Tryckfrihetsförordning (1949:105)

1 kap. Tryckfriheten

1 § Tryckfriheten syftar till att säkerställa ett fritt 
meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt 
konstnärligt skapande.

Tryckfriheten innebär en frihet för var och en att i tryckt 
skrift uttrycka tankar, åsikter och känslor samt att 
offentliggöra allmänna handlingar och i övrigt lämna uppgifter 
i vilket ämne som helst.

Tryckfriheten innebär också en rätt för var och en att ge ut 
skrifter utan att en myndighet eller ett annat allmänt organ 
hindrar detta i förväg. Åtal för en skrifts innehåll får 
väckas först efter det att den har getts ut och då vid en 
domstol. Ingen får straffas för en skrifts innehåll i andra 
fall än om innehållet strider mot tydlig lag som är meddelad 
för att bevara allmänt lugn men som inte håller tillbaka 
allmän upplysning.

När tryckfriheten utövas ska bestämmelser i denna grundlag som 
skyddar enskildas rätt och allmän säkerhet iakttas.

För tryckfriheten får inga andra begränsningar finnas än de 
som följer av denna grundlag. Lag (2018:1801).

Tillämpningsområde

Olika typer av skrifter

2 § Denna grundlag är tillämplig på skrifter som har 
framställts i tryckpress.

Grundlagen ska också tillämpas på skrifter som har 
mångfaldigats genom fotokopiering eller någon liknande teknik, 
om

1. utgivningsbevis gäller för skriften, eller

2. skriften är försedd med en beteckning som visar att den är 
mångfaldigad och i anslutning till beteckningen tydliga 
uppgifter om vem som har mångfaldigat skriften och om ort och 
år för detta.

Vad som sägs i denna grundlag om skrifter som har framställts 
i tryckpress och om tryckning gäller, om inte annat anges, 
även skrifter och mångfaldigande som avses i andra stycket.

Även bilder, med eller utan åtföljande text, anses vid 
tillämpning av grundlagen som skrifter. Lag (2018:1801).

Tryckta skrifter

3 § En skrift anses som en tryckt skrift när den är utgiven.

En skrift anses utgiven när den har lämnats ut till 
försäljning eller för spridning på annat sätt i Sverige. Detta 
gäller dock inte en myndighets tryckta handlingar, om de inte 
är tillgängliga för var och en.

En skrift ska inte anses utlämnad för spridning i Sverige 
enbart på den grunden att den skickas härifrån till mottagare 
i utlandet. Lag (2018:1801).

Periodiska skrifter

4 § Med en periodisk skrift avses en tryckt skrift som enligt 
utgivningsplanen ska ges ut under en bestämd titel och vid 
särskilda tider komma ut med minst fyra nummer eller häften 
årligen. Dessutom innefattas löpsedlar och bilagor som hör 
till skriften.

Har utgivningsbevis meddelats, anses skriften som periodisk 
till dess att beviset återkallas eller förklaras ha upphört. 
Lag (2018:1801).

Bilagor i form av program eller tekniska upptagningar

5 § Om ägaren till en periodisk skrift sprider eller låter 
sprida skriftens innehåll eller delar av detta i form av ett 
program som avses i yttrandefrihetsgrundlagen och som sänds 
eller som tillhandahålls ur en databas som avses i 1 kap. 4 § 
den grundlagen, ska programmet anses vara en bilaga till 
skriften vid tillämpning av denna grundlag. Detta gäller dock 
endast om

1. innehållet görs tillgängligt på ett sätt som är särskilt 
anpassat till personer med funktionsnedsättning,

2. innehållet återges oförändrat, och

3. det anges hur innehållet har disponerats.

Vad som anges i första stycket gäller även när innehållet 
sprids i en teknisk upptagning som avses i 
yttrandefrihetsgrundlagen.

Bestämmelser om rätt till sändningar finns i 3 kap. 
yttrandefrihetsgrundlagen. Lag (2018:1801).

6 § Om en författare, utgivare eller förläggare som är 
ansvarig enligt 8 kap. för en tryckt skrift som inte är 
periodisk sprider eller låter sprida skriftens innehåll eller 
delar av detta i form av ett program som avses i 
yttrandefrihetsgrundlagen och som tillhandahålls ur en databas 
som avses i 1 kap. 4 § den grundlagen, ska programmet anses 
vara en bilaga till skriften vid tillämpning av denna 
grundlag. Detta gäller dock endast om innehållet återges 
oförändrat och det anges att innehållet är en bilaga enligt 
denna bestämmelse. Lag (2018:1801).

Grundläggande bestämmelser

Meddelarfrihet och anskaffarfrihet

7 § Det står var och en fritt att meddela uppgifter i vilket 
ämne som helst i syfte att de ska göras offentliga i en tryckt 
skrift (meddelarfrihet). Denna frihet avser uppgifter som 
lämnas till

- en författare eller någon annan upphovsman till en 
framställning i en tryckt skrift,

- skriftens utgivare eller redaktion, eller

- ett företag för yrkesmässig förmedling av nyheter eller 
andra meddelanden till periodiska skrifter.

Det står också var och en fritt att anskaffa uppgifter i 
vilket ämne som helst i syfte att göra dem offentliga i en 
tryckt skrift eller att meddela uppgifter som avses i första 
stycket (anskaffarfrihet).

För dessa friheter får inga andra begränsningar finnas än de 
som följer av denna grundlag. Lag (2018:1801).

Censurförbud och förbud mot andra hindrande åtgärder

8 § En skrift får inte före tryckningen granskas av en 
myndighet eller ett annat allmänt organ. Förbud mot tryckning 
får inte förekomma.

Det är inte heller tillåtet för en myndighet eller ett annat 
allmänt organ att, på grund av skriftens innehåll, hindra 
tryckning eller utgivning av en skrift, om åtgärden inte har 
stöd i denna grundlag. Detsamma gäller i fråga om hinder mot 
spridning av en skrift bland allmänheten. Lag (2018:1801).

Exklusivitetsprincipen

9 § För att någon ska kunna åtalas eller dömas till ansvar 
eller ersättnings-skyldighet för missbruk av tryckfriheten 
eller medverkan till sådant miss-bruk krävs stöd i denna 
grundlag. Detsamma gäller för att en tryckt skrift ska kunna 
konfiskeras eller tas i beslag. Lag (2018:1801).

Instruktion för tillämpningen

10 § Den som ska döma över missbruk av tryckfriheten eller på 
annat sätt vaka över att denna grundlag efterlevs bör alltid 
ha i åtanke att tryckfriheten är en grundval för ett fritt 
samhällsskick, alltid uppmärksamma ämnet och tanken mera än 
uttrycket, liksom syftet mera än framställningssättet samt i 
tveksamma fall hellre fria än fälla. Lag (2018:1801).

Undantag från grundlagen

Vissa frågor som får regleras i lag

11 § Bestämmelserna i denna grundlag hindrar inte att det i 
lag meddelas föreskrifter om upphovsmäns rätt till litterära 
eller konstnärliga verk, om upphovsrätten närstående 
rättigheter och om förbud mot att återge ett verk på ett sätt 
som kränker den andliga odlingens intressen. Lag (2018:1801).

