Förordning (1996:380) med kammarrättsinstruktion

Organisation m.m.

1 § I varje kammarrätt finns en kammarrättspresident. I 
kammarrätterna finns också kammarrättslagmän, kammarrättsråd 
tillika vice ordförande på avdelning, kammarrättsråd, 
kammarrättsassessorer, adjungerade råd, andra adjungerade 
ledamöter, kammarrättsfiskaler och andra anställda.

Om inte något annat anges ska det som föreskrivs i denna 
förordning om kammarrättsråd också tillämpas på kammarrättsråd 
tillika vice ordförande på avdelning. Förordning (2019:365).

2 § Kammarrättspresidenten är administrativ chef för
kammarrätten. Kammarrättspresidenten ansvarar för verksamheten
och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande
rätt och de förpliktelser som följer av Sveriges medlemskap i
Europeiska unionen samt att kammarrätten hushållar väl med
statens medel. Förordning (2007:1087).

2 a § Kammarrättspresidenten är skyldig att vid kammarrätten
genomföra den interna styrning och kontroll som Domstolsverket
ansvarar för enligt förordningen (2007:1073) med instruktion
för Domstolsverket. Förordning (2007:1087).

3 § Vid var och en av kammarrätterna finns det antal
avdelningar som kammarrätten bestämmer samt en administrativ
enhet. För den administrativa enheten finns en chef. Förordning
(1998:1803).

4 § En avdelning består av ordinarie ledamöter, 
kammarrättsassessorer, adjungerade råd eller andra adjungerade 
ledamöter, kammarrättsfiskaler och annan personal enligt vad 
kammarrätten bestämmer.

Kammarrätten delar in ledamöterna till tjänstgöring på 
avdelningarna för en viss tidsperiod. Förordning (2019:365).

4 a § En nämndeman som har utsetts för tjänstgöring i
domstolen ska genomgå introduktionsutbildning innan
tjänstgöringen påbörjas.

Om en nämndeman har genomgått introduktionsutbildningen ska
han eller hon genomgå repetitionsutbildning inom sex månader
efter tjänstgöringsperiodens början.

Kammarrätten ska, efter samråd med Domstolsverket, ansvara
för att nämndemännen ges introduktions- och
repetitionsutbildning och regelbunden information.
Förordning (2014:1355).

5 § Chef för en avdelning är kammarrättspresidenten eller 
en kammarrättslagman. Om det på en avdelning som inte leds av 
kammarrättspresidenten finns flera kammarrättslagmän, 
bestämmer kammarrätten vem av kammarrättslagmännen som är 
chef för avdelningen. Chefen för avdelningen leder arbetet på 
denna samt delar in ledamöterna till tjänstgöring enligt vad 
kammarrätten närmare bestämmer.

Uppgifter som innefattar chefskap över ordinarie domare får 
utövas endast av kammarrättspresidenten eller en 
kammarrättslagman. Förordning (2018:429).

6 § Har upphävts genom förordning (2018:429).

7 § Chefen för avdelningen ska, enligt de riktlinjer som 
kammarrätten beslutar och enligt den utbildningsplan som 
Domstolsverket har beslutat i samråd med kammarrätterna, se 
till att kammarrättsfiskalerna får en allsidig och utvecklande 
utbildning och ge vitsord över deras tjänstgöring.

Kammarrätten ska, enligt den utbildningsplan som 
Domstolsverket har beslutat i samråd med kammarrätterna, se 
till att adjungerade råd får en utvecklande och meriterande 
tjänstgöring i kammarrätten. Kammarrätten ska också ge vitsord 
över tjänstgöringen.

För varje kammarrättsfiskal och adjungerat råd ska 
kammarrätten utse en ledamot som handledare. Den som utses 
till handledare ska ha ett särskilt intresse och i övrigt vara 
lämplig för uppdraget. Förordning (2019:365).

8 § Chefen för avdelningen skall ha en ställföreträdare som
biträder honom eller henne i arbetet. Ställföreträdare är en
lagman eller en vice ordförande.

Vice ordförandena skall enligt de anvisningar som kammarrätten
meddelar också särskilt följa rättskipningen på kammarrättens
avdelningar och verka för en enhetlig rättstillämpning.
Förordning (1998:1803).

