever.

11 § För klasser gäller delningstal, som anger det antal elever som
klassen högst får omfatta, om inte annat följer av 16 §.

En klass är fulltalig, om antalet elever når upp till delningstalet.

Med 30-klass avses en klass som är fulltalig med 30 elever och med 16-
klass en klass som är fulltalig med 16 elever.

12 § Tre- och fyraåriga linjer samt linjerna Dk, Du, Ek, Ep, Hk, Jo,
Ko, Mu, So, Sb, Ss, Te och Td skall anordnas i 30-klasser.

En B-klass enligt 9 § andra stycket är fulltalig när antalet elever
från årskurserna 1 och 2 tillsammans uppgår till 30.

13 § Linjerna Ba, Be, Et, Fo, Li, Pr, Tr och Ve skall anordnas i 16-
klasser.

14 § Linjen Vd skall anordnas i 30-klass eller 16-klass enligt
länsskolnämndens beslut i samband med tilldelning av elevplatser för
intagning i årskurs 1.

16-klasser på linjen får anordnas endast i den mån huvudmannen haft
sådana klasser redovisningsåret 1986/87 och endast så länge det finns
särskilda skäl med hänsyn till exempelvis lokaler, utrustning och
tillgång på praktikplatser.

15 § Påbyggnadsutbildningar skall anordnas i 30-klasser. En
påbyggnadsutbildning som till övervägande delen består av undervisning
i arbetsteknik skall dock anordnas i 16-klass.

Bestämmelserna i första stycket gäller även andra specialkurser än
påbyggnadsutbildningar, om inte annat följer av särskilda
föreskrifter som regeringen meddelar.

16 § Länsskolnämnden får i enskilda fall medge att delningstalet för
klass överskrids, om det finns särskilda skäl. Nämndens beslut i ett
sådant ärende får inte överklagas.

17 § I mån av timunderlag enligt 9 kap. får klasser delas för viss
undervisning även om elevantalet inte överskrider delningstalet.

Förhållandet till elevplatsramen i vissa fall

18 § I fall som avses i 9 § andra stycket skall huvudmannen anses ha
erhållit 15 intagningsplatser för årskurs 1 från elevplatsramen.

En huvudman får inte i andra fall tilldelas intagningsplatser som inte
når upp till delningstalet för klass.

Om en intagningsklass på en studieväg som avses i 9 § första stycket
inte kan fyllas till mer än hälften, skall återstående platser föras
tillbaka till den elevplatsram från vilken tilldelningen gjordes.

Specialklasser

19 § För elever som på grund av hörsel- eller synskada, rörelsehinder
eller intellektuellt handikapp inte kan följa den vanliga
undervisningen får specialundervisning anordnas i specialklasser
enligt bestämmelserna i 21--25 §§, om eleverna kan samundervisas.

20 § Om en huvudman har tilldelats en intagningsklass i årskurs 1 på
en viss studieväg och en del av platserna tas i anspråk för elever i
en specialklass, skall återstående platser föras tillbaka till den
elevplatsram från vilken tilldelningen gjordes.

21 § För hörselskadade får anordnas en klass för 5--8 elever, två
klasser för sammanlagt 9--14 elever samt därutöver en klass för varje
påbörjat 7-tal elever.

22 § För synskadade får anordnas en klass för 5--10 elever, två
klasser för sammanlagt 11--16 elever samt därutöver en klass för varje
påbörjat 8-tal elever.

23 § För rörelsehindrade får anordnas en klass för 7--12 elever, två
klasser för sammanlagt 13--18 elever samt därutöver en klass för varje
påbörjat 9-tal elever.

24 § För intellektuellt handikappade får anordnas en klass för 7--13
elever, två klasser för sammanlagt 14--27 elever samt därutöver en
klass för varje påbörjat 14-tal elever.

25 § Länsskolnämnden får i enskilda fall medge att en specialklass
inrättas eller behålls med lägre elevantal än som
anges i 21--24 §§. Nämndens beslut i ett sådant ärende får inte
överklagas.

Grupper

26 § I varje ämne förs eleverna till grupper, i den mån de kan
samundervisas.

Grupper får anordnas i mån av timunderlag enligt 9 kap. En grupp får
omfatta högst 16 elever vid undervisning i arbetsteknik och annars
högst 30 elever. Annat kan gälla i vissa fall enligt särskilda
föreskrifter.

Länsskolnämnden får i enskilda fall medge undantag från föreskrifter
om elevantal för grupp, om det finns särskilda skäl. Nämndens beslut i
en sådan fråga får inte överklagas.

6 kap. Filialutbildning

Inledande bestämmelser

1 § Gymnasieortskommuner kan enligt bestämmelserna i detta kapitel
medges rätt att inom ramen för sin gymnasieskola anordna utbildning
som helt eller delvis förläggs till skollokaler i en annan kommun och
som är organisatoriskt knuten till en skolenhet på gymnasieorten under
ledning av en rektor i gymnasieskolan (filialutbildning).

2 § I kapitlet avses med

huvudenhet skolenhet till vilken filialutbildning är organisatoriskt
knuten,

filialenhet en med hänsyn till skollokalerna bestämd organisatorisk
enhet för filialutbildning,

filialort ort med filialenhet,

filialortskommun kommun där filialorten ligger.

Medgivande och elevplatser

3 § Filialutbildning får anordnas av sådana gymnasieortskommuner som
har fått medgivande till detta av den statliga skoladministrationen
enligt bestämmelserna i 6 §.

Medgivande får lämnas endast till gymnasieortskommuner som på
gymnasieorten har en skolenhet med yrkesinriktad utbildning.

4 § I ett medgivande till filialutbildning skall anges

1. vilken eller vilka studievägar som får anordnas,

2. filialort,

3. huvudenhet.

5 § Filialutbildning får avse endast yrkesinriktade studievägar och
skall knytas till en huvudenhet med yrkesinriktad utbildning.

Filialortskommunen skall vara en närliggande kommun som saknar egen
gymnasieskola med utbildning på linjer eller specialkurser.

Medgivande får lämnas endast till sådan filialutbildning som
tillstyrkts av filialortskommunen.

6 § I fråga om lågfrekventa studievägar ankommer det på
skolöverstyrelsen att besluta om medgivande till filialutbildning.

När det gäller andra studievägar beslutar länsskolnämnden i det län,
till vilket gymnasieortskommunen hör. Om filialorten ligger i ett
annat län, skall samråd ske med länsskolnämnden i det länet. Om
länsskolnämnderna inte är ense, skall skolöverstyrelsen besluta.

Länsskolnämndens beslut i ärenden enligt denna paragraf får överklagas
hos skolöverstyrelsen. Dennas beslut i sådana ärenden får inte
överklagas.

7 § Den myndighet som enligt 6 § skall besluta om medgivande till
filialutbildning skall också för filialutbildningens del fatta beslut
om

1. tilldelning av elevplatser för intagning i årskurs 1 eller
motsvarande av gymnasieskolan,

2. hur många klasser som får anordnas för sådan gren eller variant som
börjar i högre årskurs.

Elevområde m.m.

8 § För sådana studievägar i gymnasieortskommunens gymnasieskola som
anordnas i form av filialutbildning skall filialortskommunen alltid
ingå i elevområdet.

9 § Elever som antas till utbildning på en studieväg som
gymnasieortskommunen anordnar vid såväl huvudenhet som filialenhet
skall fördelas mellan enheterna enligt föreskrifter som meddelas av
länsskolnämnden i det län till vilket gymnasieortskommunen hör.

Sambanden med huvudenheten m.m.

10 § Filialutbildning ingår i beräkningen av omfattningen av
gymnasieortskommunens gymnasieskola enligt 4 kap. 2 §. Därvid anses
filialutbildningen höra till huvudenheten.

11 § Huvudenhetens kategoritillhörighet enligt föreskrifter som avses
i 4 kap. 5 § bestäms med beaktande även av den till huvudenheten
knutna filialutbildningen.

12 § Filialenheten skall ha samma skolledning som huvudenheten.

13 § Vid tillämpningen av bestämmelser i denna förordning om hur många
elever som krävs för att undervisning skall få starta sammanräknas
eleverna i filialutbildningen med övriga elever i
gymnasieortskommunens gymnasieskola.

Vid tillämpningen av 5 kap. 9 § andra stycket och 18 § skall
filialutbildning och övrig utbildning i gymnasieortskommunens
gymnasieskola behandlas gemensamt.

Att timresurser för filialutbildning och för övrig utbildning i
gymnasieortskommunens gymnasieskola beräknas gemensamt framgår av
bestämmelser i 9 kap.

Undervisningen m.m.

14 § Sådan undervisning i yrkesämnen som inte anordnas som inbyggd
utbildning enligt bestämmelserna i 18 kap. skall förläggas till
filialenheten. Om det finns särskilda skäl, kan dock viss sådan
undervisning förläggas till huvudenheten.

Undervisning i allmänna ämnen skall förläggas till huvudenheten. Sådan
undervisning får dock förläggas till filialenheten, om antalet elever
motiverar detta.

15 § Vid tillämpningen av bestämmelserna i 14 kap. 2 §
skolförordningen (1971:235) om förläggning av en lärares tjänstgöring
skall en filialenhet betraktas som en egen skolenhet.

Konferenser m.m.

16 § Vid tillämpningen av 2 a, 2 b och 3 kap. skolförordningen
(1971:235) skall huvudenhet och filialenhet betraktas som två skilda
skolenheter.

Skolstyrelsen får dock besluta att huvudenheten och filialenheten
skall ha gemensamma personal- och elevvårdskonferenser.

7 kap. Allmänna bestämmelser om utbildningens innehåll

Läroplanen

1 § För gymnasieskolans linjer och specialkurser skall finnas en
läroplan. I den skall ingå mål och riktlinjer för skolans arbete
samt timplaner och kursplaner.

Avsnittet mål och riktlinjer fastställs av regeringen. Timplaner och
kursplaner fastställs för linjerna av regeringen och för
specialkurserna av skolöverstyrelsen, om regeringen inte föreskriver
annat för viss utbildning.

I läroplanen kan finnas även andra inslag enligt särskilda
föreskrifter.

2 § För vissa linjer finns, förutom reguljära timplaner, alternativa
timplaner och samordnade timplaner.

3 § Alternativa timplaner finns för årskurserna 1--3 av de tre- och
fyraåriga linjerna. De är avsedda för kommuner med relativt litet
elevunderlag. Sådana timplaner får tillämpas efter medgivande av
skolöverstyrelsen.

När alternativa timplaner tillämpas vid en kommuns gymnasieskola får
undervisning i årskurs 3 av linje T anordnas endast om regeringen
medger det.

4 § Bestämmelser om samordnade timplaner finns i 12 kap.

5 § För LA-kurser får styrelsen för skolan fastställa timplaner och
kursplaner enligt föreskrifterna i denna förordning och andra
föreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter regeringens
bemyndigande, av skolöverstyrelsen. Styrelsen för skolan skall i sådana
ärenden höra det eller de yrkesråd som berörs.

Av RA-förordningen framgår att timplaner och kursplaner för RA-kurser
fastställs av länsskolnämnden. Förordning (1987:71).

6 § I timplanerna anges undervisningstid eller motsvarande för
eleverna i obligatoriska ämnen och vissa andra obligatoriska
utbildningsinslag.

Om inte särskilda skäl föranleder annat, anges tiden i antal timmar i
veckan under årskursen eller den kortare tid som studievägen omfattar.
En timme motsvarar i det sammanhanget en lektion om 40 minuter.

7 § I årskurs 3 på de tre- och fyraåriga linjerna kan upp till två
timmar i veckan läggas ut som självstudietid för eleverna, om
motsvarande tid används för förstärkningsändamål enligt 9 kap. 18 §.

8 § I timplanen för en påbyggnadsutbildning får antalet timmar i
veckan för eleverna bestämmas till

1. högst 35 om utbildningen anordnas i 16-klass,

2. högst 30 om utbildningen anordnas i 30-klass.

Om det finns synnerliga skäl, får skolöverstyrelsen i fråga om
påbyggnadsutbildningar som överstyrelsen utformar göra avsteg från
bestämmelserna i första stycket samt i fråga om RA-kurser i enskilda
fall medge länsskolnämnden att göra sådana avsteg.

9 § I timplanen för en annan specialkurs än en påbyggnadsutbildning
får antalet timmar i veckan för eleverna
bestämmas till högst 38.

Obligatoriska ämnen m.m.

10 § Varje studieväg består av obligatorisk undervisning i de ämnen som
anges i timplanen (obligatoriska ämnen). I timplanen anges hur många
timmar i veckan eleverna skall ha i dessa ämnen.

På vissa studievägar kan eleverna välja mellan olika obligatoriska ämnen
(alternativa ämnen) enligt bestämmelser i timplanerna.

På de tvååriga linjerna meddelas undervisning i ämnet engelska enligt
två skilda kurser (allmän respektive särskild kurs). Förordning
(1987:71).

11 § På vissa yrkesinriktade studievägar anges i timplanerna ett
visst antal timmar i veckan, för vilka eleverna får välja ett eller
flera särskilt angivna ämnen (tillvalsämnen).

Om en elev inte gör något tillval eller om tiden för det eller de
tillvalda ämnena är mindre än det för ändamålet avsatta antalet timmar
i veckan enligt timplanen, skall eleven under den tid som ej utnyttjas
delta i undervisning i yrkesämne på studievägen. Rektor får dock medge
undantag, om praktiska svårigheter eller andra särskilda skäl
föreligger.

11 a § På andra tvååriga linjer än Ek, Ep, So, Te och Mu får en elev i
årskurs 2 och, om särskilda skäl föreligger, i årskurs 1 under högst
tolv timmar i veckan byta ut en del av undervisningen i ett eller flera
av de yrkesinriktade ämnena mot ett eller flera ämnen som förekommer på
någon annan studieväg (inbytesämnen).

Ett inbytesämne skall anknyta till elevens studieprogram i övrigt och
syfta till att bredda eller fördjupa den yrkesinriktade utbildningen. En
elev får också studera ett inbytesämne för att få behörighet till högre
studier.

Beslut om inbytesämne fattas av rektor efter samråd med klasskonferensen
och syofunktionär. Förordning (1987:71).

12 § I timplanerna för vissa studievägar ingår B-språk och C-språk som
främmande språk utöver engelska.

13 § Med B-språk avses språk i vilka undervisningen i gymnasieskolan
bygger på att eleverna har studerat språket som B-språk under två
eller tre år i grundskolan.

Som B-språk kan erbjudas franska och tyska. Även annat språk kan
studeras som B-språk, om eleven utöver engelska har läst det i
grundskolan under tre år.

14 § Med C-språk avses språk som eleverna studerar från nybörjarnivå i
gymnasieskolan.

På tvååriga linjer och i specialkurser kan som C-språk erbjudas franska
och tyska samt, efter skolöverstyrelsens medgivande, spanska och finska.

På tre- och fyraåriga linjer kan som C-språk erbjudas franska, ryska,
spanska och tyska samt, efter skolöverstyrelsens medgivande, även andra
språk, dock ej engelska. Förordning (1987:71).

14 a § Om en elev har studerat ett språk som B-språk under två eller tre
år i grundskolan men i gymnasieskolan inte med behållning kan följa
undervisningen i språket som B-språk, får klasskonferensen medge att
eleven i stället studerar det som C-språk. Förordning (1987:71).

15 § En elev på tre- eller fyraårig linje får i stället för ett
B-språk studera ett annat språk som C-språk.

16 § Av 3 kap. 26 § framgår att undervisning på halvklassisk eller
helklassisk variant av linje H får starta endast om antalet elever är
lägst fem vid undervisningens början.

Motsvarande krav gäller i fall där undervisning i latin eller grekiska
erbjuds utom ramen för en sådan variant.

17 § Undervisning i ryska eller finska eller i sådant C-språk för vilket
krävs skolöverstyrelsens medgivande enligt 14 § tredje stycket får
starta endast om antalet elever uppgår till minst fem.

Språk som avses i första stycket kallas i denna förordning lågfrekventa
moderna språk. Förordning (1987:71).

18 § Om antalet elever under pågående undervisning enligt 16 § andra
stycket eller 17 § sjunker under fem, krävs länsskolnämndens tillstånd
för att undervisningen skall få fortsätta under ytterligare en eller
flera årskurser. Länsskolnämnden får därvid besluta om ett lägre
timtal i ämnet för eleverna än som anges i timplanen.

Nämndens beslut i ett ärende enligt denna paragraf får inte
överklagas.

19 § Svenska, engelska, matematik och andra allmänna ämnen får inte
ingå i en yrkesinriktad påbyggnadsutbildning som bygger på en
studieväg där ämnet är obligatoriskt för eleverna under två år eller
mer.