12 § Bestämmelserna i denna grundlag hindrar inte att det i 
lag meddelas föreskrifter om

1. förbud mot kommersiella annonser vid marknadsföring av 
alkohol-drycker eller tobaksvaror,

2. förbud mot kommersiella annonser som används vid 
marknadsföring av andra varor än tobaksvaror eller av 
tjänster, om det i annonsen förekommer ett varukännetecken som 
är i bruk för en tobaksvara eller som enligt gällande 
bestämmelser om varumärken är registrerat eller inarbetat för 
en tobaksvara,

3. förbud mot kommersiella annonser som har meddelats till 
skydd för hälsa eller miljö enligt en förpliktelse som följer 
av medlemskapet i Europeiska unionen eller Europeiska 
atomenergigemenskapen,

4. krav att införa och på ett visst sätt utforma varningstext, 
innehållsdeklaration eller annan liknande produktinformation 
om syftet är skydd för hälsa eller miljö eller konsumentskydd,

5. förbud mot offentliggörande i yrkesmässig 
kreditupplysnings-verksamhet av kreditupplysning som innebär 
otillbörligt intrång i enskilds personliga integritet eller 
som innehåller oriktig eller missvisande uppgift, om 
ersättningsskyldighet för sådant offentliggörande, om krav på 
berättigat behov hos den som beställer kreditupplysningen, om 
skyldighet att lämna information till den som avses med 
upplysningen och om rättelse av oriktig eller missvisande 
uppgift,

6. ansvar och ersättningsskyldighet som avser det sätt på 
vilket en uppgift har anskaffats, eller

7. ansvar och ersättningsskyldighet för överträdelse av förbud 
mot att göra avbildningar, beskrivningar eller mätningar av 
eller inom byggnader, andra anläggningar, områden eller andra 
objekt som är av betydelse för Sveriges totalförsvar, om 
förbudet behövs med hänsyn till intresset av ett förstärkt 
skydd mot allvarlig brottslighet eller mot röjande av hemliga 
uppgifter som rör totalförsvaret, eller till intresset av att 
skydda allmänheten mot skada till följd av militär verksamhet. 
Lag (2022:1524).

13 § Bestämmelserna i denna grundlag hindrar inte att det i 
lag meddelas föreskrifter om förbud mot offentliggörande av 
personuppgifter

1. som avslöjar etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande 
förhållande, politiska åsikter, religiös eller filosofisk 
övertygelse eller medlemskap i fackförening,

2. om hälsa, sexualliv eller sexuell läggning, eller

3. som består av genetiska uppgifter eller biometriska 
uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person.

Vad som anges i första stycket gäller endast om

1. personuppgifterna ingår i en uppgiftssamling som har 
ordnats så att det är möjligt att söka efter eller 
sammanställa dessa, och

2. det med hänsyn till verksamheten och de former under vilka 
uppgiftssamlingen hålls tillgänglig finns särskilda risker för 
otillbörliga intrång i enskildas personliga integritet. Lag 
(2022:1524).

Undantag för barnpornografi

14 § Denna grundlag är inte tillämplig på pornografiska bilder 
av personer vars pubertetsutveckling inte är fullbordad eller 
som är under arton år. Lag (2018:1801).

2 kap. Allmänna handlingars offentlighet

Grundläggande bestämmelser

Handlingsoffentlighet

1 § Till främjande av ett fritt meningsutbyte, en fri och 
allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande ska 
var och en ha rätt att ta del av allmänna handlingar. Lag 
(2018:1801).

Begränsning av handlingsoffentligheten

2 § Rätten att ta del av allmänna handlingar får begränsas 
endast om det krävs med hänsyn till

1. rikets säkerhet eller dess förhållande till en annan stat 
eller en mellanfolklig organisation,

2. rikets centrala finanspolitik, penningpolitik eller 
valutapolitik,

3. myndigheters verksamhet för inspektion, kontroll eller 
annan tillsyn,

4. intresset av att förebygga eller beivra brott,

5. det allmännas ekonomiska intresse,

6. skyddet för enskildas personliga eller ekonomiska 
förhållanden, eller

7. intresset av att bevara djur- eller växtart.

En begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar ska 
anges noga i en bestämmelse i en särskild lag eller, om det 
anses lämpligare i ett visst fall, i en annan lag som den 
särskilda lagen hänvisar till. Efter bemyndigande i en sådan 
bestämmelse får regeringen genom förordning meddela närmare 
föreskrifter om bestämmelsens tillämplighet.

Riksdagen eller regeringen får i en sådan bestämmelse som 
avses i andra stycket ges befogenhet att efter 
omständigheterna medge att en viss handling lämnas ut. Lag 
(2018:1801).

Vad som är allmän handling

Handling

3 § Med handling avses en framställning i skrift eller bild 
samt en upp-tagning som endast med tekniska hjälpmedel kan 
läsas eller avlyssnas eller uppfattas på annat sätt. Lag 
(2018:1801).

Allmän handling

4 § En handling är allmän, om den förvaras hos en myndighet 
och enligt 9 eller 10 § är att anse som inkommen till eller 
upprättad hos en myndighet. Lag (2018:1801).

Med myndighet jämställda organ

5 § Med myndighet jämställs i detta kapitel riksdagen och 
beslutande kommunal församling. Lag (2018:1801).

Handling som förvaras hos myndighet

6 § En upptagning som avses i 3 § anses förvarad hos en 
myndighet, om upptagningen är tillgänglig för myndigheten med 
tekniskt hjälpmedel som myndigheten själv utnyttjar för 
överföring i sådan form att den kan läsas eller avlyssnas 
eller uppfattas på annat sätt.

En sammanställning av uppgifter ur en upptagning för 
automatiserad behandling anses dock förvarad hos myndigheten 
endast om myndigheten kan göra sammanställningen tillgänglig 
med rutinbetonade åtgärder och inte annat följer av 7 §. Lag 
(2018:1801).

7 § En sammanställning enligt 6 § andra stycket anses inte 
förvarad hos myndigheten om sammanställningen innehåller 
personuppgifter och myndigheten enligt lag eller förordning 
saknar befogenhet att göra sammanställningen tillgänglig. Med 
personuppgift avses all slags information som direkt eller 
indirekt kan hänföras till en fysisk person. Lag (2018:1801).

8 § Brev eller annat meddelande som är ställt personligen till 
den som innehar befattning vid en myndighet anses som allmän 
handling, om handlingen gäller ett ärende eller någon annan 
fråga som ska handläggas av myndigheten och inte är avsedd för 
mottagaren endast som innehavare av annan ställning. Lag 
(2018:1801).

Inkommen handling

9 § En handling anses ha kommit in till en myndighet, när den 
har anlänt till myndigheten eller kommit behörig 
befattningshavare till handa. I fråga om en upptagning som 
avses i 3 § gäller i stället att den anses ha kommit in till 
myndigheten när någon annan har gjort den tillgänglig för 
myndigheten på det sätt som anges i 6 §.

Tävlingsskrifter, anbud eller andra sådana handlingar som 
enligt tillkännagivande ska lämnas i förseglat omslag anses 
inte ha kommit in före den tidpunkt som har bestämts för 
öppnandet.

En åtgärd som någon vidtar endast som ett led i en teknisk 
bearbetning eller teknisk lagring av en handling som en 
myndighet har tillhandahållit ska inte anses leda till att 
handlingen har kommit in till den myndigheten. Lag 
(2018:1801).

Upprättad handling

10 § En handling anses ha upprättats hos en myndighet, när den 
har expedierats. En handling som inte har expedierats anses 
upprättad när det ärende som den hänför sig till har 
slutbehandlats hos myndigheten eller, om handlingen inte 
hänför sig till ett visst ärende, när den har justerats av 
myndigheten eller färdigställts på annat sätt.

I stället för det som föreskrivs i första stycket gäller 
följande:

1. Diarier, journaler samt sådana register eller andra 
förteckningar som förs fortlöpande anses ha upprättats när de 
har färdigställts för anteckning eller införing.

2. Domar och andra beslut, som enligt vad som är föreskrivet 
ska avkunnas eller expedieras, samt protokoll och andra 
handlingar till den del protokollet eller handlingen hänför 
sig till ett sådant beslut, anses ha upprättats när beslutet 
har avkunnats eller expedierats.

3. Andra protokoll från en myndighet och därmed jämförliga 
anteckningar anses ha upprättats när de har justerats av 
myndigheten eller färdigställts på annat sätt.

Det som sägs i andra stycket 3 gäller inte protokoll hos 
riksdagens utskott, en kommuns revisorer, statliga kommittéer 
eller en kommunal myndighet i ärenden som denna endast bereder 
till avgörande. Lag (2018:1801).

Överlämnad handling inom en myndighet

11 § Har ett organ som ingår i eller är knutet till en 
myndighet lämnat över en handling till något annat organ inom 
samma myndighet, anses handlingen som inkommen eller upprättad 
därigenom endast om organen uppträder som självständiga i 
förhållande till varandra.