8 a § I en arbetsordning ska kammarrätten meddela de
föreskrifter som behövs om kammarrättens organisation och
formerna för kammarrättens verksamhet.

En kammarrätt får i arbetsordningen meddela föreskrifter eller
i ett enskilt fall besluta vem som får begära in förklaringar,
upplysningar eller yttranden i administrativa ärenden.
Förordning (2007:1087).

Myndighetsförordningens tillämpning

9 § Följande föreskrifter i myndighetsförordningen (2007:515)
tillämpas på kammarrätterna:

6 § om allmänna uppgifter,

8 § om arbetsgivarpolitik,

19 § om kostnadsmässiga konsekvenser, och

21 § om myndighetens beslut.

Bestämmelserna i 19 och 21 §§ gäller dock endast i fråga om
administrativa ärenden. Förordning (2007:1087).

Fördelningen av mål

10 § Mål ska fördelas mellan de organisatoriska enheter 
som anges i arbetsordningen.

Kriterierna för fördelningen av mål ska framgå av 
arbetsordningen. Förordning (2018:429).

11 § Har upphävts genom förordning (2003:326).

12 § Har upphävts genom förordning (2003:326).

13 § Har upphävts genom förordning (2003:326).

14 § Har upphävts genom förordning (2018:429).

Handläggningen av mål

15 § För varje mål skall det vid varje tidpunkt finnas en
ansvarig domare.

Den närmare ansvarsfördelningen skall framgå av
arbetsordningen. Ansvarsfördelningen skall ordnas så att
ansvaret skall kunna utövas på ett effektivt sätt.
Förordning (2003:326).

16 § En enskild domare får vidta åtgärder för beredningen av
målen. Han eller hon får dock inte

1. avvisa utredning, eller

2. vidta åtgärder som avses i 34 § första stycket 1-6
förvaltningsprocesslagen (1971:291).

Domaren får besluta om avskrivning av mål efter återkallelse.

Om det finns särskilda skäl skall domaren till avdelningen
hänskjuta en fråga som han eller hon är behörig att pröva.
Förordning (2003:326).

17 § Kammarrätten får förordna den som har tillräcklig 
kunskap och erfarenhet och som är anställd vid en allmän 
förvaltningsdomstol, en allmän domstol eller en hyresnämnd 
att på eget ansvar bereda mål eller ärenden på de sätt som 
anges i 16 § första stycket. Ett förordnande för en 
domstolssekreterare får dock inte avse frågor om offentligt 
biträde eller rättshjälp.

Förordnanden enligt första stycket får inte avse mål eller 
ärenden som kräver särskild kunskap eller erfarenhet. Om en 
fråga som kräver särskild kunskap eller erfarenhet uppkommer 
ska den som är ansvarig för beredningen genast anmäla frågan 
för den ansvariga domaren. Detsamma gäller en fråga som bör 
hänskjutas till avdelningen. Kammarrätten meddelar 
ytterligare anvisningar om när en sådan anmälan ska göras.
Förordning (2017:549).

18 § Kammarrätten får förordna den som har tillräcklig 
kunskap och erfarenhet och som är anställd vid en allmän 
förvaltningsdomstol, en allmän domstol eller en hyresnämnd 
att på eget ansvar

1. föra dagböcker,

2. begära in handlingar från en underinstans,

3. i den utsträckning som kammarrätten bestämmer sköta sådan 
skriftväxling som följer av föreskrifter i lagar eller andra 
författningar,

4. underteckna och expediera kallelser, förelägganden och 
andra meddelanden,

5. fullgöra kammarrättens uppgifter i samband med 
delgivningar,

6. expediera domar, beslut, protokoll och andra handlingar,

7. föra de anteckningar om rättshjälpskostnader som har 
föreskrivits,

8. utfärda lagakraft- och diariebevis,

9. fullgöra uppgifter enligt förordningen (2003:234) om tiden 
för tillhandahållande av domar och beslut, m.m. och 
avgiftsförordningen (1992:191),

10. besluta om ersättning enligt förordningen (1982:805) om 
ersättning av allmänna medel till vittnen, m.m., och om 
ersättning till tolkar,

11. förvalta förskottskassan samt betala ut förskott och 
ersättningar av allmänna medel till parter, vittnen, 
sakkunniga m.fl.,

12. ta emot överklaganden av kammarrättens domar eller beslut 
och pröva om överklagandet har kommit in i rätt tid samt, om 
så är fallet, vidta de åtgärder som behövs, och

13. förordna tolk. Förordning (2017:549).