Om det finns synnerliga skäl, får skolöverstyrelsen i fråga om
påbyggnadsutbildningar som överstyrelsen utformar göra avsteg från
bestämmelserna i första stycket samt i fråga om RA-kurser i enskilda
fall medge länsskolnämnden att göra sådana avsteg.

20 § I fall där undervisning i ett enskilt ämne eller enligt viss kurs
i ett ämne inte innebär start av gren eller variant får undervisningen
anordnas oberoende av elevantal, om inte annat följer av 16 och 17 §§.

Inbyggd utbildning

21 § I 18 kap. finns bestämmelser om undervisning i arbetsteknik genom
inbyggd utbildning.

Speciella inslag

22 § På tre- och fyraåriga linjer skall eleven ensam eller i samarbete
med annan eller andra elever utföra ett specialarbete. I timplanerna för
sådana studievägar anges hur många timmar eleverna skall ha för
specialarbete.

Specialarbetet skall ge eleverna tillfälle att fördjupa sig inom
kunskapsområden som är karakteristiska för studievägen och att träna sig
i att arbeta på ett undersökande sätt. Förordning (1987:71).

23 § I vissa timplaner anges timmar till förfogande (TTF). Dessa skall
användas för särskilda utbildningsinslag (TTF-inslag).

TTF-inslag är verksamhet som inte har karaktär av ämnesundervisning
eller specialarbete eller som i vart fall kan läggas upp fristående. I
TTF-inslagen skall ingå studie- och yrkesorientering samt bok- och
bibliotekskunskap. Härutöver kan ingå exempelvis orientering i
trafikfrågor, kulturaktiviteter samt studiebesök.

24 § Hur många elever som skall delta tillsammans i TTF-inslag avgörs
oberoende av föreskrifter om klasser och grupper.

25 § Vissa studievägar omfattar obligatorisk praktik och annan
obligatorisk utbildning än som avses i 10--24 §§.

Stödundervisning och samordnad specialundervisning

26 § För elever som har svårigheter att tillgodogöra sig
undervisningen anordnas stödundervisning vid sidan av den vanliga
undervisningen.

För elever som på grund av handikapp har svårt att följa den vanliga
undervisningen får specialundervisning anordnas jämsides med den
vanliga undervisningen och samordnad med denna (samordnad
specialundervisning).

Om specialklasser finns bestämmelser i 5 kap.

Mindre studiekurs

27 § En elev på en linje eller i en specialkurs kan befrias från
undervisning i högst två eller, på de tre- och fyraåriga linjerna,
högst tre obligatoriska ämnen (mindre studiekurs), om eleven har
påtagliga studiesvårigheter. Befrielsen får inte avse yrkesämne.

Befrielse från undervisning i tre ämnen får medges endast i fall där
eleven har mindre studiekurs redan från första årskursen på linjen.

28 § Beslut om mindre studiekurs får meddelas vid de tillfällen och i
den ordning som anges i 9 kap. 39--41 och 45--48 §§ skolförordningen
(1971:235).

Förlängd undervisning

29 § Den som följt mindre studiekurs har rätt till förlängd
undervisning i varje ämne i vilket han varit befriad från
undervisning. Den förlängda undervisningen får äga rum inom fyra år
efter det att eleven avslutat sin skolgång på studievägen.

Förlängd undervisning får förläggas till gymnasieskolan inom
ramen för redan tillgängliga resurser för undervisningen i skolan. Om
förlängd undervisning i annat fall meddelar regeringen särskilda
föreskrifter.

Utökad studiekurs

30 § En elev får delta frivilligt i undervisning i ett eller flera
ämnen som förekommer i gymnasieskolan som obligatoriska ämnen men som
inte är obligatoriska för honom (frivilliga ämnen), om han kan antas
vara i stånd att på ett tillfredsställande sätt tillgodogöra sig
undervisningen i såväl de obligatoriska ämnena som det eller de
frivilliga ämnena (utökad studiekurs).

På motsvarande sätt får en elev, i fråga om obligatoriskt ämne i
vilket undervisning kan meddelas enligt skilda kurser, byta ut
undervisning enligt en kurs som är obligatorisk för honom mot
undervisning enligt en annan, större kurs.

Beslut enligt denna paragraf meddelas av rektor.

Frivillig undervisning

31 § Utöver vad som följer av föreskrifterna om utökad studiekurs får
vid sidan av verksamhet enligt timplanerna frivillig undervisning utan
betyg anordnas i ämnena bild, dramatik, idrott och musik (frivillig
undervisning).

Beslut om frivillig undervisning meddelas av rektor.

Hemspråksundervisning m.m.

32 § Om hemspråksundervisning och extra undervisning i svenska finns
bestämmelser i 13 kap.

Allmänna och individuella timplanejämkningar m.m.

33 § Om särskilda skäl föreligger, får skolöverstyrelsen för en
kommuns eller landstingskommuns gymnasieskola medge jämkning i en
timplan som regeringen har fastställt. Det sammanlagda antalet timmar
på studievägen får inte ändras.

Det antal timmar, som skall förekomma i ett ämne enligt timplanen, kan
efter beslut av styrelsen för skolan inom läsårets ram utökas under
del av utbildningstiden och minskas i motsvarande mån under en annan
del av utbildningstiden enligt bestämmelser i timplanerna. Det
sammanlagda antalet timmar i ett ämne får inte ändras på grund av att
timmarna koncentreras.

34 § Skolöverstyrelsen får för en viss elev medge undantag från
bestämmelserna i detta kapitel, föreskrifter som avses där
eller bestämmeler i övrigt om vad som skall förekomma vid genomgång av
gymnasieskolan.

Undantag får medges endast om eleven på grund av handikapp har
påtagliga svårigheter att delta i viss undervisning eller om det finns
annat synnerligt skäl.

Om det finns synnerliga skäl, får skolöverstyrelsen besluta att eleven
trots undantaget skall anses ha fullständig studiekurs.

35 § Skolöverstyrelsens beslut i ärenden enligt 33 och 34 §§ får
överklagas hos regeringen.

Betyg i ämnen

36 § På linjer och i specialkurser sätts betyg i varje ämne, om inte
annat är särskilt föreskrivet.

På samtliga linjer ges i ämnet svenska två betyg, nämligen ett i svenska
språket och ett i litteraturkunskap och språklig orientering. Förordning
(1987:71).

37 § Som betyg i ämne används någon av siffrorna 1--5, om inte annat
följer av andra stycket eller regeringen medger annat för viss
studieväg. Högsta betyg är siffran 5.

Vid betygsättning i praktikämnen på studievägar inom vårdområdet skall
användas något av uttrycken Godkänd eller Underkänd. Förordning
(1987:71).

38 § Av 31 § framgår att betyg inte ges i frivillig undervisning.
Förordning (1987:71).

39 § Betyg ges inte i ämnena arbetslivsorientering och konst- och
musikhistoria. I stället för betyg används något av uttrycken Deltagit
eller Icke deltagit. Detsamma gäller även vissa andra ämnen på enskilda
studievägar enligt bestämmelser i timplanen för studievägen. Förordning
(1987:71).

40 § Om en elev i ett ämne, som avser yrkeskunnande i inskränkt mening,
inte uppfyller kraven på godtagbart yrkeskunnande, skall betyg i ämnet
inte sättas för eleven.

Detsamma gäller även i annat ämne för elev som på grund av långvarig
frånvaro, försummelse, handikapp eller annan särskild omständighet inte
har uppnått de kunskaper och färdigheter som undervisningen avser att
meddela. Förordning (1987:71).

41 § Betyg i ämne sätts vid slutet av varje termin under vilken ämnet
förekommer, om inte skolöverstyrelsen bestämmer annat för viss termin.

Betyg i ämne sätts dessutom när eleven avgår från gymnasieskolan, om
inte fråga om betyg i ämnet prövats i samband med att ämnet avslutats
under tidigare termin. Förordning (1987:71).

42 § Betyg avser den del av årskursen som eleven har genomgått.

När ett ämne avslutas, avser betyget hela kursen i ämnet.

Om en elev avgår från gymnasieskolan utan att ha slutfört kursen i ett
ämne, avser betyget i ämnet den del av kursen som eleven har genomgått.
Förordning (1987:71).

Avgångsbetyg

43 § En elev får avgångsbetyg när han avgår från gymnasieskolan eller
övergår till en annan huvudmans gymnasieskola. Förordning (1987:71).

44 § Den som har slutfört årskurs 3 på linje T har rätt att på begäran
få avgångsbetyg. Förordning (1987:71).

45 § Avgångsbetyg utfärdas av rektor eller, efter rektors bemyndigande,
av studierektor eller klassföreståndaren. Förordning (1987:71).

46 § Ett nytt avgångsbetyg, som gäller hela lärokursen, får utfärdas för
den som har deltagit i förlängd undervisning enligt 29 § eller som efter
beslut av klasskonferensen helt eller delvis har gått om högsta
årskursen eller årskurs 3 av linje T. Förordning (1987:71).

8 kap. Kombination med specialidrott

Allmänna bestämmelser

1 § Enligt bestämmelserna i detta kapitel får i vissa kommuners
gymnasieskolor anordnas kombination med specialidrott i syfte att
underlätta för ungdomar att förena intensiv idrottsträning med studier
i gymnasieskolan.

Kombination med specialidrott innebär att fem timmar i veckan per
årskurs i ämnet specialidrott för eleven ersätter motsvarande tid i
annat eller andra ämnen på elevens studieväg.

2 § För hela riket får högst 600 elever per läsår tas in till
kombination med specialidrott.

3 § Skolöverstyrelsen beslutar efter samråd med Sveriges
riksidrottsförbund vilka kommuner som får anordna kombination med
specialidrott i sin gymnasieskola, i hur stor omfattning det får ske
för respektive kommun och på vilken eller vilka idrottsgrenar som
kommunens verksamhet med kombinationer skall inriktas.

Elevplatser och intagning

4 § Skolöverstyrelsen tilldelar kommunen intagningsplatser för
kombination med specialidrott inom en viss eller vissa angivna
idrottsgrenar.

Intagningsplatserna innebär inte något tillskott av elevplatser till
kommunens gymnasieskola. De skall kunna förenas med elevplats på
vilken som helst av studievägarna i kommunens gymnasieskola.

5 § Den som vill genomgå kombination med specialidrott skall i vanlig
ordning ansöka om plats i gymnasieskolan med tillägget att ansökan
avser kombination med specialidrott på studievägen i fråga.

6 § Hela riket är elevområde för intagning som avser kombination med
specialidrott.

Skolöverstyrelsen kan dock, om det finns särskilda skäl, efter samråd
med Sveriges riksidrottsförbund för en viss kommun besluta om
avvikelse från bestämmelsen i första stycket.

7 § Behörig att intas är den som dels uppfyller de behörighetsvillkor
som gäller för tillträde till studievägen i fråga, dels har särskilt
goda förutsättningar inom den idrottsgren som kombinationen med
specialidrott avser. I fråga om det senare skall den sökande uppvisa
intyg enligt föreskrifter som skolöverstyrelsen meddelar.

8 § I fråga om urval bland flera behöriga sökande till en viss
studieväg gäller samma föreskrifter som för gymnasieskolan i övrigt.

9 § Om intagningsplatserna till kombination med specialidrott är färre
än antalet sökande, som har behörighet enligt 7 § och har möjlighet
att få elevplats enligt 8 §, skall företrädet mellan sökandena till
intagningsplatserna till kombination med specialidrott bestämmas
enligt föreskrifter som skolöverstyrelsen meddelar.

Timplanejämkningar

10 § Skolöverstyrelsen bestämmer vilka jämkningar som får göras i
timplanerna för att ge utrymme för ämnet specialidrott.

Undervisning i specialidrott

11 § Skolöverstyrelsen fastställer kursplan för ämnet
specialidrott.

12 § Undervisning i specialidrott får fullgöras även av den som har en
kommunalt reglerad anställning.

9 kap. Allmänna timresurser

Uppbyggnad

1 § Varje huvudman får genom allmänna timresurser timunderlag för
huvuddelen av undervisningen jämte därmed sammanhängande verksamhet i
sin gymnasieskola.

2 § I allmänna timresurser ingår inte timmar för

1. årskurs 4 av T-linjen,

2. undervisning som ingår i systemet med samordnade timplaner,

3. hemspråksundervisning,

4. extra undervisning i svenska,

5. kurser för invandrarungdom,

6. särskild undervisning.

3 § I 18 kap. 5 § finns bestämmelser om förhållandet mellan allmänna
timresurser och inbyggd utbildning.

Om skolhuvudmannen har filialutbildning enligt 6 kap., skall allmänna
timresurser beräknas gemensamt för filialutbildningen och utbildningen
vid huvudenheten. Klasser i filialutbildning skall vid beräkningen av
resurser betraktas som egna klasser endast om eleverna hade kunnat bilda
egna klasser om utbildningen hade varit förlagd till huvudenheten.
Förordning (1987:71).

4 § Allmänna timresurser är uppbyggda av grundresurser och
tilläggsresurser.

5 § De olika delarna av allmänna timresurser består av
lärarveckotimmar.

Med lärarveckotimme avses en lektion i veckan under ett läsår eller
motsvarande tidrymd för en lärare eller annan som fullgör
undervisning.

En lektion i veckan för en lärare under en termin motsvaras av en halv
lärarveckotimme i en allmän timresurs. En motsvarande omräkning till
lärarveckotimmar skall göras även i andra fall då en allmän timresurs
beräknas för undervisning som pågår under tid som inte motsvarar ett
läsår.

Beräkning för linjerna vid start på höstterminen

6 § För varje huvudman beräknas allmänna timresurser för varje
redovisningsår för årskurserna 1--3 av de tre- och fyraåriga linjerna
och för årskurserna 1 och 2 av de tvååriga linjerna, om undervisningen
i årskurserna startar på höstterminen.

För årskurserna 1--3 av de tre- och fyraåriga linjerna beräknas
resurser enligt bilaga 1 till denna förordning.

För årskurserna 1 och 2 av de tvååriga linjerna beräknas resurser
enligt bilaga 2 respektive bilaga 3 till denna förordning, om inte
annat följer av 8 §.

7 § I bilagorna 2 och 3 avses med

gemensamma ämnen ämnen som förekommer på olika linjer med samma eller i
huvudsak samma kursplan och i vilka elever från olika linjer därför kan
samundervisas,

linjespecifika ämnen övriga ämnen. Förordning (1987:71).

8 § För B-klasser på linjerna Ba, Be, Et, Fo, Ko, Pr, Ss, Tr och Ve
skall resurser för gemensamma ämnen beräknas enligt bilagorna 2 och 3
och resurser för linjespecifika ämnen enligt bilaga 4 till denna
förordning. Förordning (1987:71).

Beräkning för linjerna vid start på vårterminen

9 § Om undervisning i en årskurs av en linje i en huvudmans
gymnasieskola startar på vårterminen skall allmänna timresurser för den
undervisningen beräknas terminsvis. Därvid gäller för linjerna Ss och Vd
bilaga 5 till denna förordning.

Har skolöverstyrelsen med stöd av 2 kap. 16 § andra stycket 1 medgett
att undervisningen i en årskurs av någon annan tvåårig linje startar på
vårterminen, skall skolöverstyrelsen föreskriva hur allmänna timresurser
skall beräknas för terminerna.  Förordning (1987:71).

Beräkning för specialkurser

Termer

9 a § I detta kapitel avses med

helårig specialkurs specialkurs som omfattar två, fyra eller ett annat
jämnt antal terminer,

treterminskurs specialkurs som omfattar tre terminer,

halvlång specialkurs specialkurs som är längre än en men kortare än två
terminer,

enterminskurs specialkurs som omfattar en termin,

kort specialkurs specialkurs som är kortare än en termin,

samläsbara ämnen ämnen som förekommer på olika helåriga specialkurser
eller linjer med samma eller i huvudsak samma kursplan och i vilka
elever från olika sådana studievägar kan samundervisas,

kursspecifika ämnen övriga ämnen i en specialkurs. Förordning (1987:71).

Beräkningsperioder m.m.

9 b § Allmänna timresurser för en helårig specialkurs i en huvudmans
gymnasieskola skall beräknas

1. samlat för varje årskurs, om undervisningen i årskursen startar i
början av höstterminen,

2. med uppdelning på första och andra terminen i varje årskurs, om
undervisningen i årskursen startar i början av vårterminen,

3. efter hur undervisningen i varje årskurs fördelar sig på olika
redovisningsår, om undervisningen i årskursen startar vid annan tidpunkt
än i början av höstterminen eller vårterminen. Förordning (1987:71).

9 c § Vid beräkning av allmänna timresurser för en treterminskurs skall
första och andra terminen betraktas som en första årskurs.

