Förordning (1982:985) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Ungern

1 § Lagen (1982:709) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och
Ungern träder i kraft den 1 januari 1983 och tillämpas beträffande
inkomst som förvärvas nämnda dag eller senare och beträffande
förmögenhet som taxeras år 1984 eller senare. Avtalet trädde i kraft
den 15 augusti 1982.

2 § Vid tillämpningen av dubbelbeskattningsavtalet skall iakttas de
anvisningar som framgår av bilagorna 1 och 2.

Bilaga 1


Anvisningar till bestämmelserna i avtalet

till art. 1 och 4

Avtalets bestämmelser är i allmänhet tillämpliga endast på fysiska och
juridiska personer som har hemvist i Sverige eller Ungern.

Huruvida fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i endera
staten avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i denna
stat. I art. 4 punkterna 2 och 3 regleras fall av s.k. dubbel
bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska
beskattningsregler anses bosatt i Sverige och enligt ungerska
beskattningsregler anses bosatt i Ungern. Vid tillämpningen av avtalet
skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i den
avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda
avtalsbestämmelser.

Person, som avses i 69 § kommunalskattelagen (1928:370), 17 § lagen
(1947:576) om statlig inkomstskatt och 17 § lagen (1947:577) om
statlig förmögenhetsskatt och som tillhör svensk beskickning eller
lönat svenskt konsulat i Ungern, skall vid tillämpningen av art. 4
punkt 1 anses bosatt i Sverige.

Person, som avses i 70 § 1 mom. kommunalskattelagen, 18 § 1mom. lagen
om statlig inkomstskatt och 18 § lagen om statlig förmögenhetsskatt
och som tillhör ungersk beskickning eller lönat ungerskt konsulat i
Sverige, skall vid tillämpningen av art. 4 punkt 1 anses bosatt i
Ungern.

till art. 2

Avtalet gäller de skatter som anges i art. 2 och i punkt 1 av det till
avtalet fogade protokollet. Angående annan beskattning se dock art. 24
punkt 5.

till art. 6

Enligt svensk lagstiftning beskattas inkomst som härrör från fastighet
i vissa fall som inkomst av rörelse /jfr. bl.a. 27 § kommunalskatte
lagen (1928:370)/. Inkomst som omfattas av art. 6 beskattas emellertid
alltid i den stat där fastigheten är belägen. Denna regel gäller även
beträffande roaylty från fastighet eller för nyttjandet av eller
rätten att nyttja mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång.

Annan royalty beskattas enligt art. 12.

till art. 7

Inkomst av rörelse, som bedrivs från fast driftställe, beskattas i
regel enligt art. 7. Vad som förstås med uttrycket "fast driftställe"
anges i art. 5 och i punkt 2 av protokollet.

Om en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver
rörelse från fast driftställe i Ungern, får den till driftstälet
hänförliga inkomsten beskattas i Sverige men ungersk skatt på
inkomsten avräknas från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a).
I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten
2 till art. 23.

Inkomst av rörelse, som fysisk eller juridisk person med hemvist i
Ungern bedriver från fast driftställe i Sverige, beräknas enligt art.
7 punkterna 2-5. Till grund för inkomstberäkningen bör läggas i första
hand den särskilda bokföring som kan ha förts vid det fasta
driftstället. I mån av behov skall denna bokföring justeras så, att
inkomstberäkningen sker i enlighet med den i punkterna 2 och 3 angivna
principen. Avdrag medges för så stor del av huvudkontorets allmänna
omkostnader som skäligen kan antas belöpa på det fasta driftstället.

Om inkomst av sjöfart, luftfart och landsvägstransport i inter
nationell trafik finns särskilda bestämmelser i art. 8.

till art. 8

Inkomst av sjöfart, luftfart och landsvägstransport i internationell
trafik beskattas enligt art. 8 punkt 1 endast i den stat där företaget
har sin verkliga ledning.

till art. 9

Art. 9 innehåller en allmän regel om omräkning av vinstfördelningen
mellan koncernföretag. För Sveriges del kan omräkning vid taxering ske
enligt 43 § kommunalskattelagen (1928:370).