19 § Målen avgörs efter föredragning. Om en muntlig förhandling
äger rum får föredragningen begränsas.

Målen föredras av anställda som har tillräcklig kunskap och
erfarenhet. Förordning (2006:90).

20 § Ett mål skall avgöras så snart det kan ske. Ett mål eller
en fråga som har kommit upp i ett mål skall handläggas med
förtur, om målet eller frågan av någon särskild anledning bör
avgöras skyndsamt. Vilka mål som är förtursmål bestäms i
arbetsordningen.

21 § En dom eller ett beslut skall meddelas så snart det kan
ske.

Kan domen eller beslutet inte meddelas inom fyra veckor efter
föredragningen med hänsyn till målets eller frågans omfång
eller art i övrigt eller av något annat särskilt skäl, får
kammarrätten bestämma att domen eller beslutet skall meddelas
senast inom viss angiven tid. Denna får inte vara längre än som
är oundgängligen nödvändigt.

22 § Vid handläggning med två eller flera ledamöter ska 
minst en av dem vara en ordinarie domare i kammarrätt eller 
en kammarrättspresident, en kammarrättslagman eller ett 
kammarrättsråd tillika vice ordförande på avdelning som har 
anställts av regeringen för viss tid. När tre eller flera 
ledamöter deltar vid handläggning av mål ska ytterligare 
minst en ledamot vara eller ha varit ordinarie domare. Med en 
ordinarie domare jämställs här ett kammarrättsråd eller en 
rådman i en förvaltningsrätt som har anställts av regeringen 
för viss tid. Förordning (2018:429).

22 a § Vid förstärkt sammansättning i 
Migrationsöverdomstolen enligt 16 kap. 3 § utlänningslagen 
(2005:716) gäller, utöver vad som i den bestämmelsen anges om 
ordföranden, att övriga ledamöter ska vara eller ha varit 
ordinarie domare. Förordning (2018:429).

23 § Kammarrättspresidenten bör delta när kammarrätten avgör
mål, om det finns särskilda skäl med hänsyn till målets art.

24 § Chefen för avdelningen bestämmer vilka särskilda 
ledamöter i mål om fastighetstaxering som ska ingå i rätten 
med hänsyn till vilken sakkunskap som behövs i målet.
Förordning (2018:1965).

Handläggningen av administrativa ärenden

25 § Administrativa ärenden avgörs av kammarrättspresidenten.

Kammarrättspresidenten får hänskjuta ärenden till kollegium.
Förordning (2004:1212).

26 § Plenum består av kammarrättspresidenten som ordförande, 
kammarrättslagmännen, kammarrättsråden, 
kammarrättsassessorerna, de adjungerade råden och de 
adjungerade ledamöter som har förordnats för minst sex månader 
och chefen för den administrativa enheten. I plenum ingår 
också sådana kammarrättslagmän och kammarrättsråd som har 
anställts av regeringen för en viss tid. Förordning (2019:365).

27 § Kollegium består av kammarrättspresidenten som ordförande,
en eller flera kammarrättslagmän, dock högst tre, och chefen
för den administrativa enheten.

För varje annan ledamot än kammarrättspresidenten och chefen
för den administrativa enheten skall det finnas en personlig
ersättare, som träder in vid förfall för ledamoten. Ersättaren
skall vara en kammarrättslagman eller, om en sådan inte finns
att tillgå, ett kammarrättsråd tillika vice ordförande på
avdelning.

Plenum utser ledamöterna och ersättarna i kollegiet.
Ledamöterna och ersättarna skall vara anställda i kammarrätten
och tjänstgöra där. De utses för högst ett år i sänder.
Förordning (2004:1212).