Allmänna timresurser för första årskursen beräknas

1. om undervisningen startar i början av höstterminen: samlat för
årskursen,

2. om undervisningen startar i början av vårterminen: med uppdelning på
första och andra terminen,

3. om undervisningen startar vid någon annan tidpunkt: efter hur
undervisningen i årskursen fördelar sig på olika redovisningsår.
Förordning (1987:71).

9 d § Allmänna timresurser för tredje terminen av en treterminskurs
beräknas

1. om undervisningen startar i början av höstterminen eller vårterminen:
för hela terminen,

2. om undervisningen startar vid en annan tidpunkt än enligt 1 men i sin
helhet genomförs under ett och samma redovisningsår: för hela terminen,

3. om undervisningen startar vid en annan tidpunkt än enligt 1 och
fördelar sig på två redovisningsår: efter undervisningens fördelning på
redovisningsår. Förordning (1987:71).

9 e § Allmänna timresurser för en halvlång specialkurs, enterminskurs
eller kort specialkurs beräknas

1. om undervisningen genomförs under ett och samma redovisningsår: för
hela specialkursen,

2. om undervisningen fördelar sig på två redovisningsår: efter
undervisningens fördelning på redovisningsår. Förordning (1987:71).

Resursernas storlek m.m.

9 f § Om skolöverstyrelsen eller länsskolnämnden fastställer timplanen
för en specialkurs skall samma myndighet föreskriva hur stora allmänna
timresurser som skall beräknas för undervisningen. Därvid skall
myndigheten tillämpa bestämmelserna om lärarveckotimmar och
beräkningsperioder m. m. i 5 och 9 b--9 e §§. Förordning (1987:71).

9 g § För fall där undervisning i årskurserna 1 och 2 av andra helåriga
specialkurser än påbyggnadsutbildningar och LA-kurser startar i början
av höstterminen skall skolöverstyrelsen när den meddelar föreskrifter om
timresurser enligt 9 f § tillämpa beräkningsgrunderna i bilaga 6 till
denna förordning. Skulle dessa beräkningsgrunder leda till uppenbart
orimligt resultat får avvikelse från dem göras.

För undervisning som endast i vissa avseenden uppfyller
förutsättningarna för beräkningsgrunderna i bilaga 6 bör dessa i
tillämpliga delar utgöra underlag för skolöverstyrelsens föreskrifter
enligt 9 f §. Förordning (1987:71).

9 h § Om inte annat följer av 9 g § eller föranleds av särskilda skäl
skall skolöverstyrelsen och länsskolnämnden när myndigheten meddelar
föreskrifter enligt 9 f § tillämpa principen att det för varje klass
skall beräknas så många lärarveckotimmar som motsvarar antalet timmar
för eleverna enligt timplanen samt dessutom vid behov ett antal
ytterligare lärarveckotimmar för möjlighet till delning av klassen för
viss undervisning. En utgångspunkt skall därvid vara principerna för
beräkning av tilläggsresurser för linjespecifika ämnen på tvååriga
linjer i bilagorna 2 och 3.

För en specialkurs som har samläsbara ämnen skall behovet av resurser
för stödundervisning och samordnad specialundervisning samt för
frivillig undervisning i bild, dramatik och musik beaktas i myndighetens
föreskrifter enligt 9 f §. Förordning (1987:71).

9 i § För en årskurs i en påbyggnadsutbildning får per klass beräknas
högst 35 lärarveckotimmar, om utbildningen skall anordnas i 16-klasser
och högst 30 lärarveckotimmar om utbildningen skall anordnas i
30-klasser enligt 5 kap. 15 § första stycket.

Om utbildningen omfattar ämnen som kräver laborationer eller metod-
eller konstruktionsövningar, får för en klass med minst 17 elever
beräknas upp till fem ytterligare lärarveckotimmar för tänkt delning av
klassen.

Om det finns synnerliga skäl, får skolöverstyrelsen i fråga om
påbyggnadsutbildningar som överstyrelsen beslutar om göra avsteg från
föreskrifterna i denna paragraf samt i fråga om RA-kurser i enskilda
fall medge länsskolnämnden att göra sådana avsteg. Förordning (1987:71).

Särskilda bestämmelser

9 j § För en LA-kurs vars timplan styrelsen för skolan har fastställt
före den 1 januari 1987 med stöd av skolöverstyrelsens föreskrifter
skall för redovisningsåret 1987/88 som allmänna timresurser beräknas så
många lärarveckotimmar som motsvarar timunderlaget, inbegripet timmar
för delning av klass, enligt timplanen i dess utformning vid utgången av
år 1986, om inte länsskolnämnden bestämmer annat.

För andra LA-kurser med timplaner som fastställts av styrelsen för
skolan bestämmer länsskolnämnden hur många lärarveckotimmar som skall
beräknas för undervisning under redovisningsåret 1987/88.
Länsskolnämnden skall därvid tillämpa de grunder som gäller för
påbyggnadsutbildningar enligt 9 i §. Förordning (1987:71).

9 k § För specialkurser som inte har samläsbara ämnen skall för varje
huvudman och redovisningsår för stödundervisning och samordnad
specialundervisning samt för frivillig undervisning i bild, dramatik och
musik beräknas

1. för specialkurser om minst två terminer 1,1 lärarveckotimme för varje
påbörjat 16-tal av det sammanlagda antalet elever i specialkurser som
anordnas i 16-klasser och 1,4 lärarveckotimme för varje påbörjat 30-tal
av det sammanlagda antalet elever i specialkurser som anordnas i
30-klasser,

2. för enterminskurser och halvlånga specialkurser 0,4 lärarveckotimme
för varje påbörjat 16-tal av det sammanlagda antalet elever i
specialkurser som anordnas i 16-klasser och för varje påbörjat 30-tal av
det sammanlagda antalet elever i specialkurser som anordnas i
30-klasser. Förordning (1987:71).

9 l § Av 11 kap. 18 § framgår att resurser för högsta årskursen i
tekniska specialkurser i vissa fall skall beräknas på särskilt sätt.
Förordning (1987:71).

9 m § För B-klasser av specialkurser som anordnas enligt föreskrifter
som avses i 5 kap. 9 § första stycket andra meningen beräknas resurser
enligt föreskrifter som meddelas av skolöverstyrelsen eller, beträffande
RA-kurser, av länsskolnämnden. Därvid skall särskild hänsyn tas till
möjligheterna till samläsning mellan årskurserna. Förordning (1987:71).

Specialklasser

9 n § Bilagorna 1--6 och 9 f--9 m §§ gäller inte för specialklasser. För
varje specialklass skall i stället beräknas lärarveckotimmar som
motsvarar antalet timmar för eleverna enligt timplanen för studievägen.

Härutöver skall, enligt föreskrifter som skolöverstyrelsen meddelar, vid
behov beräknas ett antal ytterligare lärarveckotimmar för möjlighet till
delning av klassen för viss undervisning. Förordning (1987:71).

Resurser för vissa språk m.m.

10 § Om ett lågfrekvent modernt språk förekommer, skall för varje
skolenhet fyra lärarveckotimmar beräknas för varje undervisningsgrupp av
elever i årskurs 1 av treåriga linjer och tre lärarveckotimmar för varje
annan undervisningsgrupp. Förekommer grekiska i årskurs 3 skall sex
lärarveckotimmar beräknas för varje undervisningsgrupp vid skolenheten.

Om länsskolnämnden med stöd av 7 kap. 18 § har bestämt ett lägre timtal
för eleverna, skall dock detta tillämpas vid beräkningen. Förordning
(1987:71).

11 § Om kombination med specialidrott förekommer i huvudmannens
gymnasieskola, skall för detta ämne beräknas fem lärarveckotimmar

1. i individuell idrott för varje påbörjat 12-tal elever,

2. i lagidrott för varje påbörjat 16-tal elever.

11 a § För varje huvudman beräknas för varje redovisningsår för
frivillig undervisning i idrott två lärarveckotimmar för varje påbörjat
tusental elever i huvudmannens gymnasieskola såvitt gäller linjer och
specialkurser som omfattar minst två terminer. Förordning (1987:71).

Skolhuvudmannens samlade timunderlag

För huvuddelen av undervisningen

12 § Timunderlaget för undervisningen i en huvudmans gymnasieskola
skall, utom för korta specialkurser, beräknas enligt 12 a--12 c §§ med
den 15 januari, den 15 september eller den femte undervisningsdagen som
avstämningsdag. Förordning (1987:71).

12 a § Beräkning av allmänna timresurser skall för all undervisning
under redovisningsåret göras med utgångspunkt i elevantal och andra
förhållanden den 15 januari såvitt gäller

1. resurser som beräknas för en årskurs av en linje eller helårig
specialkurs i fall där undervisningen i årskursen startar i början av
höstterminen,

2. resurser som beräknas för första terminen av en årskurs av en linje
eller helårig specialkurs i fall där undervisningen i årskursen startar
i början av vårterminen och huvudmannen, vid införande av sådan ordning,
under redovisningsåret anordnar undervisning i årskursen endast på
vårterminen,

3. resurser som beräknas för första och andra terminerna (första
årskursen) av en treterminskurs i fall där undervisningen i årskursen
startar i början av höstterminen,

4. resurser som beräknas för första terminen av en treterminskurs i fall
där undervisningen i första årskursen startar i början av vårterminen
och huvudmannen, vid införande av en sådan ordning, under
redovisningsåret anordnar undervisning i årskursen endast på
vårterminen,

5. resurser som beräknas för tredje terminen av en treterminskurs i fall
där undervisningen startar i början av vårterminen,

6. resurser som beräknas för den till redovisningsåret hänförliga delen
av en halvlång specialkurs som startar i början av vårterminen,

7. resurser som beräknas för en enterminskurs som startar i början av
vårterminen,

8. resurser som enligt 9 k § beräknas för stödundervisning m.m. för
elever i specialkurser som ej har samläsbara ämnen,

9. resurser som enligt 9 n § beräknas för specialklasser i utbildningar
som avses i 1--7,

10. resurser som beräknas för lågfrekventa språk och grekiska enligt 10
§,

11. resurser som beräknas för specialidrott enligt 11 §,

12. resurser som beräknas för frivillig undervisning i idrott enligt 11
a §. Förordning (1987:71).

12 b § Beräkning av allmänna timresurser skall för all undervisning
under redovisningsåret göras med utgångspunkt i elevantal och andra
förhållanden den 15 september såvitt gäller

1. resurser som beräknas för första och andra terminen av en årskurs av
en linje eller helårig specialkurs i fall där undervisningen i årskursen
startar i början av vårterminen och huvudmannen, vid fortlöpande
tillämpning av sådan ordning, under redovisningsåret på höstterminen har
elever som genomgår andra terminen och på vårterminen andra elever som
genomgår första terminen,

2. resurser som beräknas för andra terminen av en årskurs av en linje
eller helårig specialkurs i fall där undervisningen i årskursen startar
i början av vårterminen och huvudmannen, vid avveckling av sådan
ordning, under redovisningsåret anordnar undervisning i årskursen endast
på höstterminen,

3. resurser som beräknas för första och andra terminen av första
årskursen av en treterminskurs i fall där undervisningen i årskursen
startar i början av vårterminen och huvudmannen, vid fortlöpande
tillämpning av sådan ordning, under redovisningsåret på höstterminen har
elever som genomgår andra terminen och på vårterminen andra elever som
genomgår första terminen,

4. resurser som beräknas för andra terminen av en treterminskurs i fall
där undervisningen i första årskursen startar i början av vårterminen
och huvudmannen, vid avveckling av sådan ordning, under redovisningsåret
anordnar undervisning i årskursen endast på höstterminen,

5. resurser som beräknas för tredje terminen av en treterminskurs i fall
där undervisningen startar i början av höstterminen,

6. resurser som beräknas för en halvlång specialkurs som startar i
början av höstterminen,

7. resurser som beräknas för en enterminskurs som startar i början av
höstterminen,

8. resurser som enligt 9 n § beräknas för specialklasser i utbildningar
som avses i 1--7. Förordning (1987:71).

12 c § Beräkning av allmänna timresurser skall för all undervisning
under ett redovisningsår göras med utgångspunkt i förhållandena den
femte undervisningsdagen redovisningsåret såvitt gäller

1. den till redovisningsåret hänförliga delen av en årskurs av en
helårig specialkurs i fall där undervisningen startar vid annan tidpunkt
än i början av höstterminen eller vårterminen,

2. den till redovisningsåret hänförliga delen av första årskursen eller
tredje terminen av en treterminskurs i fall där undervisningen startar
vid annan tidpunkt än i början av höstterminen eller vårterminen,

3. den till redovisningsåret hänförliga delen av en halvlång specialkurs
som startar vid annan tidpunkt än i början av höstterminen, dock ej del
som enligt 12 a § 6 har den 15 januari som avstämningsdag,

4. den till redovisningsåret hänförliga delen av en enterminskurs som
startar vid annan tidpunkt än i början av höstterminen eller
vårterminen,

5. resurser som enligt 9 n § beräknas för specialklasser i utbildningar
som avses i 1--4. Förordning (1987:71).

12 d § Varje skolhuvudman skall senast den 25 april lämna
länsskolnämnden uppgift om beräknade förhållanden i sin gymnasieskola
påföljande redovisningsår såvitt gäller

1. antalet elever, vanliga klasser och specialklasser den 15 januari i
utbildningar som avses i 12 a § 1--7,

2. antalet elever, vanliga klasser och specialklasser den 15 september i
utbildningar som avses i 12 b §,

3. antalet elever, vanliga klasser och specialklasser den femte
undervisningsdagen i utbildningar som avses i 12 c §,

4. hur stor del av årskurser av helåriga specialkurser som hänför sig
till redovisningsåret,

5. hur stor del av halvlånga specialkurser och enterminskurser samt
första årskursen och tredje terminen av treterminskurser som hänför sig
till redovisningsåret,

6. antalet elever den 15 januari i specialkurser vilkas elever ingår i
underlaget för beräkning av timmar för stödundervisning m.m. enligt 9 k
§,

7. antalet elever den 15 januari i utbildningar vilkas elever ingår i
underlaget för beräkning av timmar för frivillig undervisning i idrott
enligt 11 a §,

8. antalet undervisningsgrupper i lågfrekventa moderna språk och
grekiska den 15 januari,

9. antalet elever i specialidrott den 15 januari. Förordning (1987:71).

13 § Med ledning av den preliminära uppgiften enligt 12 d § skall
länsskolnämnden senast den 15 maj fastställa ett preliminärt
statsbidragsgrundande timunderlag för det närmaste redovisningsåret.
Detta timunderlag skall ligga till grund för beräkningen av förskott på
allmänt undervisningsbidrag enligt bestämmelser i 10 kap. Det skall
också utgöra timunderlag för undervisningen under påföljande
redovisningsår, om inte annat följer av 14 §. Förordning (1987:71).

14 § Om de faktiska förhållandena under någon del av
undervisningsperioden väsentligt avviker från dem skolhuvudmannen
beräknades ha avstämningsdagarna, skall länsskolnämnden vid behov
fastställa ett större eller mindre timunderlag för undervisningen än det
som motsvarar det preliminära statsbidragsgrundande timunderlaget enligt
13 §.

Länsskolnämnden får även i andra fall än som avses i första stycket
fastställa ett annat timunderlag för undervisningen, om det
uppenbarligen behövs. Förordning (1987:71).

15 § Länsskolnämndens beslut om timunderlag enligt 13 eller 14 § får
överklagas hos skolöverstyrelsen. Dennas beslut i en sådan fråga får
inte överklagas.

16 § Skolhuvudmannen skall senast den 25 april lämna länsskolnämnden
uppgift om hur förhållandena faktiskt var avstämningsdagarna enligt 12 d
§.

Med ledning av denna slutliga uppgift skall länsskolnämnden utifrån ett
slutligt statsbidragsgrundande timunderlag för utbildningarna besluta om
allmänt undervisningsbidrag enligt bestämmelser i 10 kap. Förordning
(1987:71).

För korta specialkurser

17 § Timunderlag för undervisningen i korta specialkurser beräknas för
hela kursen med utgångspunkt i elevantal och andra förhållanden den
femte undervisningsdagen.

Skolhuvudmannen skall i efterhand lämna länsskolnämnden uppgift om de
faktiska förhållandena i specialkurser som avses i första stycket med
fördelning på redovisningsår. Med ledning av denna uppgift skall
länsskolnämnden fastställa statsbidragsgrundande timunderlag och besluta
om allmänt undervisningsbidrag enligt bestämmelser i 10 kap. Förordning
(1987:71).

Användningen av timmarna

18 § Timmar som beräknas för lågfrekventa moderna språk och grekiska,
specialidrott, B-klasser och specialklasser skall användas för sina
respektive ändamål.

Övriga timmar i en allmän timresurs skall användas för de timmar som
eleverna skall ha enligt timplanerna (basändamål) och för
stödundervisning och samordnad specialundervisning, delning av klasser
och grupper, TTF-inslag enligt 7 kap. 23 § samt frivillig undervisning
enligt 7 kap. 31 § (förstärkningsändamål).