Detsamma gäller om en handling har framställts för att lämnas 
på det sätt som anges i första stycket. Lag (2018:1801).

Minnesanteckning, utkast och koncept

12 § En minnesanteckning som har gjorts hos en myndighet och 
som inte har expedierats ska inte heller efter den tidpunkt då 
den enligt 10 § är att anse som upprättad anses som allmän 
handling hos myndigheten. Minnesanteckningen anses dock som 
upprättad om den har tagits om hand för arkivering. Med 
minnesanteckning avses promemorior och andra uppteckningar 
eller upptagningar som har kommit till endast för föredragning 
eller beredning av ett ärende, dock inte till den del de har 
tillfört ärendet någon sakuppgift.

Utkast eller koncept till en myndighets beslut eller skrivelse 
och andra därmed jämställda handlingar som inte har 
expedierats anses inte som allmänna. Handlingen anses dock 
vara allmän om den tas om hand för arkivering. Lag 
(2018:1801).

Handlingar som inte anses som allmänna

13 § En handling som förvaras hos en myndighet endast som ett 
led i en teknisk bearbetning eller teknisk lagring för någon 
annans räkning anses inte som allmän handling hos den 
myndigheten.

Som allmän handling anses inte en handling som en myndighet 
förvarar endast i syfte att kunna återskapa information som 
har gått förlorad i en myndighets ordinarie system för 
automatiserad behandling av information (säkerhetskopia). Lag 
(2018:1801).

14 § Som allmän handling anses inte

1. ett brev, ett telegram eller någon annan sådan handling som 
har lämnats in till eller upprättats hos en myndighet endast 
för befordran av ett meddelande,

2. ett meddelande eller någon annan handling som har lämnats 
in till eller upprättats hos en myndighet endast för 
offentliggörande i en periodisk skrift som ges ut genom 
myndigheten,

3. en tryckt skrift, en ljud- eller bildupptagning eller någon 
annan handling som ingår i ett bibliotek eller som från en 
enskild har tillförts ett allmänt arkiv uteslutande för 
förvaring och vård eller forsknings- och studieändamål eller 
privata brev, skrifter eller upptagningar som annars har 
överlämnats till en myndighet uteslutande för något av de 
angivna ändamålen,

4. en upptagning av innehållet i en sådan handling som avses i 
3, om upptagningen förvaras hos en myndighet där den 
ursprungliga handlingen inte skulle vara att anse som allmän.

Det som föreskrivs i första stycket 3 om handlingar som ingår 
i bibliotek tillämpas inte på en upptagning i en databas som 
en myndighet har tillgång till enligt ett avtal med en annan 
myndighet, om upptagningen är allmän handling hos den 
myndigheten. Lag (2018:1801).

Utlämnande av allmänna handlingar

Rätten att ta del av allmänna handlingar

15 § Den som begär ut en allmän handling som får lämnas ut ska 
genast eller så snart det är möjligt och utan avgift få ta del 
av handlingen på stället på ett sådant sätt att den kan läsas 
eller avlyssnas eller uppfattas på annat sätt. En handling får 
även skrivas av, avbildas eller tas i anspråk för 
ljudöverföring. Kan en handling inte tillhandahållas utan att 
en sådan del av handlingen som inte får lämnas ut röjs, ska 
den i övriga delar göras tillgänglig för sökanden i avskrift 
eller kopia.

En myndighet är inte skyldig att tillhandahålla en handling på 
stället, om det möter betydande hinder. Detsamma gäller en 
upptagning som avses i 3 §, om sökanden utan beaktansvärd 
olägenhet kan ta del av upptagningen hos en närbelägen 
myndighet. Lag (2018:1801).

Kopior av allmänna handlingar

16 § Den som önskar ta del av en allmän handling har även rätt 
att mot en fastställd avgift få en avskrift eller kopia av 
handlingen till den del handlingen får lämnas ut. En myndighet 
är dock inte skyldig att i större utsträckning än vad som 
följer av lag lämna ut en upptagning för automatiserad 
behandling i annan form än utskrift. En myndighet är inte 
heller skyldig att framställa en kopia av en karta, ritning 
eller bild eller av en upptagning som avses i 3 § och som inte 
är en upptagning för automatiserad behandling, om det skulle 
innebära svårigheter och handlingen kan tillhandahållas på 
stället.

En begäran att få en avskrift eller kopia av en allmän 
handling ska behandlas skyndsamt. Lag (2018:1801).

Prövning av begäran

17 § En begäran att få ta del av en allmän handling görs hos 
den myndighet som förvarar handlingen.

Begäran prövas av den myndighet som anges i första stycket. Om 
det finns särskilda skäl, får det dock föreskrivas i en 
bestämmelse som avses i 2 § andra stycket att prövningen vid 
tillämpningen av bestämmelsen ska göras av någon annan 
myndighet. I fråga om en handling som är av synnerlig 
betydelse för rikets säkerhet kan det även genom förordning 
föreskrivas att endast en viss myndighet får pröva frågan om 
utlämnande. I de angivna fallen ska begäran om utlämnande 
genast hänskjutas till den behöriga myndigheten. Lag 
(2018:1801).

18 § En myndighet får inte på grund av att någon begär att få 
ta del av en allmän handling efterforska vem denne är eller 
vilket syfte han eller hon har med sin begäran i större 
utsträckning än vad som behövs för att myndigheten ska kunna 
pröva om det finns hinder mot att handlingen lämnas ut. Lag 
(2018:1801).

19 § Om någon annan än riksdagen eller regeringen avslår en 
begäran att få ta del av en handling eller lämnar ut en allmän 
handling med förbehåll som inskränker sökandens rätt att yppa 
dess innehåll eller annars förfoga över den, får sökanden 
överklaga beslutet. Ett beslut av ett statsråd ska överklagas 
till regeringen och ett beslut av någon annan myndighet ska 
överklagas till domstol.

I den lag som avses i 2 § ska det närmare anges hur beslut som 
avses i första stycket får överklagas. Ett överklagande ska 
alltid prövas skyndsamt.

För beslut av en myndighet som lyder under riksdagen gäller 
särskilda bestämmelser om överklagande. Lag (2018:1801).

20 § En anteckning om hinder att lämna ut en allmän handling 
får göras endast på en handling som omfattas av en bestämmelse 
som avses i 2 § andra stycket. Den tillämpliga bestämmelsen 
ska anges. Lag (2018:1801).

Ytterligare bestämmelser om allmänna handlingar

Allmänna handlingar hos enskilda organ

21 § Om en myndighets verksamhet ska övertas av ett enskilt 
organ, får det i lag föreskrivas att regeringen eller en 
beslutande kommunal församling får besluta att allmänna 
handlingar som hänför sig till den verksamheten och som 
organet behöver för verksamheten får överlämnas dit utan att 
handlingarna därigenom upphör att vara allmänna. Ett sådant 
organ ska i fråga om överlämnade handlingar jämställas med en 
myndighet när 15-20 §§ tillämpas. Lag (2018:1801).

22 § I lag får det föreskrivas att regeringen får besluta att 
allmänna handlingar får överlämnas till Svenska kyrkan eller 
någon av dess organisatoriska delar för förvaring, utan att 
handlingarna därigenom upphör att vara allmänna. Detta gäller 
handlingar som senast den 31 december 1999 har kommit in till 
eller upprättats hos

1. myndigheter som har upphört och som har haft uppgifter som 
hänför sig till Svenska kyrkans verksamhet, eller

2. Svenska kyrkans beslutande församlingar.

När 15-20 §§ tillämpas ska Svenska kyrkan och dess 
organisatoriska delar jämställas med en myndighet i fråga om 
överlämnade handlingar. Lag (2018:1801).

Bevarande och gallring

23 § Grundläggande föreskrifter om hur allmänna handlingar ska 
bevaras samt om gallring och annat avhändande av sådana 
handlingar får meddelas i lag. Lag (2018:1801).