28 § Har upphävts genom förordning (2004:1212).

29 § Har upphävts genom förordning (2004:1212).

30 § Administrativa ärenden skall avgöras med iakttagande av
den enskilde domarens självständighet i dömande och
rättstillämpande uppgifter.

Kammarrättspresidenten skall samråda med kollegiet innan han
eller hon avgör ärenden som avser

1. viktigare frågor om kammarrättens organisation eller
arbetsformer, eller

2. arbetsordningen.

Innan ärenden om godkännande för anställning av
kammarrättsassessorer avgörs skall samråd ske med cheferna för
de avdelningar där fiskalen under längre tid har tjänstgjort
som adjungerad ledamot. Förordning (2004:1212).

31 § Har upphävts genom förordning (2004:1212).

32 § Har upphävts genom förordning (2004:1212).

33 § Kammarrättspresidenten får uppdra åt en avdelning eller 
någon som är anställd vid en allmän förvaltningsdomstol, en 
allmän domstol, en hyresnämnd eller Rättshjälpsmyndigheten 
att i sitt ställe avgöra administrativa ärenden. En 
avdelnings sammansättning när ett administrativt ärende 
avgörs bestäms av kammarrättspresidenten. 
Förordning (2017:549).

34 § I administrativa ärenden som efter att ha hänskjutits av
kammarrättspresidenten handläggs i kollegium är kammarrätten
beslutför när minst hälften av de ledamöter som skall delta är
närvarande. Förordning (2004:1212).

35 § Administrativa ärenden som handläggs i kollegium avgörs
efter föredragning om inte kammarrättspresidenten bestämmer
något annat. Sådana ärenden föredras av den som
kammarrättspresidenten utser. Förordning (2004:1212).

Anställningar m.m.

36 § Har upphävts genom förordning (2010:1803).

37 § Bestämmelser om utnämning av kammarrättspresident, 
kammarrättslagman, kammarrättsråd tillika vice ordförande på 
avdelning och övriga kammarrättsråd finns i lagen (2010:1390) 
om utnämning av ordinarie domare.

Kammarrätten ska anmäla till Domstolsverket när det finns en 
ledig anställning som ordinarie domare som behöver 
tillsättas.

Om en kammarrättslagman, ett kammarrättsråd tillika vice 
ordförande på avdelning eller ett kammarrättsråd har 
beviljats ledighet som beräknas vara minst ett år i följd, 
anställs en vikarie genom beslut av regeringen efter förslag 
av Domarnämnden. Detsamma gäller om en sådan domare ska 
anställas för en begränsad tid för något annat än 
vikariatsändamål.

Vid tidsbegränsad anställning som vikarie för ordinarie 
domare gäller inte 5 a § lagen (1982:80) om 
anställningsskydd. Förordning (2016:1355).

37 a § Kammarrättspresidenten får förordna en ordinarie 
domare i en annan allmän förvaltningsdomstol eller i en 
allmän domstol eller ett hyresråd att tjänstgöra i 
kammarrätten, om han eller hon samtycker. Ett förordnande ges 
för viss tid eller för särskilt angivna uppgifter.
Förordning (2017:549).

38 § Andra anställningar beslutas av kammarrätten.

Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva
anställningar som chef för den administrativa enheten eller som
kammarrättsfiskal. Förordning (2001:985).

39 § Vid anställning av kammarrättsassessorer och
kammarrättsfiskaler tillämpas inte 6 och 7 §§
anställningsförordningen (1994:373).

En ansökan om anställning som kammarrättsfiskal upphör att
gälla sex månader efter den dag då den har kommit in till
kammarrätten. När en ansökan har upphört att gälla skall
sökanden underrättas om det. Förordning (2001:985).

40 § Som kammarrättsassessor får endast den anställas som har 
tjänstgjort 

1. under ett år som kammarrättsfiskal, 

2. under två år som lagman, rådman eller fiskal i 
förvaltningsrätt, och 

3. under ett år som adjungerad ledamot i kammarrätt.

En hovrättsassessor får anställas för att utföra en 
kammarrättsassessors arbetsuppgifter.