Om det i en grupp, som enligt 5 kap. 26 § får ha högst 30 elever,
finns högst 15 elever, får högst en fjärdedel av timplanens timtal i
ämnet tas bort för att i stället användas för förstärkningsändamål
enligt andra stycket i huvudmannens gymnasieskola.

19 § Timmar för förstärkningsändamål skall främst användas för elever
med särskilt behov av stöd och hjälp i sitt skolarbete.

I övrigt skall användningen av timmarna bestämmas med hänsyn till
elevernas antal, behov och förutsättningar, ämnets art,
undervisningens uppläggning samt lokaler, utrustning och
säkerhetsrisker.

20 § Styrelsen för skolan skall fastställa en plan med allmänna
riktlinjer för användningen av timmar för förstärkningsändamål.

21 § Rektor avgör i vad mån ersättare behövs för undervisningen, när
en lärare eller annan som har undervisningsskyldighet är ledig under
kortare tid från tjänstgöring i gymnasieskolan. Om lärartimmar frigörs
genom att korttidsvikarier inte anlitas, får de frigjorda timmarna
efter beslut av rektor användas för förstärkningsändamål.

10 kap. Allmänt undervisningsbidrag

Allmänna bestämmelser

1 § En skolhuvudmans allmänna timresurser av lärarveckotimmar enligt 9
kap. motsvaras av allmänt undervisningsbidrag enligt bestämmelserna i
detta kapitel.

2 § Vid beräkningen av bidraget skall skolhuvudmannens
statsbidragsgrundande timunderlag enligt 9 kap. delas upp på a-timmar,
b-timmar, c-timmar och d-timmar.

A-timmar fullgörs av lärare vilkas undervisningsskyldighet omfattar 21
veckotimmar, b-timmar av lärare vilkas undervisningsskyldighet omfattar
24 eller 26 veckotimmar och c-timmar av lärare vilkas
undervisningsskyldighet omfattar 27 veckotimmar. D-timmar är övriga
timmar.

Timunderlag som beräknas enligt bilagorna 1--5, för specialklasser på
linjer eller enligt 9 kap. 9 k, 10, 11 eller 11 a § skall delas upp
enligt bilaga 7 till denna förordning. Hur timunderlag som i övrigt
beräknas för specialkurser skall delas upp bestäms, i fråga om RA- och
LA-kurser av länsskolnämnden och i fråga om övriga specialkurser av
skolöverstyrelsen. Därvid skall timmar som beräknas för samläsbara ämnen
fördelas enligt grunderna i bilaga 7 punkt B, om inte särskilda skäl
föranleder annat. Förordning (1987:71).

3 § För beräkningen av belopp per timme av varje slag enligt 2 § delas
skolhuvudmännen in i följande fem grupper med hänsyn till sina
kostnader för timmar av det slaget i jämförelse med andra
skolhuvudmäns kostnader.

Grupp 1: Huvudmän vilkas kostnader understiger genomsnittliga
kostnader med 3,1 procent eller mer.

Grupp 2: Huvudmän vilkas kostnader understiger genomsnittliga
kostnader med 1,1--3,0 procent.

Grupp 3: Huvudmän vilkas kostnader understiger eller överstiger
genomsnittliga kostnader med högst 1,0 procent.

Grupp 4: Huvudmän vilkas kostnader överstiger genomsnittliga kostnader
med 1,1--3,0 procent.

Grupp 5: Huvudmän vilkas kostnader överstiger genomsnittliga kostnader
med 3,1 procent eller mer.

Regeringen meddelar närmare föreskrifter om gruppindelningen för varje
redovisningsår.

4 § Allmänt undervisningsbidrag för en skolhuvudman beräknas på
grundval av

1. antalet timmar av olika slag enligt 2 § i timunderlaget,

2. skolhuvudmannens grupptillhörighet för timmar av olika slag enligt
3 §,

3. ett av regeringen för varje redovisningsår fastställt belopp per
timme för varje timslag och grupp.

5 § För utbetalning av bidraget tillämpas ett förskotts- och
slutregleringsförfarande utom såvitt gäller specialkurser som är kortare
än en termin. Förordning (1987:71).

Bidrag för huvuddelen av undervisningen

6 § För skolhuvudmannens timresurser enligt 9 kap. 12 a--12 c §§
beräknas och utbetalas allmänt undervisningsbidrag per redovisningsår
enligt bestämmelserna i 8--12 §§. Förordning (1987:71).

7 § har upphävts genom förordning (1987:71).

Förskott

8 § Till grund för utbetalning av förskott till skolhuvudmannen för ett
redovisningsår skall ligga det preliminära statsbidragsgrundande
timunderlag som länsskolnämnden fastställt enligt 9 kap. 13 §.

Länsskolnämnden skall beträffande detta underlag lämna skolöverstyrelsen
uppgift om antalet timmar av olika slag enligt 2 §. Därvid skall timmar
som beräknas för linjen Vd och specialkurser inom vårdområdet i en
landstingskommuns gymnasieskola redovisas särskilt. Förordning
(1987:71).

9 § Skolöverstyrelsen skall betala ut förskott den 25: e dagen i varje
månad under redovisningsåret. Varje månads förskott skall bestämmas
med hänsyn till aktuella lönebelopp enligt föreskrifter som regeringen
meddelar.

Skolöverstyrelsens beslut om förskott får inte överklagas.

Slutreglering

10 § Länsskolnämnden fastställer för varje skolhuvudman före
utgången av augusti det slutliga bidraget för redovisningsåret på
grundval av

1. ett slutligt statsbidragsgrundande timunderlag som beräknas med
ledning av uppgifter från skolhuvudmannen enligt 9 kap. 16 § och

2. de belopp för timmar av olika slag som regeringen slutligt
fastställt för olika grupper för redovisningsåret enligt 4 §.

11 § Länsskolnämndens beslut om slutligt bidrag får överklagas hos
skolöverstyrelsen. Dennas beslut i en sådan fråga får inte
överklagas.

12 § Skolöverstyrelsen skall snarast möjligt betala ut det slutliga
bidraget sedan utgivna förskott dragits av.

Bidrag för korta specialkurser

13 § I fråga om timresurser enligt 9 kap. 17 § fastställer
länsskolnämnden före utgången av augusti bidraget för närmast föregående
redovisningsår på grundval av

1. ett statsbidragsgrundande timunderlag som beräknas med ledning av
uppgifter från huvudmannen enligt 9 kap. 17 § samt

2. de belopp för timmar av olika slag som regeringen slutligt fastställt
för olika grupper för redovisningsåret enligt 4 §.

Länsskolnämndens beslut om bidrag får överklagas hos skolöverstyrelsen.
Dess beslut får inte överklagas.

Bidraget betalas ut av skolöverstyrelsen. Förordning (1987:71).

11 kap. Årskurs 4 av fyraårig teknisk linje

Allmänna bestämmelser

1 § I 3 kap. 25 § föreskrivs att skolöverstyrelsen för varje kommun
med gymnasieskola som omfattar linje T bestämmer om årskurs 4 (T 4)
får anordnas och i så fall med vilken eller vilka grenar och
varianter.

2 § För T 4 tillämpas ramtimplaner och ett särskilt system för
tilldelning av resurser för undervisningen.

3 § Ramtimplanerna ingår i läroplanen för gymnasieskolan.

4 § Undervisningen i T 4 skall starta på höstterminen.

5 § Underlaget för undervisningen i T 4 beräknas för varje skolenhet
och utgörs av antalet lärarveckotimmar enligt formeln

t = 13   n + 1,73   e.

I formeln är t det totala antalet lärarveckotimmar, n antalet grenar
och e antalet elever i T 4 vid skolenheten. I koefficienten 1,73 ingår
resurser för stödundervisning, samordnad specialundervisning och
frivillig undervisning.

6 § Klasser och grupper i T 4 får bildas i mån av resurser enligt 5 §.
Dock får högst 30 elever undervisas tillsammans, om inte
länsskolnämnden medger undantag. Nämndens beslut i ett sådant ärende
får inte överklagas.

7 § Rektor avgör i vad mån ersättare behövs för undervisningen i T 4,
när en lärare eller annan som har undervisningsskyldighet är ledig
under kortare tid från tjänstgöring i gymnasieskolan. De lärartimmar
som frigörs, när ersättare inte anlitas, får användas som underlag för
lärartjänstgöring i årskursen utöver de timmar som avses i 5 §.

8 § Skolstyrelsen bestämmer hur valmöjligheterna enligt ramtimplanerna
skall utnyttjas.

Skolstyrelsen bestämmer också hur de lärarveckotimmar som skolenheten
tilldelas med stöd av 5 § skall användas för dels den undervisning
eleverna skall ha enligt ramtimplanerna och besluten inom dessas
ramar, dels stödundervisning, samordnad specialundervisning och
frivillig undervisning.

Rektor beslutar om användningen av sådana lärartimmar som avses i
7 §.

Avstämning m.m.

9 § Skolhuvudmannen skall senast den 25 april lämna länsskolnämnden
uppgift om hur många elever och grenar skolhuvudmannen räknar med att
ha i T 4 den 15 januari påföljande redovisningsår (avstämningsdagen).

Med ledning av denna preliminära uppgift skall länsskolnämnden senast
den 15 maj fastställa ett preliminärt statsbidragsgrundande
timunderlag. Detta timunderlag skall ligga till grund för beräkningen
av förskott enligt 13 §. Det skall också utgöra timunderlag för
undervisningen under påföljande redovisningsår, om inte annat följer
av 10 §.

10 § Om det faktiska antalet elever under någon del av läsåret
väsentligt avviker från det antal som skolhuvudmannen beräknades ha
avstämningsdagen den 15 januari, skall länsskolnämnden vid behov
fastställa ett större eller mindre timunderlag för undervisningen än
det som motsvarar det preliminära statsbidragsgrundande timunderlaget
enligt 9 §.

11 § Länsskolnämndens beslut om timunderlag enligt 9 eller 10 § får
överklagas hos skolöverstyrelsen. Dennas beslut i en sådan fråga får
inte överklagas.

T 4-bidrag

12 § För undervisningen i T 4 har huvudmannen rätt till statsbidrag (T
4-bidrag).

Bidraget skall beräknas på grundval av

1. antalet timmar i timunderlaget, varvid alla timmar skall räknas
såsom a-timmar enligt 10 kap. 2 §,

2. huvudmannens grupptillhörighet enligt 10 kap. 3 §,

3. av regeringen för varje redovisningsår fastställt belopp per a-
timme för varje grupp.

13 § Huvudmannen har rätt till förskott på T 4 -bidraget på grundval
av det preliminära statsbidragsgrundande timunderlaget.

Skolöverstyrelsen skall betala ut förskott den 25: e i varje månad
under redovisningsåret. Varje månads förskott skall bestämmas med
hänsyn till aktuella lönebelopp enligt föreskrifter som regeringen
meddelar. Skolöverstyrelsens beslut om förskott får inte överklagas.

14 § Skolhuvudmannen skall senast den 25 april lämna länsskolnämnden
uppgift om hur många elever och grenar skolhuvudmannen faktiskt hade i
T 4 avstämningsdagen den 15 januari.

15 § Länsskolnämnden fastställer före utgången av augusti för varje
skolhuvudman det slutliga T 4-bidraget för redovisningsåret på
grundval av

1. ett slutligt statsbidragsgrundande timunderlag som beräknas med
ledning av uppgifter från skolhuvudmannen enligt 14 § och

2. det belopp per a-timme som regeringen slutligt fastställt för
huvudmannens grupp för redovisningsåret.

16 § Länsskolnämndens beslut om slutligt T 4-bidrag får överklagas hos
skolöverstyrelsen. Dennas beslut i en sådan fråga får inte
överklagas.

17 § Skolöverstyrelsen skall snarast möjligt betala ut det slutliga T
4-bidraget sedan utgivna förskott dragits av.

Sammanräkning med vissa specialkurser

18 § Det särskilda systemet för tilldelning av resurser för
undervisningen i T 4 skall, om skolöverstyrelsen beslutar det, tillämpas
även i fråga om resurser för högsta årskursen i tekniska specialkurser
med utbildning som motsvarar den i T 4. Därvid skall underlaget enligt 5
§ beräknas gemensamt för T 4 och högsta årskursen i specialkurserna vid
skolenheten. Förordning (1987:71).

12 kap. Undervisning enligt samordnade timplaner

Inledande bestämmelser

1 § Kommuner som för sin gymnasieskola har ett varaktigt elevunderlag
av högst 300 sextonåringar kan medges rätt att tillämpa samordnade
timplaner och ett särskilt system för tilldelning av resurser för
undervisningen enligt bestämmelserna i detta kapitel.

Ärenden enligt denna paragraf prövas av skolöverstyrelsen, om ett
medgivande skulle innebära övergång från alternativa till samordnade
timplaner, och i övriga fall av regeringen. Skolöverstyrelsens beslut
får överklagas hos regeringen.

2 § I systemet ingår följande.

1. Samordnade timplaner för årskurserna 1 och 2 av linjerna E, H, N,
S, T och So samt i vissa fall även för årskurs 3 av linjerna E, H, N
och S.

2. Ett särskilt system för tilldelning av lärarveckotimmar i ämnen på
linjer med samordnade timplaner och gemensamma ämnen på linjerna Ba,
Be, Dk, Du, Et, Fo, Hk, Ko, Li, Pr, Ss, Tr och Ve.

3. Vissa särskilda föreskrifter i övrigt om bland annat
klassorganisationen.

Undervisning i årskurs som omfattas av systemet skall starta på
höstterminen.

3 § Länsskolnämnden skall fastställa ett särskilt elevområde för
linjer med samordnade timplaner i en kommuns gymnasieskola. I
elevområdet skall ingå den kommun som anordnar verksamheten och, om
det finns särskilda skäl, även annan kommun eller del därav.

Elevplatser, klasser m.m.

4 § Länsskolnämnden skall tilldela varje kommun i länet som har
medgivande enligt 1 § så många intagningsplatser som behövs för en
minimiorganisation för undervisning enligt samordnade timplaner.
Nämnden får tilldela kommunen ytterligare platser för sådan
undervisning.

Vid tilldelningen skall länsskolnämnden inte uttrycka antalet
intagningsplatser i klasser och inte heller fördela
intagningsplatserna mellan olika linjer.

En intagningsplats skall anses motsvara 2,5 årselevplatser. Det för
tilldelningen ianspråktagna antalet årselevplatser skall tas ur
länsramarna för HS-sektorn, EM-sektorn och TN-sektorn med den
ungefärliga fördelningen 50, 15 respektive 35 procent.

5 § Skolstyrelsen skall fördela intagningsplatserna mellan linjer med
samordnade timplaner med hänsyn främst till förstahandsönskemålen från
behöriga sökande som tillhör skolans elevområde för dessa linjer.

6 § För att undervisning enligt samordnade timplaner skall få starta
från årskurs 1 krävs följande.

1. I årskurs 1 skall finnas elever på såväl linje So som minst en
treårig linje.

2. Antalet elever i årskurserna 1 och 2 av de tre- och fyraåriga
linjerna skall sammanlagt vara lägst 40.

3. Antalet elever i årskurs 1 av linje So skall vara lägst 15.
Länsskolnämnden får dock medge att undervisning får starta med ett
lägre elevantal där, om det även finns elever i årskurs 1 av någon av
linjerna Ba, Be, Dk, Du, Et, Fo, Hk, Ko, Li, Pr, Ss, Tr och Ve.

7 § Kommunen får anordna undervisning enligt samordnade timplaner för
årskurs 3 av de treåriga linjerna, om kommunen föregående läsår haft
sådan undervisning eller om regeringen
medgivit detta.

Elever, som har genomgått årskurs 2 av en treårig linje med samordnade
timplaner och för vilka kommunen inte anordnar fortsatt undervisning i
årskurs 3, har rätt att bli intagna i årskurs 3 av samma linje vid den
kommuns gymnasieskola i länet som länsskolnämnden bestämmer.

8 § Om antalet elever under pågående undervisning sjunker under tal
som enligt 6 § krävs för start av undervisning enligt samordnade
timplaner, får skolstyrelsen besluta att undervisningen ändå skall
fortsätta.

9 § För linjerna med samordnade timplaner får finnas en klass för
varje påbörjat 30-tal elever i någondera av årskurserna 1 och 2 samt
en klass för varje påbörjat 30-tal elever i årskurs 3.

Elever på samma linje och i samma årskurs skall så långt möjligt föras
till samma klass. Elever från samma årskurs men på olika linjer får
föras till samma klass. Även elever från årskurserna 1 och 2 av samma
linje får föras till samma klass. Skolstyrelsen beslutar om
klassindelningen.