Om sådan omräkning sker mellan företag i Sverige och Ungern, skall
länsstyrelsen anmäla detta till regeringen och i korthet redogöra för
vad som förekommit.

till art. 10 (jfr punkt 3 av protokollet)

1. Vad som förstås med uttrycket "utdelning" anges i art. 10 punkt 3.

2. När fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär
utdelning från bolag med hemvist i Ungern och utdelningen inte är
hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe
eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen
har i Ungern, iakttas bestämmelserna i andra och tredje styckena.

Om utdelningen uppbärs av aktiebolag eller ekonomisk förening, är
utdelningen undantagen från beskattning i Sverige i den mån art. 10
punkt 4 föranleder det. De svenska bestämmelserna om befrielse från
skattskyldighet för utdelning som avses i art. 10 punkt 4 finns i 54 §
kommunalskattelagen (1928:370) och 7 § lagen (1947:576) om statlig
inkomstskatt.

I övriga fall beräknas svensk skatt på utdelningens bruttobelopp utan
avdrag för ungersk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för
förvaltningskostnader och ränta på skuld som belöper på utdelningen.
Svensk skatt på utdelningen nedsätts enligt art. 23 punkt 2 a) genom
avräkning av ungersk skatt som uttagits enligt art. 10 punkt 2. Den
ungerska skatten får därvid inte överstiga 15 % eller, i fall som
avses i art. 10 punkt 2 a), 5 % av utdelningens bruttobelopp. I fråga
om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till
art. 23.

3. När fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär
utdelning från bolag med hemvist i Ungern och utdelningen är hänförlig
till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller
stadigvarande anordning som den utdelningsberättigade har i Ungern,
tillämpas art. 7 resp. art 14. Utdelningen skall, om inte annat gäller
på grund av art. 10 punkt 4, i detta fall beskattas i Sverige men
ungersk skatt på utdelningen avräknas från den svenska skatten enligt
art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas
till anvisningspunkten 2 till art. 23.

4. När aktiebolag i Sverige verkställer utdelning till fysisk eller
juridisk person med hemvist i Ungern och utdelningen inte är hänförlig
till andel som äger verkligt samband med fast driftställe eller
stadigvarande anordning som den utdelningsberättigade har i Sverige,
tas kupongskatt ut med 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2
a), 5 % av utdelningens bruttobelopp. Utdelning från svensk ekonomisk
förening beskattas i sådant fall enligt 6 § 1 mom. a eller c lagen
(1947:576) om statlig inkomstskatt men den statliga inkomstskatten får
inte överstiga 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a), 5 %
av utdelningens bruttobelopp. Vid taxering till statlig inkomstskatt
för utdelning från svensk ekonomisk förening skall taxeringsnämnd i
deklarationen anteckna de uppgifter som behövs för debitering.
Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning görs i
skattelängden.

Angående förfarandet vid nedsättning av svensk skatt på utdelning
tillämpas i övrigt särskilda bestämmelser; se bilaga 2.

Om den som har rätt till utdelningen har fast driftställe eller
stadigvarande anordning i Sverige och utdelningen är hänförlig till
andel, som äger verkligt samband med det fasta driftstället eller den
stadigvarande anordningen, tillämpas art. 7 resp. art. 14. I sådant
fall gäller inte ovan angivna regler om begränsning av svensk skatt på
utdelning.

till art. 11

1. Vad som förstås med uttrycket "ränta" anges i art. 11 punkt 2.

2. Ränta, som betalas från Ungern till fysisk eller juridisk person
med hemvist i Sverige, beskattas här. Är räntan hänförlig till skuld,
som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande
anordning, som den som har rätt till räntan har i Ungern, får räntan
beskattas även i Ungern. Ungersk skatt på räntan avräknas i sådant
fall från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om
förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till
art. 23.

3. Ränta, som utbetalas från Sverige till fysisk eller juridisk person
med hemvist i Ungern, kan enligt gällande skatteförfattningar inte
beskattas i Sverige. Detta gäller dock endast beträffande ränta som
utgör inkomst av förvärvskällan kapital. Är räntan att hänföra till
inkomst av rörelse /jfr punkt 2 av anvisningarna till 28 § kommunal
skattelagen (1928:370)/, beskattas räntan i Sverige, under
förutsättning att räntan är hänförlig till skuld, som äger verkligt
samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som
har rätt till räntan har i Sverige (art. 11 punkt 3).

till art. 12

1. Beträffande beskattning av sådan royalty som avses i art. 12 punkt
2 gäller följande.

Royalty, som utbetalas från Ungern till fysisk eller juridisk person
med hemvist i Sverige, beskattas här.