För fiskal som har tjänstgjort i domstol med administrativa 
uppgifter får hälften av den tjänstgöringstiden, upp till och 
med sex månader, jämställas med tjänstgöring som fiskal i 
förvaltningsrätt.

I andra fall än som avses i tredje stycket jämställs med 
tjänstgöring som fiskal i förvaltningsrätt upp till och med 
sex månaders tjänstgöring i annan domstol eller 
domstolsliknande nämnd under förutsättning att fiskalen har 
tjänstgjort minst ett år som kammarrättsfiskal eller 
hovrättsfiskal före den tid som han eller hon vill 
tillgodoräkna sig. Förordning (2020:959).

41 § Som kammarrättsfiskal får anställas endast den som

1. uppfyller behörighetskravet enligt förordningen (2007:386)
om kunskapsprov för behörighet som domare, m.m., och

2. förvärvat notariemeritering enligt notarieförordningen
(1990:469).

Kammarrätten får i det enskilda fallet besluta om undantag från
kravet enligt första stycket 2, om det finns särskilda skäl.

Kammarrättsfiskalen ska vara provanställd enligt lagen
(1982:80) om anställningsskydd med en prövotid om sex månader.
En kammarrättsfiskal som har fullgjort
överrättsnotarietjänstgöring enligt förordningen (1998:1238) om
försöksverksamhet vid hovrätterna och kammarrätterna ska inte
vara provanställd.

En hovrättsfiskal som har avslutat sin provanställning får
utföra en kammarrättsfiskals arbetsuppgifter.
Förordning (2008:424).

41 a § Som adjungerat råd får följande personer anställas:

1. en åklagare,

2. en lagfaren professor eller docent i ett rättsvetenskapligt 
ämne,

3. en ledamot av Sveriges advokatsamfund, eller

4. en annan lagfaren person med mångårig erfarenhet av 
kvalificerat juridiskt arbete.

Anställningen som adjungerat råd omfattar tjänstgöring i 
kammarrätten och i förvaltningsrätt.

Ett adjungerat råd ska anställas för en begränsad tid om ett 
år. Anställningen får förlängas om det finns särskilda skäl. 
Den sammanlagda anställningstiden får dock omfatta högst ett 
år och sex månader. Vid anställning som adjungerat råd gäller 
inte 5 a § lagen (1982:80) om anställningsskydd.
Förordning (2019:365).

42 § När kammarrättspresidenten är förhindrad att utöva sin
anställning eller när anställningen är ledig, utövas
anställningen av den främste av kammarrättens tjänstgörande
ordinarie ledamöter, om regeringen inte har anställt en annan
vikarie.

43 § Om en ledamot är ledig skall han eller hon i första hand
ersättas genom att arbetsuppgifterna omfördelas.

Såvitt gäller kammarrättslagmän och kammarrättsråd tillika vice
ordförande på avdelning får kammarrätten anställa en vikarie om
vikariatet beräknas vara högst ett år i följd. Som ersättare
eller vikarie anlitas eller anställs ett kammarrättsråd.

I stället för ett ledigt kammarrättsråd tjänstgör en
kammarrättsassessor. Förordning (1996:1122).

44 § Kammarrätten får förordna följande personer till 
adjungerad ledamot:

1. den som är eller har varit ordinarie domare,

2. den som är eller har varit lagman eller rådman som har 
anställts av regeringen för en viss tid,

3. den som har anställts som kammarrättsfiskal eller 
hovrättsfiskal och som därefter har tjänstgjort under 
sammanlagt minst ett år som förvaltningsrättsfiskal, 
tingsfiskal, rådman eller lagman,

4. en åklagare,

5. en lagfaren professor eller docent i ett rättsvetenskapligt 
ämne,

6. en ledamot av Sveriges advokatsamfund,

7. en annan lagfaren person med mångårig erfarenhet av 
kvalificerat juridiskt arbete, eller

8. den som förut har varit adjungerad.

Kammarrätten får för ett visst mål eller en viss 
sammanträdesdag till adjungerad ledamot förordna den som har 
tjänstgjort minst ett år som kammarrättsfiskal men som inte 
uppfyller föreskrifterna i första stycket 3, om någon behörig 
ledamot inte finns att tillgå. Förordning (2019:365).