Om det finns särskilda skäl, får skolöverstyrelsen medge att fler
klasser anordnas än som följer av första stycket.

Skolpoäng m.m.

10 § Vid beräkningen av poäng enligt 4 kap. 2 § skall linjer med
samordnade timplaner räknas för sig. Därvid ges 1,5 poäng för varje
påbörjat 30-tal elever, oavsett vilken linje och årskurs de tillhör.

11 § Regeringen meddelar särskilda föreskrifter om
kategoritillhörighet enligt 4 kap. 5 § för skolenhet som har linjer
med samordnade timplaner.

Undervisning enligt samordnade timplaner

12 § Samordnade timplaner innehåller sådana avvikelser från de
reguljära timplanerna för linjerna som behövs för att möjliggöra
samläsning i stor utsträckning mellan linjer och årskurser.

Samordnade timplaner ingår i läroplanen för gymnasieskolan.

13 § Veckotimmar för eleverna är lärarledda i den utsträckning som
föreskrifterna om tilldelning av lärarveckotimmar för undervisning
medger.

Lärarveckotimmar

14 § Om samordnade timplaner tillämpas, gäller även ett särskilt
system för tilldelning av lärarveckotimmar för ämnen som

1. ingår i de samordnade timplanerna eller

2. ingår som gemensamma ämnen i timplanerna för linjerna Ba, Be, Dk,
Du, Et, Fo, Hk, Ko, Li, Pr, Ss, Tr och Ve.

15 § För linjespecifika ämnen på linjerna Ba, Be, Dk, Du, Et, Fo, Hk,
Ko, Li, Pr, Ss, Tr och Ve beräknas resurser enligt 9 kap.

16 § För ämnena enligt 14 § beräknas för varje redovisningsår det
antal lärarveckotimmar som anges i 17--20 §§. Utläggningen av
lärarveckotimmarna är inte bunden till de årskurser och linjer, för
vilka de har beräknats enligt nämnda paragrafer.

17 § För årskurserna 1 och 2 av de tre- och fyraåriga linjerna
beräknas lärarveckotimmar enligt följande.

För årskurs 1:
26 + 1,2 x antalet elever i årskurs 1.

För årskurs 2:
32 + 1,0 x antalet elever i årskurs 2.

18 § För årskurs 3 av de treåriga linjerna beräknas lärarveckotimmar
enligt följande.

1. Om antalet elever är lägre än 15:
35 lärarveckotimmar.

2. Om antalet elever är 15--20:
2,5 x antalet elever.

3. Om antalet elever är högre än 20:
25 + 1,3 x antalet elever.

Om linjerna E och N samt H eller S finns representerade i årskursen,
skall dock beräknas minst 53 lärarveckotimmar.

Antalet lärarveckotimmar får av länsskolnämnden bestämmas högre än vad
som anges i punkterna 1 och 2, om det finns synnerliga skäl.

19 § För linje So beräknas lärarveckotimmar enligt följande.

För årskurs 1:
8 + 1,3 x antalet elever i årskurs 1.

För årskurs 2:
8 + 1,2 x antalet elever i årskurs 2.

20 § För gemensamma ämnen på linjerna Ba, Be, Dk, Du, Et, Fo, Hk, Ko,
Li, Pr, Ss, Tr och Ve beräknas lärarveckotimmar enligt följande.

För årskurs 1:
2,5 + 0,5 x antalet elever i årskurs 1.

För årskurs 2:
0,5 + 0,4 x antalet elever i årskurs 2.

21 § Om det behövs med hänsyn till skillnaderna mellan årskurserna 1
och 2 i fråga om behovet av lärarveckotimmar får länsskolnämnden medge
huvudmannen att, inom ramen för antalet lärarveckotimmar under en
period av två redovisningsår, för vart och ett av redovisningsåren
förskjuta timtilldelningen i förhållande till vad som följer av 17 och
19 §§.

22 § Skolhuvudmannen skall senast den 25 april lämna länsskolnämnden
uppgift om hur många elever i olika årskurser och på olika linjer
enligt 14 § som skolhuvudmannen räknar med att ha den 15 januari
påföljande redovisningsår (avstämningsdagen). Behövs förskjutning
enligt 21 §, skall huvudmannen samtidigt lämna uppgift om detta.

Med ledning av denna preliminära uppgift skall länsskolnämnden senast
den 15 maj fastställa ett preliminärt statsbidragsgrundande
timunderlag för ändamål som avses i 14 §. Om kommunen anordnar årskurs
3 med ett beräknat elevantal som är lägre än 21, skall underlaget för
den årskursen beräknas enligt formeln 2,5 x det beräknade antalet
elever.

Det preliminära statsbidragsgrundande timunderlaget skall ligga till
grund för beräkningen av förskott enligt 26 §. Det skall också utgöra
timunderlag för undervisningen enligt 14 § under påföljande
redovisningsår, om inte annat följer av 23 §.

23 § Om det faktiska antalet elever under någon del av läsåret
väsentligt avviker från det antal som skolhuvudmannen beräknades ha
avstämningsdagen den 15 januari, skall länsskolnämnden vid behov
fastställa ett större eller mindre timunderlag för undervisningen än
det som motsvarar det preliminära statsbidragsgrundande timunderlaget
enligt 22 §.

I fall där skolhuvudmannen beräknas ha färre än 21 elever i årskurs 3
avstämningsdagen, skall länsskolnämnden alltid fastställa särskilt
timunderlag för undervisningen. Detta underlag skall utgöra 35
lärarveckotimmar, om inte särskilda skäl föranleder annat.

24 § Länsskolnämndens beslut om timunderlag enligt 22 eller 23 § får
överklagas hos skolöverstyrelsen. Dennas beslut i en sådan fråga får
inte överklagas.

ST-bidrag

25 § För undervisning som avses i 14 § har huvudmannen rätt till
statsbidrag (ST-bidrag).

Bidraget skall beräknas på grundval av

1. antalet timmar i timunderlaget, varvid alla timmar skall räknas
såsom a-timmar enligt 10 kap. 2 §,

2. huvudmannens grupptillhörighet enligt 10 kap. 3 §,

3. av regeringen för varje redovisningsår fastställt belopp per a-
timme för varje grupp.

26 § Huvudmannen har rätt till förskott på ST-bidraget på grundval av
det preliminära statsbidragsgrundande timunderlaget.

Skolöverstyrelsen skall betala ut förskott den 25: e varje månad under
redovisningsåret. Varje månads förskott skall bestämmas med hänsyn
till aktuella lönebelopp enligt föreskrifter som regeringen meddelar.
Skolöverstyrelsens beslut om förskott får inte överklagas.

27 § Skolhuvudmannen skall senast den 25 april lämna länsskolnämnden
uppgift om hur många elever i olika årskurser och på olika linjer
enligt 14 § skolhuvudmannen faktiskt hade avstämningsdagen den 15
januari.

28 § Länsskolnämnden fastställer före utgången av augusti för varje
skolhuvudman det slutliga ST-bidraget för redovisningsåret på grundval
av

1. ett slutligt statsbidragsgrundande timunderlag som beräknas med
ledning av uppgifter från skolhuvudmannen enligt 27 § och

2. det belopp per a-timme som regeringen slutligt fastställt för
huvudmannens grupp för redovisningsåret.

29 § Länsskolnämndens beslut om slutligt ST-bidrag får överklagas hos
skolöverstyrelsen. Dennas beslut i en sådan fråga får inte
överklagas.

30 § Skolöverstyrelsen skall snarast möjligt betala ut det slutliga
ST-bidraget sedan utgivna förskott dragits av.

13 kap. Hemspråksundervisning m.m.

Hemspråksundervisning

Allmänna bestämmelser

1 § För elever som har ett annat språk än svenska som dagligt
umgängesspråk i hemmet skall hemspråksundervisning anordnas enligt
bestämmelserna i detta kapitel, om de behöver och önskar sådan
undervisning.

Till hemspråksundervisning hör undervisning i hemspråk som ämne samt
studiehandledning på hemspråket i annat eller andra ämnen på
studievägen.

2 § Hemspråksundervisningen får inte för någon elev omfatta mer än ett
hemspråk.

3 § Hemspråksundervisningen skall ges den omfattning som fordras för
att täcka elevens behov.

4 § Hemspråksundervisningen kan anordnas utanför timplanen i form av
utökad studiekurs för eleven eller ersätta undervisning
av motsvarande omfattning i ett eller flera obligatoriska ämnen på
elevens studieväg.

5 § Rektor beslutar om hemspråksundervisning för en elev.

6 § Länsskolnämnden får medge skolhuvudman befrielse från sådana
skyldigheter i fråga om hemspråksundervisning som skolhuvudmannen
bedöms inte kunna fullgöra.

Nämndens beslut i ärenden enligt denna paragraf får överklagas hos
skolöverstyrelsen. Dennas beslut i ett sådant ärende får inte
överklagas.

Timresurs

7 § För hemspråksundervisning får tas i anspråk 0,75 lärarveckotimmar
för varje elev som deltar i sådan verksamhet under redovisningsåret.
Därvid skall beaktas antalet elever den 15 september och den 15 januari,
varvid medeltalet elever skall läggas till grund för beräkningen.
Förordning (1987:71).

Hemspråksbidrag

8 § Statsbidrag till hemspråksundervisning (hemspråksbidrag) inom
ramen enligt 7 § lämnas med det belopp per lärarveckotimme som
regeringen föreskriver särskilt för varje redovisningsår.

9 § Huvudmannen får rekvirera hemspråksbidrag i efterskott hos
länsskolnämnden. Rekvisition skall göras senast den 1 september
närmast efter redovisningsårets slut.

Länsskolnämnden beslutar om hemspråksbidrag. Sådana beslut får
överklagas hos skolöverstyrelsen. Dennas beslut får inte överklagas.

Bidraget betalas ut av skolöverstyrelsen.

Extra undervisning i svenska

Allmänna bestämmelser

10 § För de elever i gymnasieskolan som har ett annat språk än svenska
som hemspråk och som behöver och önskar delta i extra undervisning i
svenska skall sådan undervisning anordnas i syfte att eleverna
tillfredsställande skall kunna följa den ordinarie undervisningen i
svenska och andra ämnen.

11 § Den extra undervisningen i svenska kan anordnas i form av
stödundervisning. Eleven deltar då i den ordinarie undervisningen i
svenska och andra ämnen i oförminskad
omfattning.

Om det behövs och eleven önskar det, får eleven delta i extra
undervisning som sker i utbyte mot timmar i den ordinarie
undervisningen. I ett sådant fall har den extra undervisningen formen
av undervisning i svenska som andraspråk.

12 § Rektor beslutar om extra undervisning i svenska för en elev.

13 § Svenska som andraspråk skall för varje deltagande elev ha en
omfattning som motsvarar minst två timmar i veckan. Elevens timmar i
svenska som andraspråk får ersätta högst lika många timmar i den
ordinarie undervisningen för eleven.

Rektor bestämmer vilka timmar i den ordinarie undervisningen som får
bytas ut. Timmarna får inte fördelas på ett sådant sätt att ett visst
ämne helt faller bort för eleven eller att de kvarvarande timmarna
blir för få för att eleven skall kunna följa undervisningen i ämnet.
Högst en timme i veckan i ämnet svenska får bytas ut mot svenska som
andraspråk.

14 § Extra undervisning i svenska får anordnas för två eller flera
elever i grupp eller för en elev ensam.

15 § Extra undervisning i svenska skall läggas upp med hänsyn till
varje elevs kunskapsnivå och situation i övrigt. Skolöverstyrelsen
skall meddela föreskrifter och allmänna råd om innehållet i
undervisningen.

16 § Betyg sätts inte i ämnet svenska som andraspråk.

17 § Bestämmelserna i skolförordningen (1971:235) och andra
föreskrifter som regeringen meddelar om lärartjänstgöring i ämnet
svenska i gymnasieskolan gäller även extra undervisning i svenska, om
inte annat är särskilt föreskrivet.

Timresurs

18 § För extra undervisning i svenska får tas i anspråk 0,85
lärarveckotimmar för varje elev som deltar i sådan verksamhet under
redovisningsåret.

Bidrag till extra undervisning i svenska

19 § Statsbidrag till extra undervisning i svenska inom ramen enligt
18 § lämnas med det belopp per lärarveckotimme som regeringen för
redovisningsåret slutligt fastställt för a-timmar enligt 10 kap. 2 §
för den grupp enligt 10 kap. 3 § som huvudmannen tillhör.

20 § På bidrag enligt 19 § har huvudmannen rätt att på framställning
få förskott månadsvis för det antal timmar som länsskolnämnden
bestämmer.  Förskottet betalas ut av skolöverstyrelsen. Varje månads
förskott skall bestämmas med hänsyn till aktuella lönebelopp enligt
föreskrifter som regeringen meddelar.

Beslut om förskott får inte överklagas.

21 § Rekvisition för slutligt bidrag enligt 19 § skall göras senast
den 1 september närmast efter redovisningsårets slut.

Rekvisitionen skall ges in till länsskolnämnden, som beslutar om
slutligt bidrag. Nämndens beslut får överklagas hos skolöverstyrelsen.
Dennas beslut får inte överklagas.

Skolöverstyrelsen skall snarast möjligt betala ut det slutliga
bidraget sedan utgivna förskott dragits av.

Undantag

22 § Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte i fråga om kurser för
invandrarungdom.

14 kap. Kurser för invandrarungdom

Allmänna bestämmelser

1 § I gymnasieskolan får anordnas specialkurser med syfte att hjälpa
invandrarungdomar att genomgå utbildning i gymnasieskolan (kurser för
invandrarungdom).

2 § Kurser för invandrarungdom är

1. introduktionskurser om en eller två terminer, eller

2. kompletterande sommarkurser.

3 § Kurser för invandrarungdom får anordnas i en kommuns gymnasieskola
i klasser som kommunen tilldelas för sådana kurser med stöd av 3 kap.

4 § Skolöverstyrelsen skall meddela föreskrifter om inträdeskrav,
urvalsgrunder och intagningsförfarande.

5 § Skolöverstyrelsen skall fastställa tim- och kursplaner för
kurserna. Kursplanerna skall ha ramkaraktär.

Samhällskunskap, hemspråksundervisning och undervisning i svenska samt
studie- och yrkesorientering skall ingå i varje kurs.

6 § Kurserna skall bedrivas i 16-klasser.

Vid undervisning i enskilda ämnen får en grupp omfatta högst 16
elever, om inte annat följer av tredje stycket eller länsskolnämnden
medger undantag. Nämndens beslut i ett sådant ärende får inte
överklagas.

Vid undervisning i idrott och andra ämnen som inte är centrala för
ändamålet med kurserna får eleverna undervisas tillsammans med andra
elever i gymnasieskolan i grupper som bildas enligt allmänna regler.

IK-bidrag

7 § För sådana timmar i kurser för invandrarungdom, i vilka eleverna
inte har undervisats tillsammans med andra elever i gymnasieskolan,
har skolhuvudmannen rätt till statsbidrag (IK-bidrag) med det belopp
per lärarveckotimme som regeringen slutligt fastställt för a-timmar
enligt 10 kap. 2 § för den grupp enligt 10 kap. 3 § som huvudmannen
tillhör.

8 § På bidrag enligt 7 § har huvudmannen rätt att på framställning få
förskott månadsvis för det antal timmar som länsskolnämnden bestämmer.

Förskottet betalas ut av skolöverstyrelsen. Varje månads förskott
skall bestämmas med hänsyn till aktuella lönebelopp enligt
föreskrifter som regeringen meddelar.

Beslut om förskott får inte överklagas.

9 § Rekvisition för slutligt bidrag enligt 7 § skall göras senast den
1 september närmast efter redovisningsårets slut.

Rekvisitionen skall ges in till länsskolnämnden, som beslutar om
slutligt bidrag. Nämndens beslut får överklagas hos skolöverstyrelsen.
Dennas beslut får inte överklagas.

Skolöverstyrelsen skall snarast möjligt betala ut det slutliga
bidraget sedan utgivna förskott dragits av.

Särskilt bidrag

10 § I den mån en kurs föranleder merkostnader i fråga om lokaler,
undervisningsmateriel, planering och andra insatser och merkostnaderna
inte motsvaras av statsbidrag enligt andra bestämmelser, har
huvudmannen rätt till statsbidrag för merkostnaderna, dock aldrig med
högre belopp än 25 000 kronor per kurs.

En förutsättning för det särskilda bidraget är att merkostnader
uppkommer trots att huvudmannen så långt det är möjligt använder
tillgängliga lokaler och befintlig undervisningsmateriel.

11 § Beslut om särskilt bidrag fattas av länsskolnämnden efter ansökan
från huvudmannen. Nämndens beslut får inte överklagas.

Bidraget betalas ut av skolöverstyrelsen.

