Förordning (2004:675) om omgivningsbuller

Inledande bestämmelser

1 § Genom kartläggning av omgivningsbuller samt 
upprättande och fastställande av åtgärdsprogram ska det 
eftersträvas att omgivningsbuller inte medför skadliga 
effekter på människors hälsa (miljökvalitetsnorm enligt 5 
kap. 2 § första stycket 4 miljöbalken).

Förordningen är meddelad med stöd av

– 5 kap. 7 § miljöbalken i fråga om 3 och 8 a §§,

– 5 kap. 8 § miljöbalken i fråga om 8 a §,

– 5 kap. 10 § miljöbalken i fråga om 12, 13 och 18 §§,

– 5 kap. 12 § miljöbalken i fråga om 3, 7, 8, 9–11 och 13–15 
§§, och

– 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om övriga 
bestämmelser. Förordning (2018:2109).

2 § I denna förordning avses med 

- omgivningsbuller: buller från vägar, järnvägar, flygplatser 
och industriell verksamhet, 

- industriell verksamhet: verksamhet som är tillståndspliktig 
eller omfattas av ett tillstånd enligt 
miljöprövningsförordningen (2013:251) med en verksamhetskod 
som slutar med -i eller som är en tillståndspliktig hamn 
enligt den förordningen,

- direktiv 2002/49/EG: Europaparlamentets och rådets direktiv 
2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av 
omgivningsbuller, i lydelsen enligt kommissionens delegerade 
direktiv (EU) 2021/1226, 

- Lden: bullermått för allmän störning definierat på det sätt 
som anges i bilaga 1 punkt 1 i direktiv 2002/49/EG, och 

- Lnight: bullermått för sömnstörning definierat på det sätt 
som anges i bilaga 1 punkt 2 i direktiv 2002/49/EG.
Förordning (2022:414).

Skyldighet att kartlägga buller och upprätta åtgärdsprogram

3 § Kommuner med mer än 100 000 invånare ska senast den
30 juni vart femte år ha kartlagt omgivningsbullret inom
kommunen och tagit fram strategiska bullerkartor som visar
bullersituationen under det närmast föregående kalenderåret.
Förordning (2012:51)

4 § Trafikverket ska senast den 30 juni vart femte år ha
kartlagt buller från vägtrafik vid vägar med en trafiktäthet
på mer än tre miljoner fordon per år och tagit fram
strategiska bullerkartor som visar bullersituationen under det
närmast föregående kalenderåret. Förordning (2012:51).

5 § Trafikverket ska senast den 30 juni vart femte år ha
kartlagt buller från järnvägstrafik vid järnvägar med en
trafiktäthet på mer än 30 000 tåg per år och tagit fram
strategiska bullerkartor som visar bullersituationen under det
närmast föregående kalenderåret. Förordning (2012:51).

6 § Trafikverket ska senast den 30 juni vart femte år ha
kartlagt buller från flygtrafik vid civila flygplatser med en
trafiktäthet på mer än 50 000 flygrörelser per år och tagit
fram strategiska bullerkartor som visar bullersituationen
under det närmast föregående kalenderåret. Vid fastställandet
av antalet flygrörelser ska inte starter och landningar som
utförs enbart för övningsändamål med lätta luftfartyg räknas.
Förordning (2012:51).

7 § Buller från trafik vid en sådan väg, järnväg eller
flygplats som avses i 4-6 §§ och som är belägen inom en kommun
som avses i 3 §, skall med undantag av vad som anges i 11 §
första stycket 3 inte kartläggas av de myndigheter som anges i
4-6 §§, utan av kommunen. Kartläggningen skall ingå i de
strategiska bullerkartor som kommunen skall utarbeta.

8 § Den som ska upprätta bullerkartor enligt 3, 4, 5 eller 6 §
ska vid behov se över och ändra en bullerkarta även om det
inte har gått fem år från det att kartan togs fram.
Förordning (2012:51).

8 a § Den som ska upprätta bullerkartor enligt 3, 4, 5 eller 
6 § ska vart femte år upprätta ett förslag till åtgärdsprogram 
och fastställa det. Programmet ska vara fastställt senast den 
18 juli två år efter det att bullerkartorna senast ska ha 
tagits fram. 

Om det sker en större förändring av förhållandena som påverkar 
bullersituationen, ska åtgärdsprogrammet omprövas och vid 
behov ändras även om det inte har gått fem år från det att 
programmet fastställdes. Förordning (2022:414).