3 kap. Rätten till anonymitet

1 § En författare till en tryckt skrift är inte skyldig att 
sätta ut namn, pseudonym eller signatur på skriften. Detsamma 
gäller för den som har meddelat uppgifter för offentliggörande 
enligt 1 kap. 7 § och för utgivare av en tryckt skrift som 
inte är periodisk. Lag (2018:1801).

2 § I ett mål om ansvar, skadestånd eller särskild rättsverkan 
på grund av tryckfrihetsbrott får ingen ta upp frågan om vem 
som är författare eller vem som är meddelare enligt 1 kap. 
7 §. Detsamma gäller frågan om vem som är utgivare till en 
tryckt skrift som inte är periodisk.

Om författare eller utgivare har angetts på en skrift som inte 
är periodisk, med namn eller med en pseudonym eller en 
signatur som enligt vad som är allmänt känt syftar på en viss 
person, får dock frågan om han eller hon är ansvarig behandlas 
i målet. Detsamma gäller om någon i en skriftlig förklaring 
har uppgett sig vara författaren eller utgivaren eller 
självmant har lämnat en sådan uppgift i målet.

Första stycket hindrar inte att det i samma rättegång som 
avses i första och andra styckena handläggs en fråga om vem 
som är ansvarig för brott enligt 7 kap. 22 eller 23 §. Lag 
(2018:1801).

Tystnadsplikt

3 § Den som har tagit befattning med tillkomsten eller 
utgivningen av en tryckt skrift eller med en framställning som 
har varit avsedd att införas i en tryckt skrift får inte röja 
vad han eller hon då har fått veta om vem som är författare, 
meddelare enligt 1 kap. 7 § eller utgivare av en skrift som 
inte är periodisk.

Tystnadsplikt enligt första stycket gäller även för den som på 
något annat sätt har varit verksam inom ett företag för 
utgivning av tryckta skrifter eller inom ett företag för 
yrkesmässig förmedling av nyheter eller andra meddelanden till 
periodiska skrifter. Lag (2018:1801).

4 § Tystnadsplikt enligt 3 § gäller inte i följande fall:

1. Den till vars förmån tystnadsplikten gäller har samtyckt 
till att hans eller hennes identitet röjs.

2. Det är tillåtet enligt 2 § andra stycket att behandla 
frågan om identiteten.

3. Det rör sig om något av de brott som avses i 7 kap. 22 § 
första stycket 1.

4. En domstol finner i fråga om brott enligt 7 kap. 21 § eller 
22 § första stycket 2 eller 3 att det är nödvändigt att 
uppgifter lämnas om huruvida det är den som är tilltalad eller 
skäligen misstänkt för den brottsliga gärningen som har lämnat 
meddelandet eller medverkat till framställningen. Uppgifterna 
ska i så fall lämnas vid en förhandling.

5. En domstol finner i något annat fall att det av hänsyn till 
ett allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att en 
uppgift om identiteten lämnas vid vittnesförhör eller förhör 
med en part under sanningsförsäkran.

Vid förhör som avses i första stycket 4 eller 5 ska rätten 
noga vaka över att det inte ställs frågor som kan inkräkta på 
tystnadsplikten utöver vad som har medgetts i varje särskilt 
fall. Lag (2018:1801).

Efterforskningsförbud

5 § En myndighet eller ett annat allmänt organ får inte 
efterforska

1. författaren till en framställning som har införts eller 
varit avsedd att införas i en tryckt skrift,

2. den som har gett ut eller avsett att ge ut en framställning 
i en sådan skrift, eller

3. meddelare enligt 1 kap. 7 §.

Förbudet i första stycket hindrar inte efterforskning när det 
behövs för åtal eller något annat ingripande mot den som avses 
där som inte står i strid med denna grundlag. I sådana fall 
ska den tystnadsplikt som anges i 3 § beaktas. Lag 
(2018:1801).

Repressalieförbud

6 § En myndighet eller ett annat allmänt organ får inte 
ingripa mot någon för att han eller hon i en tryckt skrift har 
brukat sin tryckfrihet eller medverkat till ett sådant bruk. 
Lag (2018:1801).

Straff

7 § Till böter eller fängelse i högst ett år döms den som

1. uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot sin 
tystnadsplikt enligt 3 §,

2. uppsåtligen eller av oaktsamhet på en tryckt skrift sätter 
ut namn på eller pseudonym eller signatur för en författare 
eller, i fall som avses i 1 §, meddelare eller utgivare mot 
hans eller hennes vilja,

3. uppsåtligen eller av oaktsamhet på en tryckt skrift sätter 
ut namn på eller pseudonym eller signatur för någon som uppges 
vara författare, utgivare eller meddelare men som inte är det,

4. uppsåtligen efterforskar i strid med 5 §, eller

5. uppsåtligen ingriper i strid med 6 §, om åtgärden utgör 
avskedande, uppsägning, meddelande av disciplinpåföljd eller 
en liknande åtgärd.

Allmänt åtal för brott som avses i första stycket 1-3 får 
väckas endast om målsäganden har anmält brottet till åtal. Lag 
(2018:1801).

Andra upphovsmän än författare

8 § Det som sägs i detta kapitel om författare gäller även 
andra upphovsmän till framställningar som har införts eller 
varit avsedda att införas i en tryckt skrift. Lag (2018:1801).

4 kap. Rätten att trycka skrifter

1 § Varje fysisk och juridisk person har rätt att själv eller 
med hjälp av andra trycka skrifter. Lag (2018:1801).

Ursprungsuppgifter

2 § En skrift som är tryckt i Sverige och avsedd att ges ut 
här ska innehålla tydliga uppgifter om vem som har tryckt 
skriften samt om ort och år för tryckningen. Motsvarande 
gäller en skrift för vilken utgivningsbevis gäller och som är 
mångfaldigad här genom fotokopiering eller någon liknande 
teknik. Lag (2018:1801).

3 § Skyldigheten att sätta ut uppgifter enligt 2 § gäller inte 
bild- eller tillfällighetstryck. Med bild- eller 
tillfällighetstryck avses vykort och bildalbum, visitkort och 
notifikationer, adresskort, etiketter, blanketter samt 
affärstryck såsom reklam- och emballagetryck och andra sådana 
trycksaker. En förutsättning är att missbruk av tryckfriheten 
kan anses uteslutet på grund av texten eller framställningen i 
övrigt. Lag (2018:1801).

Skyldighet att bevara exemplar

4 § Föreskrifter om skyldighet att bevara exemplar av tryckta 
skrifter för granskning och att lämna exemplar av tryckta 
skrifter till bibliotek eller arkiv får meddelas i lag.

Detsamma gäller föreskrifter om skyldighet att spela in 
program och bevara tekniska upptagningar som avses i 1 kap. 
5 och 6 §§ samt att tillhandahålla dessa. Lag (2018:1801).

Straff

5 § Den som vid framställningen av en skrift bryter mot 2 § 
döms till böter eller fängelse i högst ett år. Lag 
(2018:1801).

6 § Har betecknats 4 § genom lag (1976:955).

7 § Har upphävts genom lag (1976:955).

8 § Har betecknats 5 § genom lag (1976:955).

9 § Har betecknats 3 § genom lag (1976:955).

5 kap. Rätten att ge ut periodiska skrifter

Ägare och utgivare

1 § En periodisk skrift ska ha en utgivare.

Utgivaren utses av skriftens ägare. Lag (2018:1801).

2 § Varje fysisk och juridisk person får vara ägare till en 
periodisk skrift. Lag (2018:1801).

3 § En utgivare av en periodisk skrift ska vara en fysisk 
person med hemvist i Sverige. Den som är underårig eller i 
konkurs eller som har förvaltare enligt särskilda bestämmelser 
i lag får inte vara utgivare. Lag (2018:1801).

Utgivarens befogenhet

4 § Utgivaren ska ha befogenhet att utöva tillsyn över 
skriftens utgivning och bestämma över dess innehåll så att 
ingenting får föras in i den mot hans eller hennes vilja. 
Varje inskränkning i denna befogenhet ska vara utan verkan. 
Lag (2018:1801).