15 kap. Särskild undervisning

Undervisningen

1 § För sådana elever i gymnasieskolan som på grund av handikapp,
långvarig sjukdom eller liknande omständighet inte kan delta i vanligt
skolarbete anordnas särskild undervisning på sjukhus eller annan
institution, i elevens hem eller på annan lämplig plats.

2 § Särskild undervisning skall anordnas, om den läkare som svarar för
elevens vård bedömer att hinder för skolgång kommer att föreligga
under minst tre veckor efter det att undervisningen kan påbörjas.

För en elev som på grund av allergi eller grav infektionskänslighet
tvingas till upprepad kortare frånvaro kan särskild undervisning
anordnas även under frånvaro som understiger tre veckor.

Särskild undervisning får meddelas endast i den mån läkaren medger
det.

3 § Särskild undervisning får anordnas i elevens hem endast om eleven
och föräldrar eller andra som eleven bor hos lämnar sitt samtycke.

4 § Särskild undervisning skall så långt det är möjligt motsvara den
skolundervisning som eleven inte kan delta i.

5 § Särskild undervisning skall efter omständigheterna meddelas elev
enskilt eller i grupp.

Undervisningen bör omfatta fem timmar i veckan för en elev som
åtnjuter undervisning enskilt.

Gruppundervisning bör omfatta åtta timmar i veckan för två elever och
därutöver tre timmar i veckan för varje ytterligare elev i gruppen,
dock högst 26 timmar i veckan för en grupp.

Statsbidrag

6 § För de timmar som tas i anspråk för särskild undervisning lämnas
bidrag med belopp per timme enligt föreskrifter som regeringen
meddelar särskilt.

7 § Huvudmannen får rekvirera bidrag enligt 6 § månadsvis i
efterskott. Rekvisition skall göras senast den 1 september närmast
efter redovisningsårets slut.

Rekvisitionerna skall ges in till länsskolnämnden, som beslutar om
antal bidragsgrundande timmar.

Bidrag betalas ut av skolöverstyrelsen.

8 § Länsskolnämndens beslut i ärenden enligt 7 § får överklagas hos
skolöverstyrelsen. Dennas beslut i ett sådant ärende får inte
överklagas.

16 kap. Särskilda lönekostnadsbidrag

Allmän bestämmelse

1 § Skolhuvudmannen har rätt att få särskilda lönekostnadsbidrag
enligt detta kapitel för vissa lönekostnader som hänför sig till
undervisning men som inte täcks av bidragen enligt 10--15 kap.

Vissa procentuella bidrag

Extrabidrag

2 § Till varje skolhuvudman lämnas extrabidrag med 0,9 procent av

1. det i slutregleringen fastställda allmänna undervisningsbidraget,
T 4-bidraget och ST-bidraget,

2. bidragen till hemspråksundervisning och extra undervisning i
svenska enligt 13 kap., IK-bidraget enligt 14 kap. och bidraget till
särskild undervisning enligt 15 kap.

Extrabidraget avser sådana merkostnader för lön som uppkommer för
skolhuvudmannen i fall där en lärare eller annan med
undervisningsskyldighet är ledig med helt eller delvis behållna
löneförmåner och motsvarande timmar används för annan undervisning med
stöd av 9 kap. 21 § eller 11 kap. 7 §.

Bidrag till kallortstillägg

3 § Till skolhuvudman som tillhör kallortsområde A, B, C eller D
lämnas bidrag till kallortstillägg med 1, 2, 4 respektive 8 procent av

1. det i slutregleringen fastställda allmänna undervisningsbidraget,
T 4-bidraget och ST-bidraget,

2. bidragen till hemspråksundervisning och extra undervisning i
svenska enligt 13 kap., IK-bidraget enligt 14 kap. och bidraget till
särskild undervisning enligt 15 kap.

Bidrag till semesterlönetillägg

4 § Bidrag till semesterlönetillägg lämnas till varje skolhuvudman med
1,296 procent av

1. det i slutregleringen fastställda allmänna undervisningsbidraget,
T 4-bidraget och ST-bidraget,

2. bidragen till hemspråksundervisning och extra undervisning i
svenska enligt 13 kap., IK-bidraget enligt 14 kap. och bidraget till
särskild undervisning enligt 15 kap,

3. extrabidraget enligt 2 §,

4. bidraget till kallortstillägg enligt 3 §.

Gemensamma bestämmelser

5 § Så snart underlaget finns skall skolöverstyrelsen utan rekvisition
från skolhuvudmannen fastställa och betala ut extrabidrag, bidrag till
kallortstillägg och bidrag till semesterlönetillägg.

Skolöverstyrelsens beslut om bidragen får överklagas hos regeringen.

Övriga särskilda lönekostnadsbidrag

Bidrag till vissa merlönekostnader

6 § Om en lärare eller någon annan med undervisningsskyldighet under
bortovaro från sin tjänst har helt eller delvis behållna löneförmåner
och undervisning som avses med huvudmannens bidrag enligt 10--15 kap.
i stället fullgörs av en ersättare, skall huvudmannen utöver sådant
bidrag få särskilt lönekostnadsbidrag för de merkostnader för lön som
uppkommer. Motsvarande gäller vid partiell tjänstebefrielse enligt
förordningen (1979:518) om arbetshandikappade i statligt reglerad
anställning, m.m.

Bestämmelserna i första stycket gäller inte om den bortovarande är
ledig för att genomgå personalutbildning. Om statsbidrag i sådana fall
meddelar regeringen särskilda föreskrifter.

7 § Om en lärare har nedsatt undervisningsskyldighet för att fullgöra
andra uppgifter inom tjänsten enligt kollektivavtal eller statliga
föreskrifter, lämnas särskilt lönekostnadsbidrag för de merkostnader
för lön som uppkommer genom det ökade personalbehovet. Detsamma gäller
om en lärare enligt kollektivavtal eller statliga föreskrifter får
tillgodoräkna sig jourtjänstgöring eller annan verksamhet som
undervisning. Som lärare räknas i detta sammanhang även andra med
undervisningsskyldighet.

Bestämmelserna i första stycket gäller inte i fall där någon har
nedsatt undervisningsskyldighet för att delta i lokalt
utvecklingsarbete. Om statsbidrag i sådana fall meddelar regeringen
särskilda föreskrifter.

Bidrag till lönetillägg m.m.

8 § Särskilt lönekostnadsbidrag lämnas till kostnader för vissa
lönetillägg och liknande avlöningsförmåner som lärare eller andra med
undervisningsskyldighet uppbär enligt kollektivavtal eller statliga
föreskrifter. Regeringen bestämmer för varje redovisningsår vilka
sådana avlöningsförmåner som skall grunda rätt till bidrag enligt
denna paragraf.

9 § Till skolhuvudman som har haft kostnader för arvode för särskild
prövning i gymnasieskolan lämnas särskilt lönekostnadsbidrag.

10 § Till skolhuvudman som har haft kostnader för begravningshjälp för
lärare med statligt reglerad tjänst i gymnasieskolan lämnas särskilt
lönekostnadsbidrag.

Gemensamma bestämmelser

11 § Bidrag enligt 6--10 §§ lämnas med belopp som motsvarar 98 procent
av huvudmannens bidragsgrundande kostnader eller, vid
landstingskommuns vårdutbildning, 80 procent av sådana kostnader, om
inte annat är särskilt föreskrivet.

12 § Bidrag enligt 6--10 §§ skall av skolhuvudmannen rekvireras samlat
för varje redovisningsår. Rekvisition skall göras senast den 1
september närmast efter redovisningsårets slut.

Rekvisitionen skall ges in till länsskolnämnden, som beslutar om
bidragen. Nämndens beslut får överklagas hos skolöverstyrelsen. Dennas
beslut får inte överklagas.

Bidragen betalas ut av skolöverstyrelsen.

17 kap. Socialavgiftsbidrag

Allmän bestämmelse

1 § Socialavgiftsbidrag lämnas till kostnader för
sjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift och tilläggspensionsavgift
enligt lagen (1981:691) om socialavgifter.

Bidrag till sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift

2 § Bidrag till sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift lämnas
med ett belopp som motsvarar sammanlagt 11,9 procent av bidragen
enligt 10--16 kap.

3 § Bidrag till sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift
fastställs och betalas ut av skolöverstyrelsen utan rekvisition efter
redovisningsårets slut, så snart underlag finns.

I avräkning på det bidrag som skall fastställas enligt första stycket
skall skolöverstyrelsen i januari under redovisningsåret bestämma och
betala ut ett förskott som grundar sig på tillgängliga uppgifter om de
bidragsbelopp enligt 10--16 kap. som hänför sig till tiden juli-
december.

Bidrag till tilläggspensionsavgift

4 § Bidrag till tilläggspensionsavgift lämnas med ett belopp som
motsvarar en viss procent av bidragen enligt 10--16 kap. Regeringen
fastställer procentsatsen för varje redovisningsår.

5 § Bidrag till tilläggspensionsavgift fastställs och betalas ut av
skolöverstyrelsen utan rekvisition efter redovisningsårets slut, så
snart underlag finns.

Överklagande

6 § Skolöverstyrelsens beslut om socialavgiftsbidrag får överklagas
hos regeringen.

Beslut om förskott enligt 3 § andra stycket får inte överklagas.

18 kap. Inbyggd utbildning

Allmänna bestämmelser

1 § Inbyggd utbildning innebär att undervisningen förläggs till ett
företag eller en institution utanför gymnasieskolan och att företaget
eller institutionen tillhandahåller lärare, lokaler och utrustning för
undervisningen.

2 § Undervisning i arbetsteknik skall anordnas som inbyggd utbildning
i den mån timplanen för studievägen föreskriver det.

3 § På studieväg inom området industri och hantverk eller området
handels- och kontorsyrken får undervisning i arbetsteknik anordnas som
inbyggd utbildning utöver vad som följer av 2 §. Styrelsen för skolan
bestämmer om och i vad mån denna möjlighet skall utnyttjas.

Såvitt gäller studievägar inom andra områden än industri och hantverk
samt handels- och kontorsyrken får skolöverstyrelsen, om det finns
särskilda skäl, på framställning från styrelsen för skolan medge att
undervisning i arbetsteknik anordnas som inbyggd utbildning i fall där
den formen inte är föreskriven i timplanen.

4 § Medgivande enligt 3 § andra stycket behövs inte vid
filialutbildning.

Förhållandet till allmänna timresurser

5 § I allmänna timresurser enligt 9 kap. ingår inte timmar för
undervisning som enligt 2 § skall anordnas i form av inbyggd
utbildning. Däremot ingår timmar för undervisning som enligt 3 § får
anordnas i form av inbyggd utbildning.

Timmar för sådan undervisning, som enligt timplanen skall anordnas som
inbyggd utbildning om hinder inte möter, ingår inte i de allmänna
timresurserna. Om undervisning i något fall inte anordnas som inbyggd
utbildning, skall länsskolnämnden besluta om timmar som tillförs
skolhuvudmannens resurser enligt 9 kap.

I 3 kap. 24 § andra stycket finns särskilda bestämmelser för vissa
fall av gren eller variant i årskurs 2 av tvååriga linjer och
specialkurser.

Olika former av statsbidrag

6 § För timmar i inbyggd utbildning som anordnas enligt 2 § har
skolhuvudmannen i vissa fall rätt till särskilt bidrag till inbyggd
utbildning enligt 7--9 §§. Detsamma gäller inbyggd utbildning i fall
som avses i 5 § andra stycket och 3 kap. 24 § andra stycket.

För timmar i inbyggd utbildning som, i andra fall än som avses i
första stycket andra meningen, anordnas utöver vad som följer av 2 §,
skall lärarveckotimmar anses ianspråktagna ur de allmänna
timresurserna. Statsbidrag till timmar i de allmänna timresurserna
lämnas i form av allmänt undervisningsbidrag enligt bestämmelserna i
10 kap.

Särskilt bidrag till inbyggd utbildning

7 § Särskilt bidrag till inbyggd utbildning inom industri och hantverk
samt handels- och kontorsyrken lämnas för varje redovisningsår med det
belopp per elev och undervisningstimme som skolöverstyrelsen
fastställer för berörd studieväg och berört yrkesämne enligt
föreskrifter som regeringen meddelar särskilt.

8 § Bidraget enligt 7 § är avsett för den ersättning som
skolhuvudmannen betalar företagen och institutionerna för de
utbildningsplatser som de tillhandahåller.

Upp till tio procent av bidraget per elev och undervisningstimme får
dock användas för samverkan mellan gymnasieskolan och företagen och
institutionerna samt för tillsyn över och uppföljning av den inbyggda
utbildningen.

9 § Huvudmannen får rekvirera särskilt statsbidrag till inbyggd
utbildning månadsvis i efterskott. Rekvisition skall göras senast den
1 september närmast efter redovisningsårets slut.

Rekvisitionerna skall ges in till länsskolnämnden som beslutar om
bidraget. Nämndens beslut får överklagas hos skolöverstyrelsen. Dennas
beslut får inte överklagas.

Bidraget betalas ut av skolöverstyrelsen.

Tillsyn m.m.

10 § Styrelsen för skolan skall utöva tillsyn över den inbyggda
utbildningen och även i övrigt följa hur den bedrivs och utfaller.
Styrelsen skall se till att lämpliga åtgärder vidtas för samverkan
mellan gymnasieskolan och de företag och institutioner som tar emot
elever för inbyggd utbildning.

Skolledare och biträdade skolledare skall ha de uppgifter beträffande
inbyggd utbildning som styrelsen för skolan bestämmer.

I fråga om sådan inbyggd utbildning inom områdena industri och
hantverk samt handels- och kontorsyrken för vilken särskilt
statsbidrag utgår enligt 7 §, bör vid behov en person med pedagogiska
insikter och kunskaper om berörd bransch biträda skolledningen.

19 kap. Gymnasial lärlingsutbildning

Allmänna bestämmelser

1 § I skollagen (1985:1100) finns grundläggande föreskrifter om
gymnasial lärlingsutbildning, som innebär att en elev i gymnasieskolan
samtidigt är lärling hos ett företag eller motsvarande och därvid
huvudsakligen genom företagets försorg får utbildning för ett visst
yrke enligt en plan som är fastställd eller godkänd av en statlig
eller kommunal myndighet.

Detta kapitel innehåller vissa närmare bestämmelser om gymnasial
lärlingsutbildning.

2 § Gymnasial lärlingsutbildning får anordnas av kommuner som har
gymnasieskola med linjer eller specialkurser.

Även en kommun som inte har sådan gymnasieskola men har komvux får
anordna gymnasial lärlingsutbildning, om skolöverstyrelsen medger
kommunen detta. Skolöverstyrelsens beslut i ett sådant ärende får
överklagas hos regeringen.

3 § Av 2 kap. skollagen (1985:1100) följer att kommunens skolstyrelse
skall vara styrelse för den gymnasiala lärlingsutbildning som kommunen
anordnar samt att skolöverstyrelsen och länsskolnämnden skall ha
tillsyn över utbildningen.

4 § Den gymnasiala lärlingsutbildningen skall organisatoriskt knytas
till en eller flera skolenheter som har linjer eller specialkurser,
företrädesvis närmast motsvarande studievägar.

I fall som avses i 2 § andra stycket skall den gymnasiala
lärlingsutbildningen organisatoriskt knytas till en skolenhet som har
komvux.

5 § För gymnasial lärlingsutbildning får avgift inte tas ut av
eleven.

Elevområden

6 § För varje kommuns gymnasiala lärlingsutbildning skall finnas ett
elevområde, som är gemensamt för all sådan utbildning oavsett dess
inriktning.

Elevområdet skall omfatta den kommun som anordnar utbildningen.
Skolöverstyrelsen eller, efter skolöverstyrelsens bemyndigande,
länsskolnämnden får bestämma att elevområdet skall omfatta även en
eller flera andra kommuner eller delar därav. Varje del av landet bör
ingå i elevområdet för någon kommuns gymnasiala lärlingsutbildning.

I fall som avses i 2 § andra stycket skall elevområdet omfatta endast
den kommun som anordnar utbildningen.

7 § Länsskolnämndens beslut om elevområde får överklagas hos
skolöverstyrelsen. Dennas beslut i en sådan fråga får inte
överklagas.

Enskilda får inte överklaga beslut om elevområde.

8 § Till ett elevområde hör den som är bosatt i Sverige och som är
kyrkobokförd i en kommun eller kommundel som ingår i elevområdet.

Elevplatsram

9 § Av 3 kap. 13 § framgår att länsskolnämnden för varje kommun i
länet, som får anordna gymnasial lärlingsutbildning, för varje
redovisningsår bestämmer hur många intagningsplatser kommunen får
inrätta för sådan utbildning.

Skolstyrelsen bestämmer för varje redovisningsår hur många
intagningsplatser inom den tilldelade ramen som skall utnyttjas i mån
av tillgång på lärlingsplatser hos företagen och behöriga sökande.