Kartläggningen

9 § Vid bullerkartläggningen skall bullermåtten Lden och Lnight
användas. Utöver Lden och Lnight får kompletterande bullermått
användas om det behövs för att i ett särskilt fall ge en mer
rättvisande bild av omgivningsbullret.

9 a § Värdet på Lden och Lnight ska bestämmas med hjälp av de 
bedömningsmetoder som anges i bilaga 2 till direktiv 
2002/49/EG. Förordning (2020:11).

10 § Vid kartläggning av buller enligt 3 § skall separata
bullerkartor utarbetas för buller från vägtrafik,
järnvägstrafik, flygtrafik och industriell verksamhet. Till var
och en av bullerkartorna skall fogas

1. en beräkning av antalet människor som bor i bostäder som
utsätts för buller Lden i intervallen 55-59 dB, 60-64 dB, 65-69
dB, 70-74 dB och >75 dB,

2. en beräkning av antalet människor som bor i bostäder som
utsätts för buller Lnight i intervallen 50-54 dB, 55-59 dB,
60-64 dB, 65-69 dB och >70 dB,

3. en redogörelse för i vilken omfattning buller från de vägar,
järnvägar och flygplatser som omfattas av 4-6 §§ bidrar till
situationen, och

4. en redovisning av de beräknings- eller mätmetoder som
tillämpas.

Beräkningen av antalet människor enligt första stycket 1 och 2
skall för varje intervall ske separat för buller från
vägtrafik, järnvägstrafik, flygtrafik och industriell
verksamhet.

En kommun som avses i 3 § skall, om det av kommunen bedöms som
ändamålsenligt, kartlägga buller från annan spårbunden trafik
än järnvägstrafik. Vid en sådan kartläggning skall en separat
bullerkarta upprättas. Till kartan skall de uppgifter fogas som
framgår av första stycket 1, 2 och 4.

11 § Till en bullerkarta som utarbetats enligt 4, 5 eller 6 §
skall fogas

1. en beräkning av antalet människor som bor i bostäder utanför
en kommun som kartlagts enligt 3 § och som utsätts för buller
Lden i intervallen 55-59 dB, 60-64 dB, 65-69 dB, 70-74 dB och
>75 dB,

2. en beräkning av antalet människor som bor i bostäder utanför
en kommun som kartlagts enligt 3 § och som utsätts för buller
Lnight i intervallen 50-54 dB, 55-59 dB, 60-64 dB, 65-69 dB och
>70 dB,

3. uppgift om den sammanlagda areal i kvadratkilometer,
inbegripet kommuner som kartlagts enligt 3 §, som utsätts för
buller Lden över 55 dB, 65 dB respektive 75 dB samt beräknat
antal bostäder och människor som bor i vart och ett av dessa
områden, och

4. en redovisning av de beräknings- eller mätmetoder som
tillämpas.

Vid redogörelse för uppgifter enligt första stycket 3 skall
gränslinjerna för de områden som utsätts för buller Lden på 55
respektive 65 dB visas på en eller flera kartor, där det
dessutom skall anges var samhällen, städer och tätbebyggelse är
belägna inom dessa gränslinjer.

Åtgärdsprogrammen

12 § Ett åtgärdsprogram ska innehålla

1. en uppgift om att åtgärdsprogrammet är upprättat i enlighet 
med denna förordning och vilken myndighet eller kommun som 
upprättat åtgärdsprogrammet,

2. en beskrivning av vilka bullerkällor som myndigheten eller 
kommunen ska kartlägga enligt 3-6 §§ och bullerkällornas 
omgivningar,

3. en sammanfattning av bullerkartläggningen som ska innefatta 
en uppskattning av det antal personer som beräknas vara 
utsatta för buller,

4. en bedömning av på vilket sätt och i vilken omfattning de 
personer som avses i 3 påverkas av skadliga effekter av 
buller,

5. en beskrivning av situationer som behöver förbättras samt 
problem som bedöms vara prioriterade och kriterierna för hur 
dessa valts ut,

6. en sammanställning över de samråd som skett enligt 
5 kap. 7 § miljöbalken,

7. en beskrivning av de bullerminskande åtgärder som vidtagits 
och planeras, däribland åtgärder som planeras att vidtas under 
de kommande fem åren,

8. en beskrivning av åtgärder för att skydda områden där 
ljudnivån ansetts utgöra en särskild kvalitet såsom parker, 
rekreationsområden, friluftsområden och andra natur- och 
kulturmiljöer,