Anmälan om utgivare

5 § När en utgivare har utsetts, ska ägaren anmäla detta till 
en myndighet som anges i lag. Anmälan ska innehålla uppgift om 
utgivarens namn och hemvist. Den ska även innehålla bevis om 
att utgivaren är behörig enligt 3 § och en förklaring av 
utgivaren om att han eller hon har åtagit sig uppdraget. Lag 
(2018:1801).

6 § Om utgivaren inte längre är behörig eller om utgivarens 
uppdrag kommer att upphöra av något annat skäl, ska ägaren 
genast utse en ny utgivare och anmäla detta enligt 5 §. 
Anmälan ska om möjligt även innehålla bevis om att den förra 
utgivaren har fått del av anmälan. Lag (2018:1801).

Ställföreträdare för utgivare

7 § En utgivare av en periodisk skrift får utse en eller flera 
ställföreträdare. För ställföreträdare gäller 3 §.

När en ställföreträdare har utsetts, ska detta anmälas till 
den myndighet som avses i 5 §. Tillsammans med anmälan ska det 
lämnas ett bevis om att ställföreträdaren uppfyller 
behörighetsvillkoren för utgivare och en förklaring dels av 
ställföreträdaren att han eller hon har åtagit sig uppdraget, 
dels av ägaren att han eller hon har godkänt 
ställföreträdaren.

Upphör utgivarens uppdrag, upphör också uppdraget som 
ställföreträdare. Lag (2018:1801).

8 § Om en anmälan av ställföreträdare har gjorts enligt 7 §, 
får utgivaren överlämna åt ställföreträdaren eller, om flera 
ställföreträdare finns, åt någon av dem att i utgivarens 
ställe utöva den befogenhet som utgivaren har enligt 4 §.

Kan det antas att utgivaren på grund av sjukdom eller av annan 
tillfällig orsak oavbrutet under minst en månad inte kommer 
att utöva befogenheten som utgivare, ska han eller hon snarast 
överlämna denna till en ställföreträdare. Finns det ingen 
ställföreträdare, ska utgivaren genast utse en 
ställföreträdare och anmäla detta enligt 7 §. Detsamma gäller 
om uppdraget för den som har utsetts till ställföreträdare 
kommer att upphöra. Lag (2018:1801).

Uppgift om utgivare

9 § På varje nummer eller häfte av en periodisk skrift ska 
utgivarens namn sättas ut. När en ställföreträdare har trätt 
in anges i stället ställföreträdarens namn. Lag (2018:1801).

Utgivningsbevis

Utfärdande

10 § En periodisk skrift får inte ges ut innan det har 
utfärdats ett bevis om att det inte finns något hinder mot 
utgivning enligt denna grundlag (utgivningsbevis).

Ett utgivningsbevis meddelas av den myndighet som avses i 5 §. 
Ansökan görs av skriftens ägare. I ansökan ska skriftens 
titel, utgivningsort och utgivningsplan anges. Lag 
(2018:1801).

11 § Ett utgivningsbevis får inte utfärdas innan det har 
gjorts en anmälan om utgivare enligt 5 §.

En ansökan får avslås om skriftens titel lätt kan förväxlas 
med titeln på någon annan skrift med utgivningsbevis. Lag 
(2018:1801).

Giltighet och förnyelse

12 § Ett utgivningsbevis gäller i tio år. Därefter upphör 
beviset att gälla. Ett beslut om att beviset ska anses ha 
upphört vid tioårsperiodens utgång meddelas av den myndighet 
som avses i 5 §. Beviset får förnyas efter ansökan av 
skriftens ägare, varje gång för tio år från utgången av den 
föregående tioårsperioden. Om ansökan om förnyelse har gjorts 
före tioårsperiodens utgång fortsätter beviset att gälla till 
dess att beslutet med anledning av ansökan har fått laga 
kraft. Lag (2018:1801).

Återkallelse

13 § Ett utgivningsbevis får återkallas i följande fall:

1. Ägaren har anmält att skriftens utgivning har upphört.

2. Äganderätten till skriften har övergått till någon som inte 
uppfyller behörighetsvillkor som har föreskrivits med stöd av 
denna grundlag.

3. Det finns ingen utgivare eller utgivaren uppfyller inte 
behörighetsvillkoren enligt 3 § eller behörighetsvillkor som 
har föreskrivits med stöd av denna grundlag, och en behörig 
utgivare utses inte omedelbart.

4. Det har gått sex månader från dagen då utgivningsbeviset 
utfärdades, utan att skriften har kommit ut.

5. Skriften har under något av de två senaste kalenderåren 
inte kommit ut med minst fyra nummer eller häften på särskilda 
tider.

6. Det visas inom sex månader från första gången skriften kom 
ut att beviset inte borde ha utfärdats med hänsyn till 
bestämmelsen i 11 § andra stycket.

7. Titeln på en skrift har typografiskt sett getts en sådan 
likhet med titeln på en annan skrift med utgivningsbevis att 
förväxling lätt kan ske och rättelse vidtas inte omedelbart. 
Lag (2018:1801).

14 § Om ett utgivningsbevis har återkallats enligt 13 § första 
stycket 2, 3, 5 eller 7, krävs medgivande av skriftens ägare 
för att utgivningsbevis ska utfärdas för en annan skrift med 
en titel som har en sådan likhet med den första skriftens 
titel att de lätt kan förväxlas. Medgivande behövs dock inte 
om det har gått två år efter återkallelsen.

Detsamma gäller om det tidigare utgivningsbeviset har 
förklarats ha upphört att gälla. Lag (2018:1801).

15 § Det får i lag meddelas föreskrifter om

1. skyldighet att anmäla ändrade förhållanden i fråga om 
utgivningsort och utgivningsplan,

2. giltighet och förnyelse av utgivningsbevis, och

3. återkallelse av utgivningsbevis. Lag (2018:1801).

Straff

16 § Till böter döms

1. en ägare till en periodisk skrift som ges ut utan att 
utgivningsbevis finns eller utan att ägaren uppfyller 
behörighetsvillkor som har föreskrivits med stöd av denna 
grundlag,

2. en ägare till en periodisk skrift för vilken en ny utgivare 
inte utses och anmäls enligt 6 §,

3. en utgivare som inte överlämnar sitt uppdrag till 
ställföreträdare enligt 8 § andra stycket,

4. den som ger ut en periodisk skrift för vilken 
utgivningsförbud har meddelats enligt denna grundlag eller som 
uppenbart utgör en fortsättning av en sådan skrift, eller

5. den som på en periodisk skrift låter ange sitt namn som 
utgivare eller ställföreträdare utan att vara behörig.

Om skriften har förklarats vara brottslig eller 
omständigheterna annars är synnerligen försvårande, är 
straffet fängelse i högst ett år. Lag (2018:1801).

17 § Till straff enligt 16 § döms även den som i en ansökan, 
anmälan eller förklaring som avses i detta kapitel medvetet 
lämnar oriktiga uppgifter. Lag (2018:1801).

18 § Till penningböter döms en utgivare som inte sätter ut 
uppgifter om utgivarens namn på det sätt som anges i 9 §. 
Detsamma gäller en ställföre-trädare som har trätt in som 
utgivare. Lag (2018:1801).

19 § I lag får det föreskrivas om straff för den som bryter 
mot en föreskrift i lag som har meddelats med stöd av 15 § 1. 
Lag (2018:1801).

6 kap. Rätten att sprida tryckta skrifter

1 § Varje fysisk och juridisk person har rätt att själv eller 
med hjälp av andra sprida tryckta skrifter. Lag (2018:1801).

Undantag

2 § Utan hinder av denna grundlag gäller vad som föreskrivs i 
lag, när någon

1. visar en pornografisk bild på eller vid en allmän plats 
genom skyltning eller annat liknande förfarande på ett sätt 
som är ägnat att väcka allmän anstöt eller utan föregående 
beställning sänder eller tillställer någon en sådan bild på 
annat sätt, eller

2. bland barn och ungdom sprider en tryckt skrift som genom 
sitt innehåll kan verka förråande eller annars medföra annan 
allvarlig fara för de unga. Lag (2018:1801).