Godkännande av lärlingsplatser och antagning av elever

10 § En lärlingsplats hos ett företag får av skolstyrelsen godkännas
för gymnasial lärlingsutbildning endast om företaget bedöms kunna
fullgöra erforderliga åtaganden beträffande utbildningen och arbets-
och utbildningsförhållandena i övrigt är tillfredsställande.

Om en lärlingsplats inte har inrättats efter lokal överenskommelse
mellan företaget och den närmast berörda lokala
arbetstagarorganisationen, skall skolstyrelsen bereda närmast berörda
arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer inom branschen tillfälle
att yttra sig. I ett sådant fall skall yttrande dessutom inhämtas från
berört yrkesråd, om sådant finns.

Om någon av organisationerna underkänner lärlingsplatsen, får
skolstyrelsen godkänna den endast om det finns särskilda skäl.

11 § Elever i gymnasial lärlingsutbildning antas av skolstyrelsen.
Dess beslut i ett sådant ärende får inte överklagas.

12 § Följande förutsättningar skall vara uppfyllda för att en sökande
skall antas som elev.

1. Sökanden hör till elevområdet. Om någon skall kyrkobokföras inom
elevområdet men detta ännu inte har hunnit ske, skall han likställas
med en sökande som hör till elevområdet.

2. Sökanden har fullgjort sin skolplikt.

3. Sökanden har eller får, om han antas som elev, anställning hos ett
företag inom det geografiska område som bildar elevområdet.
Skolstyrelsen får även godta anställning hos företag utanför detta
område.

4. Skolstyrelsen har godkänt lärlingsplatsen för gymnasial
lärlingsutbildning.

5. Företaget har, för det fall att sökanden antas som elev, gentemot
skolstyrelsen utfäst sig att ge sökanden den ledighet från
anställningen som föreskrifterna för utbildningen förutsätter och att
lämna den medverkan som behövs för att kontroll från
skolmyndigheternas sida enligt bestämmelserna i detta kapitel skall
kunna utövas.

6. Företaget kan antas vara i stånd att fullgöra sitt åtagande i det
aktuella fallet.

7. Skolstyrelsen och företaget är överens om ersättningen till
företaget.

8. Sökanden kan antas ha förutsättningar att tillgodogöra sig
utbildningen.

13 § Om intagningsplatser inte finns för alla behöriga sökande, skall
företräde ges åt dem som är under 18 år eller fyller 18 år det
kalenderhalvår utbildningen startar. Skolstyrelsen får dock göra
undantag till förmån för en äldre sökande, om speciella omständigheter
föreligger.

I övrigt bestäms företrädet mellan de sökande enligt föreskrifter som
skolöverstyrelsen meddelar.

Utbildningens förläggning m.m.

14 § Gymnasial lärlingsutbildning anordnas under 40 veckor av
redovisningsåret, fördelade på två terminer som normalt skall
sammanfalla med höstterminen och vårterminen av läsåret i
gymnasieskolan.

Verksamhet i anställningen utanför terminerna utgör inte gymnasial
lärlingsutbildning.

15 § Utbildningstiden vid och utanför företaget under en vecka skall
normalt till omfattning och förläggning sammanfalla med den ordinarie
arbetstiden i anställningen. Det förutsätts därvid att anställningen
avser heltid.

16 § Bestämmelserna om friluftsdagar och lovdagar i 2 kap. 12 och 13
§§ gäller inte elever i gymnasial lärlingsutbildning.

Utbildningens innehåll m.m.

17 § Gymnasial lärlingsutbildning meddelas i form av grundutbildning,
som syftar till att ge eleven de grundläggande kunskaper och
färdigheter som behövs för att kunna börja utöva yrket i fråga.

Utbildning utöver grundutbildningen (färdigutbildning) kan inte
meddelas i form av gymnasial lärlingsutbildning.

18 § Gymnasial lärlingsutbildning anordnas vid sidan av linjerna och
specialkurserna.

Viss gymnasial lärlingsutbildning kan även ingå som en del av
utbildningen på en linje eller specialkurs, om skolöverstyrelsen
medger det för studievägen i fråga. Beträffande sådan gymnasial
lärlingsutbildning meddelar skolöverstyrelsen de särskilda
föreskrifter som behövs med hänsyn till samordningen med studievägens
övriga delar. Sådana föreskrifter får innebära avvikelser från
bestämmelserna i detta kapitel.

19 § Gymnasial lärlingsutbildning får anordnas enligt 18 § första
stycket endast om utbildning för yrket normalt inte kan erhållas på
linje eller specialkurs.

20 § Gymnasial lärlingsutbildning skall läggas upp individuellt
utifrån ramkursplaner för olika yrkesområden eller motsvarande.

Om inte särskilda skäl föranleder annat, skall utbildningen, förutom
nödvändig arbetsteknik och fackteori för yrket, innehålla vissa
kompletterande utbildningsinslag.

21 § Utbildning i nödvändig arbetsteknik och fackteori för yrket
skall ombesörjas av företaget.

Skolstyrelsen kan dock låta en elev få viss sådan utbildning på annat
sätt, om särskilda skäl föreligger.

22 § Innehållet i, omfattningen av och formen för kompletterande
utbildningsinslag skall bestämmas av skolstyrelsen med hänsyn till
elevens behov och intresse samt
till de praktiska förutsättningarna.

Innehållet skall normalt bestå i förkovran i ett allmänt ämne, såsom
svenska, engelska eller matematik, studier i ett yrkesämne eller
arbetslivs- och samhällsorientering eller en kombination av flera
sådana moment.

Kompletterande utbildningsinslag får för ett utbildningsår räknat inte
ha större omfattning än som är normalt för undervisningen i allmänna
ämnen under en årskurs på yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan.

De kompletterande utbildningsinslagen kan förläggas till skola eller
företag eller anordnas på annat sätt.

23 § Utbildningsinslag som avses i 21 § andra stycket och 22 § får
anordnas i form av vanlig ämnesundervisning i gymnasieskolan inom
ramen för redan tillgängliga timresurser för sådan undervisning. De
får anordnas i form av en kurs i komvux, om eleven kan få plats i en
redan befintlig undervisningsgrupp eller i en kurs som genom elever i
gymnasial lärlingsutbildning når upp till det antal elever som krävs
för att undervisning skall få starta.

Sådana utbildningsinslag får slutföras även efter det att utbildningen
hos företaget har avslutats.

Ramkursplaner och individuella kursplaner

24 § Ramkursplaner för varje yrkesområde eller motsvarande fastställs
av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av
skolöverstyrelsen.

Skolöverstyrelsen skall före sitt beslut samråda med arbetsmarknadens
parter.

25 § I ramkursplanen skall mål och huvudmoment anges. Stor frihet
skall ges att utforma lärlingsutbildningen med hänsyn till lokala
förhållanden och till de enskilda företagen och enskilda eleverna.

26 § För varje elevs gymnasiala lärlingsutbildning fastställer
skolstyrelsen en individuell kursplan. Förslag till sådan skall
utarbetas i samverkan mellan företrädare för skolan, företaget, den
lokala fackliga organisationen och andra som har kompetens på
yrkesområdet i fråga. Skolstyrelsen skall i ärendet inhämta yttrande
från berört yrkesråd, om sådant finns.

I den individuella kursplanen skall med utgångspunkt i ramkursplanen
anges

1. utbildningens mål med närmare uppgifter om vilka kunskaper och
färdigheter utbildningen skall ge,

2. utbildningens längd,

3. den huvudsakliga uppläggningen av utbildningen.

Utbildningsbevis och betyg

27 § Rektor skall utfärda utbildningsbevis över fullgjord gymnasial
lärlingsutbildning.

Utbildningsbeviset skall innehålla uppgifter om den gymnasiala
lärlingsutbildningens längd och art. I utbildningsbeviset skall också
anges i vilket företag eleven har fått utbildning. Vidare skall
kompletterande utbildningsinslag anges.

I utbildningsbeviset skall ingå betyg från företaget enligt 28 §. Om
eleven har deltagit i utbildning utanför företaget med stöd av 21 §
andra stycket eller 22 § skall i utbildningsbeviset också ingå de
betyg som kan ha meddelats enligt föreskrifterna för sådan
utbildning.

28 § Betyget från företaget skall utgöra en helhetsbedömning av de
kunskaper och färdigheter som eleven har uppnått i lärlingsutbildning
hos företaget.

Som betyg används någon av siffrorna 1--5. Högsta betyg är siffran 5.
Siffran 3 anger normal prestation.

Om en elev inte har uppnått de kunskaper och färdigheter som
utbildningen hos företaget syftar till, sätts inte betyg.

Tillsyn m.m.

29 § För kontakterna med skolan bör företaget ha en särskild
kontaktperson.

30 § Genom lokalt skyddsombud eller på annat sätt skall kunna bevakas
att arbetsmiljön för eleven är tillfredsställande.

31 § Skolstyrelsen svarar för tillsyn över den gymnasiala
lärlingsutbildningen hos företagen och skall även i övrigt följa hur
denna utbildning bedrivs och utfaller.

Skolstyrelsen skall se till att lämpliga åtgärder vidtas för samverkan
mellan gymnasieskolan eller, i fall som avses i 2 § andra stycket,
komvux och de företag som tar emot elever för gymnasial
lärlingsutbildning. Därvid skall beaktas att de som handleder eleverna
i företagen bör beredas möjligheter till kontakter med skolan och
lärarna där.

Personal

32 § Skolledare och biträdande skolledare skall ha de uppgifter i
fråga om gymnasial lärlingsutbildning som skolstyrelsen bestämmer. Den
omedelbara ledningen från skolans sida skall dock alltid ankomma på
rektor för den skolenhet till vilken den gymnasiala
lärlingsutbildningen har knutits.

33 § Skolstyrelsen bestämmer vilken personal som skall anlitas
i fall där utbildningsinslag som avses i 21 § andra stycket eller 22 §
inte anordnas inom ramen för vanlig ämnesundervisning i gymnasieskolan
eller inom ramen för en kurs i komvux.

Om den som är anställd på en statligt reglerad tjänst som
syofunktionär eller som lärare i en skolform i kommunen eller vid
skolväsendet i kommunen åtar sig att medverka i ett sådant fall,
inräknas medverkan i tjänsten.

Elevs frånvaro

34 § En elev får av företaget beviljas ledighet med verkan även för
den gymnasiala lärlingsutbildningen där.

Från gymnasial lärlingsutbildning utanför företaget får eleven
beviljas ledighet av rektor.

35 § Om en elev är borta från utbildningen i företaget mer än tio
dagar av den tid som är avsatt för utbildningsåret, skall företaget
anmäla detta till skolan i den ordning som skolstyrelsen bestämmer.

Skolstyrelsen bestämmer efter samråd med företaget om och i vad mån
frånvarotid skall tas igen genom förlängning av utbildningstiden.

Utbildningens upphörande i förtid

36 § En elevs gymnasiala lärlingsutbildning upphör, om anställningen
upphör.

37 § Oberoende av att anställningen består kan skolstyrelsen förklara
att elevens gymnasiala lärlingsutbildning skall upphöra om

1. eleven inte kan tillgodogöra sig utbildningen eller missköter sig i
denna eller

2. företaget inte fullgör sitt åtagande i fråga om utbildningen
gentemot skolstyrelsen.

Skolstyrelsens beslut enligt denna paragraf får överklagas hos
skolöverstyrelsen. Dennas beslut i en sådan fråga får inte
överklagas.

Statsbidrag

38 § Varje kommun som anordnar gymnasial lärlingsutbildning har rätt
till statsbidrag.

Bidraget beräknas med utgångspunkt i det belopp per elev och lärotimme
hos företaget, som skolöverstyrelsen för varje redovisningsår
bestämmer för gymnasial lärlingsutbildning för berörda yrke med
ledning av det belopp som fastställs för
närmast jämförliga inbyggda utbildning enligt 18 kap. 7 §.

För varje elev och vecka under vilken eleven har deltagit i
grundutbildning inom ramen för två utbildningsår har kommunen rätt att
få bidrag med belopp som motsvarar 30 lärotimmar.

39 § Statsbidraget är avsett för den ersättning som kommunen betalar
företaget för utbildningsplatsen där.

Upp till en tiondel av bidraget får dock användas för

1. utbildningsinslag som avses i 21 § andra stycket och 22 § och som
inte anordnas på sätt som avses i 23 §,

2. samverkan mellan gymnasieskolan eller, i fall som avses i 2 § andra
stycket, komvux och företag med gymnasial lärlingsutbildning samt

3. tillsyn över och uppföljning av den gymnasiala
lärlingsutbildningen.

40 § Kommunen får rekvirera statsbidrag för gymnasial
lärlingsutbildning månadsvis i efterskott. Rekvisition skall göras
senast den 1 september närmast efter redovisningsårets slut.

Rekvisitionerna skall ges in till länsskolnämnden som beslutar om
bidraget. Nämndens beslut får överklagas hos skolöverstyrelsen. Dennas
beslut får inte överklagas.

Bidraget betalas ut av skolöverstyrelsen.

Interkommunal ersättning

41 § Om en kommun för gymnasial lärlingsutbildning har tagit emot en
elev som inte är kyrkobokförd i kommunen och för elevens deltagande
har haft kostnader som inte täcks av statsbidrag, är kommunen
berättigad till ersättning för sådana kostnader. Detta gäller dock
inte om eleven skall kyrkobokföras i kommunen, men det inte hunnit
ske.

Ersättningen skall betalas av den kommun i vilken eleven är
kyrkobokförd.

42 § I händelse av tvist mellan kommunerna om rätten till ersättning
eller om ersättningens storlek, skall frågan avgöras av
länsskolnämnden i det län dit den kommun som anordnar utbildningen
hör.

Länsskolnämndens beslut i ärenden enligt denna paragraf får överklagas
hos skolöverstyrelsen. Dennas beslut i sådana ärenden får inte
överklagas.

20 kap. Särskilda bestämmelser

Timresurser

1 § Resurser som relateras till antalet elever skall beräknas på
grundval av det faktiska antalet även i fall där länsskolnämnden med
stöd av 3 kap. 26 § tredje stycket har medgett undantag från
föreskrift om lägsta antal elever för start av viss undervisning och i
fall där styrelsen för skolan med stöd av 3 kap. 27 § har beslutat att
undervisningen skall fortsätta trots att antalet elever har sjunkit
under det tal som gäller för start av undervisningen enligt föreskrift
eller länsskolnämndens medgivande.

2 § Extra elever och specialelever berättigar inte skolhuvudmannen
till ytterligare resurser.

3 § Beräkning av resurser för den enskilde skolhuvudmannen skall utgå
från att ingen elev har vare sig utökad eller mindre studiekurs.

4 § Inga extra resurser beräknas för fall där en undervisningsgrupp
bildas för att ge undervisning i ett visst ämne åt elever i förlängd
undervisning enligt 7 kap. 29 § eller för elever i gymnasial
lärlingsutbildning.

Statsbidrag

5 § Om en rekvisition av statsbidrag som avses i denna förordning
kommer in för sent, får rekvisitionen ändå prövas, om det finns
särskilda skäl.

6 § I skolhuvudmannens räkenskaper skall de belopp som rör inbyggd
utbildning och motsvaras av särskilt statsbidrag till sådan utbildning
redovisas särskilt. Detsamma gäller i fråga om gymnasial
lärlingsutbildning.

7 § Varje skolhuvudman är skyldig att på begäran av länsskolnämnden
lämna de uppgifter och det verifikationsmaterial som behövs för
nämndens granskning i fråga om statsbidrag.

Länsskolnämnder och skolhuvudmän är skyldiga att på begäran av
skolöverstyrelsen eller riksrevisionsverket lämna de uppgifter och det
verifikationsmaterial som behövs för myndighetens granskning i fråga
om statsbidrag.

8 § Åsidosätter skolhuvudman vad som enligt lag eller annan
författning åligger skolhuvudmannen i fråga om gymnasieskolan, får
skolöverstyrelsen efter anmälan av länsskolnämnden besluta, att högst
tio procent av statsbidrag som avses i denna förordning skall hållas
inne i avvaktan på rättelse. Vinns inte rättelse, får
skolöverstyrelsen förordna att det innehållna beloppet skall dras av
från statsbidraget. Ett sådant beslut får överklagas hos regeringen.

Till 5 och 7 kap.

9 § De timplaner, som har fastställts av skolöverstyrelsen,
länsskolnämnden eller styrelsen för skolan före utgången av juni 1987
enligt då gällande bestämmelser, skall av samma myndighet snarast
anpassas till de bestämmelser som gäller från och med den 1 juli 1987.

Föreskrifter om klass- och gruppdelningar i timplanerna saknar verkan
efter utgången av juni 1987, om inte annat följer av 13 §. Förordning
(1987:71).