9. en långsiktig strategi för hantering av buller och effekten 
av buller, vid behov även minskning av buller,

10. en uppskattning av antalet personer som i minskad 
omfattning 

a) påverkas av skadliga effekter av buller, till följd av de 
bullerminskande åtgärder som vidtagits, och 

b) kommer att påverkas av skadliga effekter av buller, efter 
att de planerade bullerminskande åtgärderna är vidtagna,

11. en beskrivning av hur åtgärdsprogrammets genomförande och 
resultat avses att utvärderas,

12. en analys av kostnaderna i förhållande till 
åtgärdsprogrammets effektivitet och nytta, och

13. en sammanfattning av åtgärdsprogrammet på högst tio sidor.

Vid en bedömning av skadliga effekter av buller enligt första 
stycket 4 och 10 ska de bedömningsmetoder som anges i bilaga 3 
till direktiv 2002/49/EG eller andra likvärdiga metoder 
tillämpas. Förordning (2022:414).

13 § Bestämmelser om samråd finns i 5 kap. 7 § 
miljöbalken.

En myndighet eller en kommun, som i ett förslag till 
åtgärdsprogram föreslås vidta åtgärder, får begära att den 
myndighet eller kommun som upprättat förslaget ger regeringen 
möjlighet att pröva förslaget i denna del. Den myndighet 
eller kommun som upprättat förslaget till åtgärdsprogram ska 
då ge regeringen sådan möjlighet innan åtgärdsprogrammet 
fastställs. Förordning (2018:2109).

Information till allmänheten

14 § En myndighet eller en kommun som har utarbetat en
bullerkarta eller fastställt eller omprövat ett åtgärdsprogram
skall på lämpligt sätt göra kartan och programmet tillgängliga
för allmänheten och andra som är berörda eller har intresse av
dem.

Sammanställning av information och rapportering till Europeiska
kommissionen

15 § En myndighet eller en kommun som har tagit fram en 
bullerkarta eller fastställt ett åtgärdsprogram ska, senast en 
månad efter den tidpunkt då kartan eller programmet enligt 3, 
4, 5, 6 eller 8 a § ska tagits fram respektive fastställts, 
sända en kopia av kartan eller programmet till 
Naturvårdsverket och andra myndigheter och kommuner som 
berörs. 

En myndighet eller en kommun ska, när en bullerkarta varit 
föremål för översyn enligt 8 § eller ett åtgärdsprogram 
omprövats enligt 8 a §, sända en kopia av kartan eller 
programmet till Naturvårdsverket och andra myndigheter eller 
kommuner som berörs. Förordning (2022:414).

15 a § Naturvårdsverket ska på det sätt som framgår av 
artikel 9.1 i direktiv 2002/49/EG göra de bullerkartor och 
åtgärdsprogram som sänts till myndigheten enligt 15 § 
tillgängliga för allmänheten och andra som är berörda eller 
har intresse av dem.

Naturvårdsverket ska sammanställa informationen från 
bullerkartläggningarna och åtgärdsprogrammen som har sänts 
till myndigheten enligt 15 §. Förordning (2022:414).

16 § Naturvårdsverket skall fullgöra de uppgifter i fråga om
rapportering till Europeiska kommissionen som framgår av
artiklarna 4.2, 7.1, 7.2 och 10.2 i direktiv 2002/49/EG.

17 § Naturvårdsverket skall tillhandahålla det underlag som
behövs för att regeringen skall kunna lämna den information
till Europeiska kommissionen som framgår av artiklarna 5.4 och
8.3 i direktiv 2002/49/EG. Underlaget skall vara regeringen
tillhanda senast två månader innan informationen skall sändas
till kommissionen.

Samverkan

18 § Trafikverket och de kommuner som avses i 3 § ska

1. samarbeta med varandra samt med Transportstyrelsen och de
myndigheter som enligt miljötillsynsförordningen (2011:13)
utövar tillsyn över miljöfarlig verksamhet så att Trafikverket
och kommunerna kan fullgöra sina skyldigheter enligt denna
förordning, och

2. samarbeta med Naturvårdsverket så att verket kan fullgöra
sin rapportering till Europeiska kommissionen enligt 16 § och
till regeringen enligt 17 §. Förordning (2012:51).

Övergångsbestämmelser

2012:51

1. Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2012.

2. Bullerkartor enligt 3–6 §§ i sin nya lydelse ska för första
gången ha tagits fram senast den 30 juni 2012.