Är royaltyn hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt
samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som
har rätt till royaltyn har i Ungern, får royaltyn beskattas även i
Ungern. Ungersk skatt på royaltyn avräknas i sådant fall från den
svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid
avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

Royalty, som utbetalas från Sverige till fysisk eller juridisk peron
med hemvist i Ungern, beskattas i Sverige endast under förutsättning
att den rättighet eller egendom för vilken royaltyn betalas äger
verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning
som den som har rätt till royaltyn har i Sverige (art. 12 punkt 3). Är
detta fallet, beskattas royaltyn enligt 28 § 1 mom. kommunalskatte
lagen (1928:370) jämfört med 2 och 3 §§ lagen (1947:576) om statlig
inkomstskatt.

2. Royalty eller annat belopp, som utbetalas såsom ersättning för
nyttjandet av mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång,
beskattas enligt art. 6.

till art. 13

Vinst, som fysisk eller juridisk person med hemvist i Ungern förvärvar
genom avyttring av fast egendom i Sverige eller av aktier eller
liknande rättigheter i ett bolag, vars tillgångar huvudsakligen utgörs
av sådan fast egendom, beskattas här (art. 13 punkt 1).

Vidare beskattas i Sverige vinst genom icke yrkesmässig avyttring av
lös egendom som ingår i fast driftställe som person med hemvist i
Ungern har här (art. 13 punkt 2). Motsvarande gäller i fråga om lös
egendom hänförligt till stadigvarande anordning för att utöva
självständig yrkesverksamhet vilken inkomsttagaren har i Sverige.

Realisationsvinst, som förvärvas av fysisk eller juridisk person med
hemvist i Sverige, beskattas här. Enligt art. 13 punkt 1 får ungersk
skatt tas ut på realisationsvinsten, om den avyttrade egendomen utgörs
av fast egendom i Ungern eller av aktier eller liknande rättigheter i
ett bolag, vars tillgångar huvudsakligen utgörs av sådan fast egendom.
Motsvarande gäller enligt art. 13 punkt 2 i fråga om lös egendom som
ingår i fast driftställe som inkomsttagaren har i Ungern, eller lös
egendom som ingår i stadigvarande anordning för att utöva självständig
yrkesverksamhet vilken inkomsttagaren har i Ungern.

Svensk skatt på realisationsvinsten nedsätts enligt art. 23 punkt 2 a)
genom avräkning av den ungerska skatt som i enlighet med
bestämmelserna i art. 13 påförts samma vinst. I fråga om förfarandet
vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

till art. 14

1. i art. 14 punkt 2 ges exempel på vad som avses med uttrycket "fritt
yrke".

2. Inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhet beskattas
i regel endast i den stat där den skattskyldige har hemvist. Är
inkomsten hänförlig till verksamhet, som utövas vid sådan
stadigvarande anordning som avses i art. 14 punkt 1, får inkomsten
beskattas i den stat där anordningen finns.

Om person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst av fritt yrke eller
annan självständig verksamhet vid stadigvarande anordning i Ungern,
får inkomsten beskattas i Sverige men ungersk skatt på samma inkomst
avräknas från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga
om förfarandet vid avvräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till
art. 23.

3. Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av idrottsmän,
skådespelare, musiker m.fl. se anvisningarna till art. 17.

till art. 15

Inkomst av enskild tjänst får enligt art. 15 punkt 1 i regel beskattas
i den stat där arbetet utförs. Undantag från denna regel föreskrivs i
art. 15 punkterna 2 och 3 samt i art. 16 och 20.

Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av idrottsmän,
skådespelare, musiker m.fl. se anvisningarna till art. 17.

till art. 16

När svenskt bolag utbetalar styrelsearvode till person med hemvist i
Ungern, beskattas ersättningen i Sverige, om det kan ske enligt
gällande beskattningsregler. Har sådan ersättning uppburits av person
med hemvist i Sverige från bolag med hemvist i Ungern, får inkomsten
beskattas i Sverige men ungersk skatt på inkomsten avräknas från den
svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid
avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

till art. 17

Inkomst, som teater- eller filmskådespelare, radio- eller televisions
artister, musiker och liknande yrkesutövare samt idrottsmän förvärvar
genom sin yrkesverksamhet, beskattas i regel i den stat där verksam
heten utövas (art. 17 punkt 1). Detta gäller oavsett om inkomsten
förvärvas under utövande av fritt yrke eller på grund av anställning.
Enligt art. 17 punkt 2 beskattas inkomsten i den stat där
idrottsmannen eller artisten utför arbetet, även om ersättningen
utbetalas till annan person än artisten eller idrottsmannen själv,
under förutsättning att denna person direkt eller indirekt
kontrolleras av artisten eller idrottsmannen. Bestämmelserna i art. 17
punkt 1 tillämpas inte i fall som avses i art. 17 punkt 3. För
Sveriges vidkommande iakttas vid tillämpningen av art. 17 punkterna 1
och 2 bestämmelserna i 54 § första stycket c kommunalskattelagen
(1928:370) och 7 § första stycket b lagen (1947:576) om statlig
inkomstskatt.

till art. 18

Pension, som inte utgår på grund av offentlig tjänst, annan liknande
ersättning på grund av tidigare anställning och livränta som utbetalas
från Sverige samt utbetalning enligt svensk socialförsäkringslag
stiftning till person med hemvist i Ungern får enligt art. 18
beskattas här.

Person med hemvist i Sverige, som uppbär pension, som inte utgår på
grund av offentlig tjänst, eller annan liknande ersättning på grund av
tidigare anställning eller livränta som utbetalas från Ungern eller
utbetalning enligt ungersk socialförsäkringslagstiftning, beskattas i
Sverige för sådan utbetalning men ungersk skatt på inkomsten avräknas
från den svenska skatten på inkomsten enligt art. 23 punkt 2 a). I
fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2
till art. 23.

till art. 19

Ersättning, med undantag för pension, som utbetalas av en av staterna
eller dess lokala myndigheter för arbete utfört i allmän tjänst,
beskattas enligt huvudregeln i art. 19 punkt 1 a) endast i den stat
varifrån ersättningen utbetalas. Har arbetet utförts i den andra
staten av person med hemvist i denna stat, beskattas emellertid
ersättningen enligt art. 19 punkt 1 b) endast i den staten, om
mottagaren är medborgare i den staten eller inte fick hemvist där
endast för att utföra ifrågavarande arbete.

Pension, som utbetalas av, eller från fonder inrättade av en av
staterna eller dess lokala myndigheter på grund av allmän tjänst,
beskattas enligt art. 19 punkt 2 a) i regel endast i denna stat. Om
mottagaren av pensionen är medborgare i den andra staten och har
hemvist där, beskattas emellertid pensionen enligt art. 19 punkt 2 b)
endast i denna stat.

Ersättning (inkl. pension), som utbetalas för tjänst utförd i samband
med rörelse, som den utbetalande staten eller dess lokala myndigheter
bedrivit, beskattas som inkomst på grund av enskild tjänst enligt art.
15, 16 och 18.

till art. 23

1. Inkomst från Sverige beskattas här i den mån svenska skatteför
fattningar föranleder det och inskränkning av skattskyldigheten inte
följer av övriga artiklar. Detsamma gäller i fråga om förmögenhets
tillgång som är belägen i Sverige. Om inkomsten eller förmögenheten
kan beskattas även i Ungern, medges lättnad vid den ungerska
beskattningen enligt art. 23 punkt 1 a) och b).

2. Inkomst från Ungern, som uppbärs av person med hemvist i Sverige,
tas med vid taxering i Sverige med undantag för utdelning i vissa fall
från bolag i Ungern. Ifråga om utdelning se punkt 2 andra stycket och
punkt 3 av anvisningarna till art. 10. Likaså tas förmögenhetstill
gång med, som är belägen i Ungern, vid taxering till svensk
förmögenhetsskatt. Svensk skatt på inkomsten eller förmögenheten sätts
ned genom avräkning enligt art. 23 punkt 2 a), om inte fall föreligger
som anges i anvisningspunkten 3.