3 § I lag får det meddelas föreskrifter om spridning av 
kartor, ritningar eller bilder som återger Sverige helt eller 
delvis och innehåller upplysningar av betydelse för rikets 
försvar. Lag (2018:1801).

Skyldighet att befordra tryckta skrifter

4 § Den som enligt vad som följer av lag eller annan 
författning har en skyldighet att befordra tryckta skrifter 
får inte på grund av innehållet vägra eller ställa särskilda 
villkor för att utföra denna skyldighet. Detta gäller dock 
inte om befordran skulle innebära en sådan överträdelse som 
avses i 5 eller 6 §.

Den som har en skyldighet enligt första stycket och som har 
tagit emot en tryckt skrift för befordran ska inte anses som 
skriftens spridare. Lag (2018:1801).

Straff

5 § Till penningböter döms den som sprider en tryckt skrift 
som saknar en sådan uppgift som avses i 4 kap. 2 §. Detsamma 
gäller om en sådan uppgift eller en uppgift som avses i 1 kap. 
2 § andra stycket 2 är oriktig och spridaren känner till 
detta. Lag (2018:1801).

6 § Till böter eller fängelse i högst ett år döms den som 
sprider en tryckt skrift i vetskap om att den

1. har tagits i beslag eller förklarats konfiskerad,

2. har getts ut i strid med ett utgivningsförbud som har 
meddelats enligt denna grundlag, eller

3. uppenbart utgör en fortsättning av en skrift som omfattas 
av ett sådant förbud som avses i 2. Lag (2018:1801).

7 kap. Tryckfrihetsbrott, meddelarbrott och anskaffarbrott

Gärningar som anses vara tryckfrihetsbrott

Vad som anses vara tryckfrihetsbrott

1 § Med beaktande av tryckfrihetens syfte att säkerställa ett 
fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett 
fritt konstnärligt skapande ska de gärningar som anges i 2-
20 §§ anses vara tryckfrihetsbrott, om de begås i en tryckt 
skrift och är straffbara enligt lag. Lag (2018:1801).

Olaga hot

2 § Som tryckfrihetsbrott anses olaga hot som innebär att 
någon hotar någon annan med brottslig gärning på ett sätt som 
är ägnat att hos den hotade framkalla allvarlig rädsla för 
egen eller annans säkerhet till person, egendom, frihet eller 
frid. Lag (2018:1801).

Förtal

3 § Som tryckfrihetsbrott anses förtal som innebär att någon 
utpekar någon annan som brottslig eller klandervärd i sitt 
levnadssätt eller annars lämnar en uppgift som är ägnad att 
utsätta denne för andras missaktning.

Förtal av avliden medför ansvar, om gärningen är sårande för 
de efter-levande eller annars kan anses kränka den frid som 
bör tillkomma den avlidne.

Det ska inte dömas till ansvar om det med hänsyn till 
omständigheterna var försvarligt att lämna uppgift i saken och 
den som har lämnat uppgiften visar att uppgiften var sann 
eller att han eller hon hade skälig grund för den. Lag 
(2018:1801).

Förolämpning

4 § Som tryckfrihetsbrott anses förolämpning som innebär att 
någon riktar beskyllning, nedsättande uttalande eller 
förödmjukande beteende mot någon annan, om gärningen är ägnad 
att kränka den andres självkänsla eller värdighet. Lag 
(2018:1801).

Uppvigling

5 § Som tryckfrihetsbrott anses uppvigling som innebär att 
någon uppmanar eller på annat sätt söker förleda till 
brottslig gärning, svikande av medborgerlig skyldighet eller 
ohörsamhet mot myndighet eller åsidosättande av vad som 
åligger krigsman i tjänsten. Lag (2018:1801).

Hets mot folkgrupp

6 § Som tryckfrihetsbrott anses hets mot folkgrupp som innebär 
att någon hotar eller uttrycker missaktning för en folkgrupp 
eller en annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, 
hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, 
sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller 
uttryck. Lag (2018:1801).

Olaga våldsskildring

7 § Som tryckfrihetsbrott anses olaga våldsskildring som 
innebär att någon i bild skildrar sexuellt våld eller tvång 
med uppsåt att bilden sprids, om inte gärningen med hänsyn 
till omständigheterna är försvarlig. Lag (2018:1801).

Hot mot tjänsteman

8 § Som tryckfrihetsbrott anses hot mot tjänsteman som innebär 
att någon med hot om våld förgriper sig på någon annan för att 
tvinga fram, hindra eller hämnas för en åtgärd i hans eller 
hennes myndighetsutövning, i annan verksamhet där det finns 
samma skydd som är förenat med myndighetsutövning eller vid 
biträde till åtgärd som omfattas av sådant skydd.

Detsamma gäller om någon på detta sätt förgriper sig mot den 
som tidigare har utövat eller biträtt vid sådan verksamhet, 
för vad denne då gjort eller underlåtit att göra.

För försök eller förberedelse till sådant hot mot tjänsteman 
döms det till ansvar, såvida inte brottet, om det hade 
fullbordats, skulle ha varit att anse som ringa. Lag 
(2018:1801).

Övergrepp i rättssak

9 § Som tryckfrihetsbrott anses övergrepp i rättssak som 
innebär att någon med hot om våld angriper någon annan

1. för att denne har gjort en anmälan, fört talan, avlagt 
vittnesmål eller annars vid förhör avgett en utsaga hos en 
domstol eller annan myndighet, eller

2. för att hindra denne från en sådan åtgärd som anges i 1.

Detsamma gäller om någon med hot om gärning som medför 
lidande, skada eller olägenhet angriper någon annan för att 
denne har avlagt vittnesmål eller annars avgett en utsaga vid 
förhör hos en myndighet eller för att hindra honom eller henne 
från att avge en sådan utsaga. Lag (2018:1801).

Uppror

10 § Som tryckfrihetsbrott anses uppror som innebär att någon, 
med uppsåt att statsskicket med vapenmakt eller annars med 
våldsamma medel ska omstörtas eller att åtgärd eller beslut av 
statschefen, regeringen, riks-dagen eller högsta domarmakten 
på så sätt ska framtvingas eller hindras, begår en handling 
som innebär en fara för uppsåtets förverkligande.

För försök, förberedelse eller stämpling till sådant uppror 
döms det till ansvar. Lag (2018:1801).

Brott mot medborgerlig frihet

11 § Som tryckfrihetsbrott anses brott mot medborgerlig frihet 
som innebär att någon utövar olaga hot med uppsåt att påverka 
den allmänna åsiktsbildningen eller inkräkta på 
handlingsfriheten inom en politisk organisation eller en 
yrkes- eller näringssammanslutning och därigenom sätter 
yttrande-, församlings- eller föreningsfriheten i fara.

För försök till sådant brott mot medborgerlig frihet döms det 
till ansvar. Lag (2018:1801).

Högförräderi

12 § Som tryckfrihetsbrott anses högförräderi som innebär att 
någon, med uppsåt att riket eller en del av det, med våldsamma 
eller annars lagstridiga medel eller med utländskt bistånd, 
ska läggas under främmande makt eller bringas i beroende av 
sådan makt eller att del av riket på så sätt ska lösryckas, 
begår en handling som innebär en fara för uppsåtets 
förverkligande.

Som tryckfrihetsbrott anses också högförräderi som begåtts med 
uppsåt att åtgärd eller beslut av statschefen, regeringen, 
riksdagen eller högsta domarmakten ska framtvingas eller 
hindras med utländskt bistånd, om handlingen innebär en fara 
för uppsåtets förverkligande.

För försök, förberedelse eller stämpling till sådant 
högförräderi döms det till ansvar. Lag (2018:1801).

Krigsanstiftan

13 § Som tryckfrihetsbrott anses krigsanstiftan som innebär 
att någon med utländskt bistånd framkallar fara för att riket 
ska invecklas i krig eller andra fientligheter. Lag 
(2018:1801).