44 a § Innan en nämndeman påbörjar en tjänstgöringsperiod i
domstolen ska kammarrätten inhämta uppgifter om honom eller
henne ur belastningsregistret enligt förordningen (1999:1134)
om belastningsregister, om det inte möter något hinder enligt
7 § lagen (1998:620) om belastningsregister. Lag (2014:908).

Tjänstgöringsskyldighet

45 § Kammarrättsassessorer är skyldiga att tjänstgöra som
justitiesekreterare i Högsta förvaltningsdomstolen, som lagman
eller rådman i förvaltningsrätt eller som ledamot i en annan
kammarrätt än den de hör till.

Kammarrättsassessorer är också i övrigt skyldiga att utföra
domaruppgifter i en förvaltningsrätt. Förordning (2010:1803).

46 § Kammarrättsfiskaler som har tjänstgjort minst ett år är
skyldiga att tjänstgöra som kammarrättsassessor och som lagman,
rådman eller fiskal i förvaltningsrätt. Förordning (2009:883).

47 § Kammarrättsassessorer eller kammarrättsfiskaler är
skyldiga att avbryta en pågående tjänstgöring i en
förvaltningsrätt för att ta emot ett förordnande i kammarrätten
eller ett annat förordnande i en förvaltningsrätt under
kammarrätten. Förordning (2009:883).

47 a § Ett adjungerat råd som har tjänstgjort minst sex 
månader i kammarrätten är skyldig att tjänstgöra i 
förvaltningsrätt. Förordning (2019:365).

Ledigheter

48 § Om inte regeringen eller Domstolsverket enligt särskilda
föreskrifter om ledighet för domare skall besluta om
ledigheten, beslutar kammarrätten om ledighet för egen
personal. Förordning (1996:1122).

49 § Har upphävts genom förordning (1996:1122).

50 § Har upphävts genom förordning (1996:1122).

Anställningars upphörande m.m.

51 § Frågor om anställningars upphörande enligt 6 § lagen 
(1994:261) om fullmaktsanställning prövas när det gäller 
kammarrättspresidenten av regeringen och i övriga fall av 
Domstolsverket. 

Domstolsverket utövar också myndighetens befogenhet enligt 
4 a § lagen (1982:80) om anställningsskydd, när bestämmelsen 
är tillämplig i förhållande till arbetstagare som anställs 
genom beslut av regeringen. Förordning (2019:592).

52 § Har upphävts genom förordning (2001:985).

53 § Statens ansvarsnämnd beslutar i frågor om 
disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande när det gäller 
kammarrättsassessorer, adjungerade råd, andra adjungerade 
ledamöter och kammarrättsfiskaler.

Domstolsverket beslutar i sådana frågor när det gäller andra 
anställda än ordinarie domare och sådana anställda som avses i 
första stycket.

En anmälan till Statens ansvarsnämnd enligt 15 § första 
stycket anställningsförordningen (1994:373) görs av 
kammarrätten när det gäller andra ordinarie domare än 
kammarrättspresidenten och när det gäller anställda som avses 
i första stycket.

Av lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn och lagen 
(1986:765) med instruktion för Riksdagens ombudsmän följer att 
Justitiekanslern och Riksdagens ombudsmän har behörighet att 
göra en sådan anmälan när det gäller kammarrättspresidenten.
Förordning (2019:365).

53 a § En ordinarie domare som vill vara kvar i anställningen
efter uppnådd ålder för avgångsskyldighet skall ansöka om detta
hos Domstolsverket. Ansökan skall ges in till Domstolsverket
senast fyra månader innan sökanden uppnår nämnda ålder. Om
Domstolsverket anser att ansökan inte bör beviljas, skall
ärendet överlämnas till regeringen. Förordning (2005:771).

54 § Frågor om bisyssla som avses i 7 a-7 d §§ lagen 
(1994:260) om offentlig anställning handhas och prövas av 
Domarnämnden när det gäller kammarrättspresidenter.
Förordning (2019:139).