Svensk inkomstskatt beräknas på inkomstens bruttobelopp utan avdrag
för ungersk skatt som omfattas av avtalet. Avdrag medges i vanlig
ordning för kostnader som hänför sig till inkomsten. Från den sålunda
beräknade svenska skatten avräknas enligt art. 23 punkt 2 a) ett
belopp motsvarande den ungerska skatt som belöper på inkomsten.
Beträffande storleken av ungersk skatt på utdelning hänvisas till
anvisningspunkten 2 till art 10. Har ungersk skatt enligt avtalet
tagits ut på inkomst av rörelse som har bedrivits i Ungern, iakttas
att inkomsten beräknats enligt art. 7.

Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det
beskattningsår för vilket inkomsten resp. förmögenheten tas upp till
beskattning förete bevis eller annan utredning om den ungerska skatt
som har påförts inkomsten resp. förmögenheten.

Avräkning av ungersk inkomstskatt får ske med belopp motsvarande högst
summan av de svenska skatter som belöper på inkomsten. Vid
tillämpningen av denna regel anses på inkomsten från Ungern belöpa så
stor andel av hela den statliga inkomstskatten som inkomsten - efter
avdrag för kostnader - utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst
av olika förvärvskällor. Kommunal inkomstskatt anses belöpa på inkomst
från Ungern till så stor andel som inkomsten - efter avdrag för
kostnader - utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika
förvärvskällor som skall taxeras i samma kommun som inkomsten från
Ungern.

Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten.
Förslår ej denna, avräknas återstoden från kommunal inkomstskatt som
belöper på inkomsten.

Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna motvärdet i svenska kronor
av den ungerska skatten på inkomsten och ange att avräkning skall ske
med detta skattebelpp, dock högst med beloppet av de svenska
skatterna på inkomsten. Längdförande myndighet svarar för att
anteckning om avräkning görs i skattelängden.

Exempel: En person med hemvist i Sverige uppbär inkomst av fastighet i
Ungern med ett belopp av 10 000 kronor. På inkomsten antas belöpa
ungersk skatt med ett belopp av 1 500 kronor. Avdragsgilla kostnader
uppgår till 500 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära
nettointäkter av andra förvärvskällor med ett belopp av 90 000 kronor
och vid taxeringen till statlig inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag
med 10 000 kronor. Den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten
blir sålunda (9 500+90 000-10 000=)89 500 kronor. I deklarationen
antecknas: "Avräkning från inkomstskatt enligt avtalet med Ungern
skall ske med 1 500 kronor, dock högst med summan av den kommunala
inkomstskatt, som belöper på 9 500 kronor, och  9 500  av hela den
                                               99 500
statliga inkomstskatten. Avräkning sker i första hand från den
statliga inkomstskatten".

3. Om person med hemvist i Sverige uppbär inkomst som enligt art. 8
punkt 1, art. 13 punkt 3 eller art. 19 punkt 1 a) eller punkt 2 a)
skall beskattas endast i Ungern, medtas inkomsten vid taxering i
Sverige. Statlig och kommunal inkomstskatt uträknas i vanlig ordning.
De sålunda uträknade inkomstskatterna sätts ned med ett belopp
motsvarande den del av inkomstskatterna som vid en proportionell
beräkning belöper på den inkomst som enligt avtalet skall beskattas
endast i Ungern. Motsvarande gäller i fråga om förmögenhet som enligt
art. 22 punkt 3 skall beskattas endast i Ungern.

Exempel: En ungersk medborgare med hemvist i Sverige uppbär pension
från ungerska staten med ett belopp som efter avdrag för kostnader
motsvarar 10 050 kronor. Den skattskyldige antas uppbära i Sverige
skattepliktiga nettointäkter och inkomster av andra förvärvskällor med
50 000 kronor samt åtnjuta allmänna avdrag och grundavdrag med 4 500
kronor resp. 7 500 kronor. Den beskattningsbara inkomsten blir
statligt (10 050+50 000-4 500=)55 500 kronor och kommunalt
(10 050+50 000-4 500-7 500=) 48 000 kronor, sedan avrundning skett.
Hade pensionen inte medräknats skulle den beskattningsbara inkomsten
ha blivit statligt (50 000-4 500=)45 500 kronor och kommunalt
(50 000-4 500-7 500=)38 000 kronor. Den statliga och kommunala
inkomstskatten, beräknad på 55 500 resp. 48 000 kronor, nedsätts med
55 500-45 500 resp. 48 000-38 000.
   55 500              48 000