Spioneri

14 § Som tryckfrihetsbrott anses spioneri som innebär att 
någon för att gå en främmande makt eller motsvarande tillhanda 
obehörigen befordrar, lämnar eller röjer en uppgift rörande 
försvarsverk, vapen, förråd, import, export, 
tillverkningssätt, underhandlingar, beslut, eller något 
förhållande i övrigt, vars uppenbarande för en främmande makt 
eller motsvarande kan medföra men för Sveriges säkerhet. 

För försök, förberedelse eller stämpling till sådant spioneri 
döms det till ansvar. Lag (2022:1517).

Utlandsspioneri

14 a § Som tryckfrihetsbrott anses utlandsspioneri som innebär 
att någon, i annat fall än som avses i 14 §, för att gå en 
främmande makt eller motsvarande tillhanda, obehörigen 
befordrar, lämnar eller röjer en hemlig uppgift som förekommer 
inom ramen för ett samarbete med en annan stat eller en 
mellanfolklig organisation eller i en mellanfolklig 
organisation i vilken Sverige är medlem, och vars uppenbarande 
för en främmande makt eller motsvarande är ägnat att medföra 
allvarligt men för Sveriges förhållande till någon annan stat 
eller en mellanfolklig organisation.

En gärning ska inte utgöra brott, om den med hänsyn till 
syftet och övriga omständigheter är försvarlig.

För försök, förberedelse eller stämpling till sådant 
utlandsspioneri döms det till ansvar. Lag (2022:1517).

Obehörig befattning med hemlig uppgift

15 § Som tryckfrihetsbrott anses obehörig befattning med 
hemlig uppgift som innebär att någon, utan syfte att gå en 
främmande makt eller motsvarande tillhanda, obehörigen 
befordrar, lämnar eller röjer en uppgift

1. som avses i 14 §, om uppgiften rör något förhållande av 
hemlig natur, eller

2. som avses i 14 a §.

En gärning enligt första stycket 2 ska inte utgöra brott, om 
den med hänsyn till syftet och övriga omständigheter är 
försvarlig.

För försök eller förberedelse till sådan obehörig befattning 
med hemlig uppgift döms det till ansvar.

Det döms också till ansvar för stämpling till sådant brott, om 
detta är att anse som grovt. Vid denna bedömning ska det 
särskilt beaktas, om gärningen innefattade tillhandagående av 
en främmande makt eller motsvarande eller var av synnerligen 
farlig beskaffenhet med hänsyn till pågående krig eller rörde 
något förhållande av stor betydelse eller om den som har 
begått gärningen röjde vad som på grund av allmän eller 
enskild tjänst hade betrotts honom eller henne. Lag 
(2022:1517).

Vårdslöshet med hemlig uppgift

16 § Som tryckfrihetsbrott anses vårdslöshet med hemlig 
uppgift 

som innebär att någon av grov oaktsamhet obehörigen befordrar, 

lämnar eller röjer en uppgift

1. som avses i 14 §, om uppgiften rör något förhållande av 
hemlig natur, eller

2. som avses i 14 a §.

En gärning enligt första stycket 2 ska inte utgöra brott, om 
den med hänsyn till syftet och övriga omständigheter är 
försvarlig. Lag (2022:1517). 


Landsförräderi eller landssvek

17 § Som tryckfrihetsbrott anses landsförräderi eller 
landssvek som innebär att någon, när riket är i krig eller 
bestämmelser i lag om sådant brott annars är tillämpliga,

1. missleder eller förråder dem som är verksamma för rikets 
försvar eller förleder dem till myteri, trolöshet eller 
modlöshet,

2. förråder egendom som är av betydelse för totalförsvaret, 
eller

3. begår någon annan liknande förrädisk gärning som är ägnad 
att medföra men för totalförsvaret eller innefattar bistånd åt 
fienden.

För försök, förberedelse eller stämpling till sådant 
landsförräderi eller landssvek döms det till ansvar. Lag 
(2018:1801).

Landsskadlig vårdslöshet

18 § Som tryckfrihetsbrott anses landsskadlig vårdslöshet som 
innebär att någon av oaktsamhet begår en gärning som avses i 
17 §. Lag (2018:1801).

Ryktesspridning till fara för rikets säkerhet

19 § Som tryckfrihetsbrott anses ryktesspridning till fara för 
rikets säkerhet som innebär att någon, när riket är i krig 
eller bestämmelser i lag om sådant brott annars är 
tillämpliga,

1. bland allmänheten sprider eller till främmande makt framför 
eller låter framkomma falska rykten eller andra osanna 
påståenden som är ägnade att framkalla fara för rikets 
säkerhet, eller

2. bland krigsmän sprider falska rykten eller andra osanna 
påståenden som är ägnade att framkalla trolöshet eller 
modlöshet. Lag (2018:1801).

Offentliggörandebrott

20 § Som tryckfrihetsbrott anses att någon

1. uppsåtligen offentliggör en allmän handling som inte är 
tillgänglig för var och en, om han eller hon har fått tillgång 
till handlingen i allmän tjänst, under utövande av 
tjänsteplikt eller i något därmed jämförbart förhållande,

2. offentliggör en uppgift och därvid uppsåtligen åsidosätter 
en tystnadsplikt som anges i en särskild lag, eller

3. när riket är i krig eller omedelbar krigsfara offentliggör 
en uppgift om förhållanden vars röjande enligt lag innefattar 
annat brott mot Sveriges säkerhet än de som anges i detta 
kapitel. Lag (2018:1801).

Undantag

21 § Ett tillkännagivande i en annons eller i ett annat sådant 
meddelande ska inte anses vara ett tryckfrihetsbrott om det 
inte omedelbart av meddelandets innehåll framgår att ansvar 
för ett sådant brott kan bli aktuellt. Är meddelandet 
straffbart tillsammans med en omständighet som inte omedelbart 
framgår av meddelandets innehåll, gäller vad som föreskrivs i 
lag.

Detsamma gäller ett meddelande genom chiffer eller på något 
annat sätt, som är hemligt för allmänheten. Lag (2018:1801).

Meddelar- och anskaffarbrott

Brott av meddelare

22 § Om någon enligt 1 kap. 7 § första stycket meddelar en 
uppgift i syfte att den ska göras offentlig i en tryckt skrift 
och därigenom gör sig skyldig till något av följande brott, 
gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för det brottet:

1. uppror, högförräderi, spioneri, grovt spioneri, 
utlandsspioneri, grovt utlandsspioneri, grov obehörig 
befattning med hemlig uppgift, landsförräderi, landssvek eller 
försök, förberedelse eller stämpling till ett sådant brott,

2. oriktigt utlämnande av en allmän handling som inte är 
tillgänglig för var och en eller tillhandahållande av en sådan 
handling i strid med en myndighets förbehåll vid dess 
utlämnande, när gärningen är uppsåtlig, eller

3. uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som 
anges i en särskild lag.

Första stycket gäller också om brottet begås av någon som, 
utan att vara ansvarig enligt 8 kap., medverkar som författare 
eller annan upphovsman eller som utgivare till en 
framställning som är avsedd att införas i en tryckt skrift.

I fråga om föreskrifter som avses i första stycket 3 tillämpas 
2 kap. 22 § första stycket regeringsformen. Lag (2022:1517).

Brott av anskaffare

23 § Om någon enligt 1 kap. 7 § andra stycket anskaffar en 
uppgift i syfte att göra den offentlig i en tryckt skrift 
eller för att lämna ett meddelande och därigenom gör sig 
skyldig till ett brott som anges i 22 § första stycket 1, 
gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för det brottet. Lag 
(2018:1801).

Ytterligare bestämmelser om tryckfrihetsbrott

Påföljd

24 § Vad som föreskrivs i lag om påföljd för brott som anges i 
2-20 §§ gäller även när dessa anses vara tryckfrihetsbrott.

Vid bestämmande av påföljd ska det särskilt beaktas om en 
publicerad uppgift har rättats och rättelsen därefter 
offentliggjorts på ett lämpligt sätt. Lag (2018:1801).