Överklagande av administrativa beslut

55 § Kammarrättens beslut i andra administrativa ärenden än
anställningsärenden får överklagas hos Domstolsverket, om inte
något annat är särskilt föreskrivet.

Kammarrättens beslut i fråga om vikariat för ordinarie domare
får överklagas hos Domarnämnden. Nämndens beslut i sådana
ärenden får inte överklagas.

Beslut om indelningen av domare på organisatoriska enheter, om
att ett visst mål eller ärende ska tilldelas en viss
organisatorisk enhet samt om fördelningen av ansvar för ett
visst mål eller ärende får inte överklagas.
Förordning (2008:424).

Övergångsbestämmelser

1996:380

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1996.

2. Genom förordningen upphävs förordningen (1979:571) med
kammarrättsinstruktion.

3. Utöver vad som föreskrivs i 40 § får som kammarrättsassessor
anställas en länsrättsassessor som under minst ett år har
fullgjort en länsrättsfiskals arbetsuppgifter och under minst
nio månader har tjänstgjort som adjungerad ledamot i
kammarrätt.

4. Utöver vad som föreskrivs i 41 § får som kammarrättsfiskal
anställas en länsrättsassessor som är notariemeriterad och
under minst sex månader har fullgjort en
kammarrättsfiskalsaspirants arbetsuppgifter.

5. Utöver vad som föreskrivs i 44 § får kammarrätten till
adjungerad ledamot förordna en länsrättsassessor som under
minst ett år har fullgjort en länsrättsfiskals arbetsuppgifter.

6. Med en länsrättsfiskals arbetsuppgifter jämställs i fråga
som avses under 3 och 5 likvärdiga domaruppgifter i länsrätt,
länsskatterätt eller fastighetstaxeringsrätt före den 1 juli
1979.

1999:1387

Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2000. För den
som har anställts som kammarrättsfiskal före den 1 februari
2000 gäller äldre bestämmelser. För den som anställs som
kammarrättsfiskal under perioden den 1 februari 2000-den 31
augusti 2001 gäller följande tjänstgöringsperiod i länsrätt för
att få antas till kammarrättsassessor

1. ett år och två månader för en kammarrättsfiskal som anställs
under tiden 1 februari 2000 t.o.m. den 30 april 2000,

2. ett år och fyra månader för en kammarrättsfiskal som
anställs under tiden 1 maj 2000 t.o.m. den 31 augusti 2000,

3. ett år och sex månader för en kammarrättsfiskal som anställs
under tiden 1 september 2000 t.o.m. den 31 december 2000,

4. ett år och åtta månader för en kammarrättsfiskal som
anställs under tiden 1 januari 2001 t.o.m. den 30 april 2001,
samt

5. ett år och tio månader för en kammarrättsfiskal som anställs
under tiden den 1 maj 2001 t.o.m. den 31 augusti 2001.

2001:985

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2002.

2. För den som har anställts som överrättsnotarie före den 1
januari 2002 tillämpas förordningen (1998:1238) om
försöksverksamhet vid hovrätterna och kammarrätterna.

3. För en kammarrättsfiskal som har fullgjort tjänstgöring som
överrättsnotarie enligt förordningen om försöksverksamhet vid
hovrätterna och kammarrätterna skall tiden som överrättsnotarie
jämställas med tid som kammarrättsfiskal.

4. För den som före den 1 januari 2002 påbörjat tjänstgöring
som adjungerad ledamot i kammarrätt gäller äldre bestämmelser.

2006:1418

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre
föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av beslut i
sådana ärenden om anställning av kammarrättsassessorer och
kammarrättsfiskaler som har meddelats före ikraftträdandet.

2014:908

1. Denna förordning träder i kraft den 1 september 2014.

2. Bestämmelsen i 44 a § tillämpas första gången för de
nämndemän som utses 2014 för en tjänstgöringsperiod som
börjar den 1 januari 2015.

2014:1355

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2015.

2. Bestämmelsen i 4 a § första stycket tillämpas första
gången för de nämndemän vars tjänstgöringsperiod börjar den 1
januari 2016, även omvalda nämndemän.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för de nämndemän
vars tjänstgöringsperiod upphör senast den 31 december 2015.