I fall som nu nämnts skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna
grunden för uträkningen av inkomstskatterna resp. förmögenhetsskatten.
Längdförande myndighet svarar för att anteckning om nedsättning görs i
skattelängden.

till art. 24

Av art. 24 punkt 2 följer att bolag i Ungern inte får påföras
förmögenhetsskatt i Sverige. Bestämmelserna innebär ett undantag från
regeln i 6 § 1 mom. första stycket c lagen (1947:577) om statlig
förmögenhetsskatt.

Bilaga 2


Anvisningar om kupongskatt, m.m.

Kupongskatt för person med hemvist i Ungern

1. Utgår enligt lagen (1982:709) om dubbelbeskattningsavtal mellan
Sverige och Ungern kuponskatt efter lägre skattesats än enligt
kupongskattelagen (1970:624), innehålls vid utbetalning av utdelning
på aktie i svenskt aktiebolag sådan skatt enligt förstnämnda lag.

Vid tillämpning av första stycket gäller föreskrifterna i punkt 2.

Utbetalas utdelning som avses i första stycket till någon som innehar
aktien under sådana förhålladen att annan därigenom obehörigen bereds
förmån vid taxering till inkomstskatt eller vinner nedsättning av
kupongskatt eller är det i annat fall inte uppenbart att rätt till
nedsättning av kupongskatt föreligger, innehålls sådan skatt med
belopp enligt 5 § kupongskattelagen.

2. Beträffande utdelning i avstämningsbolag och i aktiefond som
förvaltas av registrerande fondbolag tillämpas kupongskattekungörelsen
(1971:49).

I fråga om utdelning i aktiebolag eller aktiefond som avses i 13 §
kupongskattelagen (1970:624) skall utbetalaren se till, att uppgifter
enligt 14 § samma lag lämnas jämte intyg av ungersk myndighet eller
bank i Ungern att den utdelningsberättigade har hemvist i Ungern.

3. Har kupongskatt innehållits med högre belopp än den skattskyldige
skall erlägga enligt lagen (1982:709) om dubbelbeskattningsavtal
mellan Sverige och Ungern, restitueras det för högt uttagna beloppet.

4. Ansökan om restitution prövas av riksskatteverket.

5. Ansökan om restitution görs skriftligen av den utdelnings
berättigade. Ansökningshandlingen skall ha kommit in till riksskatte
verket före utgången av femte kalenderåret efter utdelningstillfället.
Vid ansökningshandlingen fogas intyg eller annan utredning om den
erlagda kupongskatten och utredning om de omständigheter sökanden
åberopar för nedsättning av kupongskatten.

6. Riksskatteverkets beslut i ärende om resitution överklagas i den
ordning som anges i 29 § kupongskattelagen (1970:624).

Statlig inkomstskatt på utdelning från svensk ekonomisk förening till
person med hemvist i Ungern.

7. Ansökan om nedsättning av statlig inkomstskatt på utdelning på
andel i svensk ekonomisk förening enligt artikel 10 punkt 2 i avtalet
görs skriftligen av den utdelningsberättigade. Ansökan görs hos den
taxeringsnämnd som har att fastställa den utdelningsberättigades
taxering till statlig inkomstskatt för det år då utdelningen tas till
beskattning eller, om taxeringsnämndens arbete beträffande taxeringen
detta år avslutats, hos den domstol som har att uppta besvär över
nämnda taxering. Ansökan görs dock senast före utgången av tredje
kalenderåret efter det då utdelningen blev tillgänglig för lyftning.

I samband med ansökningen skall den utdelningsberättigade ge in intyg
om hemvist enligt punkt 2 andra stycket.

8. Beslut som avses i punkt 7 överklagas i den ordning som anges i
taxeringslagen (1956:623) och förvaltningsprocesslagen (1971:291).