10 § Påbyggnadsutbildningar, vilkas utformning skolöverstyrelsen eller
en länsskolnämnd har fastställt före den 1 juli 1986, får intill
utgången av juni 1989 anordnas i sin utformning vid utgången av juni
1986 utan hinder av 5 kap. 15 § första stycket och 7 kap. 8 och 19 §§.
Förordning (1987:71).

Till 9 kap.

11 § För påbyggnadsutbildningar, vilkas utformning skolöverstyrelsen
eller en länsskolnämnd har fastställt före den 1 juli 1986, får utan
hinder av 9 kap. 9 i § för undervisning intill utgången av juni 1989
beräknas allmänna timresurser som motsvarar timunderlaget, inbegripet
timmar för delning av klass, enligt timplanen i dess utformning vid
utgången av juni 1986. Förordning (1987:71).

12 § Om en årskurs av en linje eller helårig specialkurs eller första
årskursen av en treterminskurs har startat i början av vårterminen 1987,
skall beräkning av allmänna timresurser för undervisning under
redovisningsåret 1987/88 göras med utgångspunkt i elevantal och andra
förhållanden den 15 september 1987 enligt 9 kap. 12 b § 1--4.

Om i annat fall en årskurs av en helårig specialkurs eller första
årskursen av en treterminskurs har startat före den 1 juli 1987 och
avslutas under redovisningsåret 1987/88 skall beräkning av allmänna
timresurser för undervisning under redovisningsåret göras med
utgångspunkt i förhållandena den femte undervisningsdagen under
redovisningsåret enligt 9 kap. 12 c §. Detsamma gäller om tredje
terminen av en treterminskurs, en halvlång specialkurs eller en
enterminskurs har startat före och avslutas efter den 1 juli 1987.

Om en kort specialkurs har startat före och avslutas efter den 1 juli
1987, skall allmänna timresurser för undervisning under redovisningsåret
1987/88 göras med utgångspunkt i förhållandena den femte
undervisningsdagen redovisningsåret enligt 9 kap. 17 §. Förordning
(1987:71).

Till 14 kap.

13 § Om en sommarkurs för invandrarungdom startar före och avslutas
efter den 1 juli 1987, skall de vid kursens början gällande
bestämmelserna om timunderlag för undervisning och statsbidrag tillämpas
på hela kursen. Förordning (1987:71).


Bilaga 1

Resurser som beräknas för årskurserna 1--3 av de tre- och fyraåriga
linjerna

A Skolhuvudmän som tillämpar reguljära timplaner

För varje skolhuvudman och redovisningsår beräknas resurser enligt
följande.

Grundresurs

25,7 lärarveckotimmar för var och en av årskurserna 1, 2 och 3 oberoende
av antalet linjer (totalt 77,1 lärarveckotimmar)

Tilläggsresurser

1,32 lärarveckotimmar per elev i årskurs 1
1,38 lärarveckotimmar per elev i årskurs 2
1,35 lärarveckotimmar per elev i årskurs 3

B Skolhuvudmän som tillämpar alternativa timplaner

För varje skolhuvudman och redovisningsår beräknas resurser enligt
följande.

Grundresurs

25,9 lärarveckotimmar för var och en av årskurserna 1, 2 och 3
oberoende av antalet linjer (totalt 77,7 lärarveckotimmar)

Tilläggsresurser

1,29 lärarveckotimmar per elev i årskurs 1
1,41 lärarveckotimmar per elev i årskurs 2
1,37 lärarveckotimmar per elev i årskurs 3

Förordning (1987:71).

Bilaga 2

Resurser som beräknas för årskurs 1 av de tvååriga linjerna när
undervisningen startar på höstterminen

För varje skolhuvudman och redovisningsår beräknas resurser enligt
följande.

A För linjerna Ek, Mu, So och Te samt för gemensamma ämnen på

andra tvååriga linjer

Grundresurs

13,7 lärarveckotimmar oberoende av antalet linjer

Tilläggsresurser

linje    lärarveckotimmar per elev

Ek       1,48
Mu       4,11
So       1,53
Te       1,63

Ba       0,47
Be       0,47
Dk       0,47
Du       0,58
Ep       1,06
Et       0,47
Fo       0,47
Hk       0,70
Jo       0,50
Ko       0,67
Li       0,47
Pr       0,47
Sb       0,48
Ss       0,53
Td       0,49
Tr       0,47
Ve       0,47
Vd       0,51

B För linjespecifika ämnen på vissa linjer

Grundresurser

linje    lärarveckotimmar per klass

Ba       27
Be       27
Dk       26
Du       23
Ep       12
Et       27
Fo       27
Hk       21
Jo       27
Ko       21
Li       27
Pr       27
Sb       27
Ss       15
Td       27
Tr       27
Ve       27
Vd       13 gren för barna- och ungdomsvård (Bu)
         14 gren för hälso- och sjukvård (Hs)
         14 gren för hälso- och sjukvård samt åldringsvård (Hv)

Tilläggsresurser

linje    lärarveckotimmar för 30-klasser

Dk       8 per klass med minst 17 elever
Du       4 per klass med 12--16 elever
        16 per klass med 17--24 elever
        20 per klass med minst 25 elever
Ep      12 per klass med minst 17 elever
Hk      10 per klass med minst 17 elever
Jo      13 per klass med 16--23 elever
        26 per klass med minst 24 elever
Ko      13 per klass med minst 17 elever på konsumentekonomisk
        gren (Kg)
        15 per klass med minst 17 elever på textil gren (Tx)
Sb      15 per klass med 12--16 elever
        20 per klass med 17--18 elever
        35 per klass med 19--27 elever
        50 per klass med minst 28 elever
Ss       9 per klass med minst 17 elever
Td      13 per klass med 16--23 elever
        26 per klass med minst 24 elever
Vd       4 per klass med minst 17 elever på gren Bu
         4 per klass med 17--22 elever på gren Hs
        7,5 per klass med minst 23 elever på gren Hs
         6 per klass med 17--22 elever på gren Hv
         8 per klass med minst 23 elever på gren Hv
Förordning (1987:71).


Bilaga 3

Resurser som beräknas för årskurs 2 av de tvååriga linjerna när
undervisningen startar på höstterminen

För varje skolhuvudman och redovisningsår beräknas resurser enligt
följande.

A För linjerna Ek, Mu, So och Te samt för gemensamma ämnen på

andra tvååriga linjer

Grundresurs

12,0 lärarveckotimmar oberoende av antalet linjer

Tilläggsresurser

linje    lärarveckotimmar per elev

Ek       1,48
Mu       4,72
So       1,50
Te       2,07

Ba       0,36
Be       0,36
Dk       0,37
Du       0,60
Ep       0,87
Et       0,36
Fo       0,36
Hk       0,44
Jo       0,40
Ko       0,58
Li       0,36
Pr       0,36
Sb       0,46
Ss       0,42
Td       0,38
Tr       0,36
Ve       0,36
Vd       0,38

B För linjespecifika ämnen på vissa linjer

Grundresurser

linje    lärarveckotimmar per klass

Ba       32
Be       32
Dk        9
Du       24
Ep       15
Et       32
Fo       32
Hk       12
Jo       32
Ko       23
Li       32
Pr       32
Sb       32
Ss       14
Td       32
Tr       32
Ve       32
Vd       15

Tilläggsresurser

linje    lärarveckotimmar för 30-klasser

Dk       6 per klass med minst 17 elever på gren för distribution (Di)

         2 per klass med minst 17 elever på gren för kontor (Kt) utan
        variant
         3 per klass med minst 17 elever på gren Kt siffervarianten
         (Si)
         1 per klass med minst 17 elever på gren Kt skrivvarianten
         (Sk)
Du       6 per klass med 12--16 elever på gren för eldriftteknik (Ed)
        eller gren för fartygsteknik (Ft)
        17 per klass med 17--24 elever på gren Ed eller Ft
        23 per klass med minst 25 elever på gren Ed eller Ft
         7 per klass med 12--16 elever på gren för energiteknik (En)
        19 per klass med 17--24 elever på gren En
        26 per klass med minst 25 elever på gren En
Ep      15 per klass med minst 17 elever
Fo      32 per klass med minst 9 elever på gren för transportteknik
        (Ts)
Hk       4 per klass med minst 17 elever
Jo      19 per klass med 16--23 elever
        38 per klass med minst 24 elever
Ko      14 per klass med minst 17 elever på gren Kg
        15 per klass med minst 17 elever på gren Tx
Sb      17 per klass med 12--16 elever
        26 per klass med 17--18 elever
        43 per klass med 19--27 elever
        60 per klass med minst 28 elever
Ss       8 per klass med minst 17 elever
Td      17 per klass med 16--23 elever
        34 per klass med minst 24 elever
Vd       2 per klass med minst 17 elever på gren Bu
         2,5 per klass med 17--22 elever på gren Hs
         6 per klass med minst 23 elever på gren Hs
         6 per klass med 17--22 elever på gren Hv
         7 per klass med minst 23 elever på gren Hv
Förordning (1987:71).

Bilaga 4

Resurser som beräknas för B-klasser på tvååriga linjer

För varje skolhuvudman och redovisningsår beräknas resurser för
linjespecifika ämnen på linjerna Ba, Be, Et, Fo, Ko, Pr, Ss, Tr och Ve
enligt följande.

Grund- och tilläggsresurser


linje           lärarveckotimmar per B-klass

Ba              37
Be              37
Et              41
Fo              37
Ko gren Kg      36
Pr              50
Ss              23
Tr              36
Ve              37
Förordning (1987:71).


Bilaga 5

Resurser som beräknas för sociala servicelinjen och vårdlinjen när
undervisningen i en årskurs startar på vårterminen

För varje skolhuvudman beräknas resurser för varje termin enligt
följande.

A
Linje Ss

A 1 För gemensamma ämnen

tilläggsresurser

0,36 lärarveckotimmar per elev i årskurs 1
0,33 lärarveckotimmar per elev i årskurs 2

A 2 För linjespecifika ämnen

grundresurser

7,5 lärarveckotimmar per klass i årskurs 1
7 lärarveckotimmar per klass i årskurs 2

tilläggsresurser för 30-klasser

4,5 lärarveckotimmar per klass med minst 17 elever i årskurs 1
4 lärarveckotimmar per klass med minst 17 elever i årskurs 2

B Linje Vd

B 1 För gemensamma ämnen

tilläggsresurser

0,30 lärarveckotimmar per elev i årskurs 1
0,24 lärarveckotimmar per elev i årskurs 2

B 2 För linjespecifika ämnen

grundresurser

årskurs 1

6,5 lärarveckotimmar per klass av gren Bu
7 lärarveckotimmar per klass av gren Hs eller Hv

årskurs 2

7,5 lärarveckotimmar per klass

tilläggsresurser för 30-klasser

årskurs 1

2 lärarveckotimmar per klass med minst 17 elever på gren Bu
2 lärarveckotimmar per klass med 17--22 elever på gren Hs
4 lärarveckotimmar per klass med minst 23 elever på gren Hs
3 lärarveckotimmar per klass med 17--22 elever på gren Hv
4 lärarveckotimmar per klass med minst 23 elever på gren Hv

årskurs 2

1 lärarveckotimme per klass med minst 17 elever på gren Bu
1 lärarveckotimme per klass med 17--22 elever på gren Hs
3 lärarveckotimmar per klass med minst 23 elever på gren Hs
3 lärarveckotimmar per klass med 17--22 elever på gren Hv
3,5 lärarveckotimmar per klass med minst 23 elever på gren
Hv
0,5 lärarveckotimme per klass med minst 17 elever på gren för
psykiatrisk vård (Ps)
Förordning (1987:71).


Bilaga 6

Grunder för beräkning av resurser för årskurserna 1 och 2
av helåriga specialkurser

För varje skolhuvudman och redovisningsår beräknas resurser
för årskurserna 1 och 2 av andra helåriga specialkurser än
påbyggnadsutbildningar och LA-kurser enligt följande, om
undervisningen i årskursen startar i början av höstterminen.


A För årskurs 1

Samläsbara ämnen

För årskurs 1 i specialkurser med samläsbara ämnen beräknas dels 2
lärarveckotimmar för varje klass, dels lärarveckotimmar per elev enligt
följande.


timplanens veckotimmar  lärarveckotimmar per elev
i samläsbara ämnen

1--4                            0,1
5--8                            0,3
9--12                           0,5
lägst 13                        0,7

Kursspecifika ämnen

För varje klass av årskurs 1 av en specialkurs beräknas för
kursspecifika ämnen lärarveckotimmar som motsvarar antalet kursspecifika
timmar för eleverna enligt timplanen för denna årskurs av specialkursen.

Dessutom skall vid behov beräknas ett antal ytterligare lärarveckotimmar
för möjlighet till delning av klassen för viss undervisning. En
utgångspunkt skall därvid vara principerna för beräkning av
tilläggsresurser för linjespecifika ämnen i årskurs 1 av tvååriga linjer
i bilaga 2.

B För årskurs 2

Samläsbara ämnen

För årskurs 2 i specialkurser med samläsbara ämnen beräknas dels 2
lärarveckotimmar för varje klass, dels lärarveckotimmar per elev enligt
följande.

timplanens veckotimmar          lärarveckotimmar per elev
i samläsbara ämnen

1--4                                    0,13
5--8                                    0,35
lägst 9                                 0,57


Om timplanen har minst 3 veckotimmar i ämnet svenska i årskursen
beräknas ytterligare 0,04 lärarveckotimme per elev.

Kursspecifika ämnen

För varje klass av årskurs 2 av en specialkurs beräknas för
kursspecifika ämnen lärarveckotimmar som motsvarar antalet kursspecifika
timmar för eleverna enligt timplanen för denna årskurs av specialkursen.

Dessutom skall vid behov beräknas ett antal ytterligare lärarveckotimmar
för möjlighet till delning av klassen för viss undervisning. En
utgångspunkt skall därvid vara principerna för beräkning av
tilläggsresurser för linjespecifika ämnen i årskurs 2 av tvååriga linjer
i bilaga 3.
Förordning (1987:71).

Bilaga 7

Uppdelning på timmar av olika slag

A Tre- och fyraåriga linjer

Det sammanlagda antalet lärarveckotimmar som beräknas för årskurserna
1--3 av de tre- och fyraåriga linjerna enligt bilaga 1 skall fördelas
enligt följande.

a-timmar        86 procent
b-timmar        1 procent
d-timmar        13 procent

B Linjerna Ek, Mu, So och Te samt gemensamma ämnen på andra
tvååriga linjer

Det sammanlagda antalet lärarveckotimmar som beräknas för linjerna Ek,
Mu, So och Te samt för gemensamma ämnen på andra tvååriga linjer enligt
p kt A i bilagorna 2 och 3 eller r enligt p punkterna A 1 och B 1 i
bilaga 5 skall fördelas enligt följande.

a-timmar        78 procent
b-timmar        1 procent
c-timmar        3 procent
d-timmar        18 procent

C Linjespecifika ämnen på vissa linjer

De lärarveckotimmar som beräknas för linjespecifika ämnen på angivna
tvååriga linjer enligt punkt B i bilagorna 2 och 3 eller punkterna A 2
och B 2 i bilaga 5 skall fördelas enligt följande.


linje                                   procent

                a-timmar        b-timmar        c-timmar        d-timmar


Ba              --              --              --              100
Be              --              --              --              100
Dk              24              --              60              16
Du              --              86              --              14
Ep              --              --              100             --
Et              --              --              --              100
Fo              --              --              --              100
Hk              4               81              --              15
Jo              22              --              --              78
Ko
gren Kg         3               --              90              7
gren Tx         --              --              22              78
Li              --              --              --              100
Pr              --              --              --              100
Sb              5               --              --              95
Ss              8               --              92              --
Td              24              --              --              76
Tr              --              --              --              100
Vd
gren Bu         15              3               76              6
gren Hs         3               19              78              --
gren Hv         7               19              68              6
Ve              --              --              --              100

D B-klasser på tvååriga linjer

De lärarveckotimmar som beräknas för linjespecifika ämnen i B-klasser
enligt bilaga 4 skall för linjerna Ko och Ss anses som c-timmar och för
övriga linjer anses som d-timmar.


E Specialklasser på linjer

De lärarveckotimmar som beräknas för specialklasser på linjer
skall fördelas enligt grunderna i punkterna A--C.

F Speciella ändamål

De lärarveckotimmar som beräknas för angivna ändamål skall
anses som timmar av följande slag.

ändamål                                                         timslag

stödundervisning m. m. i vissa specialkurser enligt 9 kap.
9 k §                                                           a-timmar

lågfrekventa moderna språk och grekiska enligt 9 kap.
10 §                                                               a-timmar

specialidrott enligt 9 kap. 11 §                                c-timmar

frivillig undervisning i idrott enligt 9 kap. 11 a §            d-timmar

Förordning (1987:71).