Publicering av domen

25 § Om den tilltalade döms för förtal eller förolämpning i en 
periodisk skrift enligt 3 eller 4 §, får domstolen efter 
yrkande av motparten besluta att domen ska föras in i 
skriften. Lag (2018:1801).

Konfiskering

26 § En tryckt skrift som innefattar tryckfrihetsbrott får 
konfiskeras.

Konfiskering innebär att alla exemplar av skriften som är 
avsedda att spridas ska förstöras. Konfiskering innebär även 
att åtgärder ska vidtas så att formar, stenar, stereotyper, 
plåtar och annan liknande utrustning som kan användas 
uteslutande för tryckning av skriften inte kan missbrukas.

Vid bedömning av frågan om konfiskering ska det särskilt 
beaktas om en publicerad uppgift har rättats och rättelsen 
därefter offentliggjorts på ett lämpligt sätt. Lag 
(2018:1801).

Borttagande ur en databas som innehåller bilagor

27 § Om ett sådant tillhandahållande ur en databas som avses i 
1 kap. 5 eller 6 § innefattar tryckfrihetsbrott, får domstolen 
besluta att den som ansvarar enligt 8 kap. för det brottsliga 
yttrandet ska ta bort det ur databasen inom viss tid som 
domstolen bestämmer.

Om preskription har inträtt ska ett beslut enligt första 
stycket riktas mot den som annars skulle ha ansvarat för 
brottet. Lag (2018:1801).

28 § Till böter eller fängelse i högst ett år döms den som 
inte följer ett beslut enligt 27 §. Lag (2018:1801).

Utgivningsförbud

29 § Om riket befinner sig i krig, får rätten i samband med 
konfiskering av en periodisk skrift meddela förbud mot att ge 
ut skriften under en viss tid. Ett sådant förbud får meddelas 
endast vid brott som avses i 10 §, 12-14 §§, 15 §, om brottet 
är att anse som grovt, och 17 §. Förbudet får gälla i högst 
sex månader från det att domen i tryckfrihetsmålet har fått 
laga kraft.

I fråga om konfiskering av en periodisk skrift som sprids i 
strid med ett utgivningsförbud eller uppenbart utgör en 
fortsättning av en skrift som avses med ett sådant förbud, 
gäller vad som föreskrivs i lag om förverkande av föremål på 
grund av brott. Lag (2018:1801).

8 kap. Ansvar för tryckfrihetsbrott

Periodiska skrifter

Utgivare och ställföreträdare

1 § Ansvarig för tryckfrihetsbrott i en periodisk skrift är 
den som var anmäld som utgivare när skriften gavs ut. Om en 
ställföreträdare har anmälts och inträtt som utgivare, är i 
stället han eller hon ansvarig. Lag (2018:1801).

2 § Utgivaren är ansvarig för tryckfrihetsbrott, trots att en 
ställföreträdare har inträtt som utgivare, om 
ställföreträdaren

1. inte längre var behörig när skriften gavs ut eller 
uppdraget annars upphört, eller

2. var utsedd för skens skull eller uppenbarligen inte hade de 
befogenheter som anges i 5 kap. 4 §. Lag (2018:1801).

Ägare

3 § Skriftens ägare är ansvarig för tryckfrihetsbrott om det 
inte fanns utgivningsbevis när skriften gavs ut.

Om utgivningsbevis fanns, är ägaren ansvarig för 
tryckfrihetsbrott om

1. det inte fanns någon behörig utgivare när skriften gavs ut, 
eller

2. utgivaren var utsedd för skens skull eller uppenbarligen 
inte hade de befogenheter som anges i 5 kap. 4 §. Lag 
(2018:1801).

Tryckare

4 § Kan det inte visas vem som var ägare till skriften när den 
gavs ut, är den som har tryckt skriften ansvarig för 
tryckfrihetsbrott i stället för ägaren. Lag (2018:1801).

Spridare

5 § Om en skrift sprids utan uppgifter om vem som har tryckt 
skriften och det inte kan klarläggas vem denne är, blir 
spridaren ansvarig för tryckfrihetsbrott i stället för den som 
har tryckt skriften. Detsamma gäller om uppgifterna om vem som 
har tryckt skriften är felaktiga och spridaren känner till 
detta och det inte kan klarläggas vem som har tryckt skriften. 
Lag (2018:1801).

Tryckta skrifter som inte är periodiska

Författare

6 § Författaren är ansvarig för tryckfrihetsbrott i en tryckt 
skrift som inte är periodisk, om han eller hon enligt 3 kap. 
2 § har uppgetts vara författare till skriften.

Författaren är dock inte ansvarig om skriften har getts ut 
utan hans eller hennes samtycke. Författaren är inte heller 
ansvarig om hans eller hennes namn, pseudonym eller signatur 
har satts ut på skriften mot hans eller hennes vilja. Lag 
(2018:1801).

Utgivare

7 § Om en särskild utgivare har uppgetts enligt 3 kap. 2 § för 
en tryckt skrift som innehåller eller är avsedd att innehålla 
bidrag av flera författare, är utgivaren ansvarig för 
tryckfrihetsbrott. Utgivaren är inte ansvarig om författarna 
till de enskilda bidragen är ansvariga enligt 6 §.

För andra tryckta skrifter än de som avses i första stycket är 
utgivaren ansvarig endast om författaren var avliden när 
skriften gavs ut.

Utgivaren är inte ansvarig om hans eller hennes namn, 
pseudonym eller signatur har satts ut på skriften mot hans 
eller hennes vilja.

Med utgivare avses i denna paragraf den som har 
tillhandahållit en skrift för tryckning och utgivning utan att 
vara författare till skriften. Lag (2018:1801).

Förläggare

8 § Om varken en författare eller en utgivare är ansvarig 
enligt 6 eller 7 §, är i stället förläggaren ansvarig. 
Detsamma gäller om författaren eller utgivaren var avliden när 
skriften gavs ut.

Med förläggare avses den som har haft hand om tryckning och 
utgivning av någon annans skrift. Lag (2018:1801).

Tryckare

9 § Om det inte finns någon förläggare enligt 8 §, är i 
stället den som har tryckt skriften ansvarig för 
tryckfrihetsbrott. Detsamma gäller om det inte kan visas vem 
förläggaren är. Lag (2018:1801).

Spridare

10 § Det som anges i 5 § om spridarens ansvar för 
tryckfrihetsbrott tillämpas även på tryckta skrifter som inte 
är periodiska. Lag (2018:1801).

Gemensamma bestämmelser

Övergång av ansvar i vissa fall

11 § Om den som enligt 2, 3, 6, 7 eller 8 § skulle ha varit 
ansvarig för tryckfrihetsbrott som ägare, författare, utgivare 
eller förläggare inte har känd hemvist i Sverige och det inte 
kan klarläggas var han eller hon befinner sig, går ansvaret 
över på den som skulle ha varit ansvarig efter honom eller 
henne.

Det som anges i första stycket ska inte innebära att ansvaret 
för tryck-frihetsbrott på den grunden går över på utgivare i 
annat fall än som avses i 7 § första stycket eller på 
spridare. Lag (2018:1801).

12 § Om det finns en omständighet som enligt lag utesluter 
straffbarhet för den som skulle ha varit ansvarig för 
tryckfrihetsbrott enligt 1, 2, 3, 6, 7 eller 8 § som utgivare, 
ägare, författare eller förläggare, går ansvaret över på den 
som skulle ha varit ansvarig efter honom eller henne. Detta 
gäller endast om den som blir ansvarig har haft eller borde ha 
haft kännedom om den aktuella omständigheten. Lag (2018:1801).

Invändning mot ansvar

13 § Om den som är tilltalad för tryckfrihetsbrott vill 
åberopa en omständighet som enligt detta kapitel medför att 
han eller hon inte ska vara ansvarig, ska denna omständighet 
åberopas före huvudförhandlingen. Annars får domstolen inte ta 
hänsyn till omständigheten. Lag (2018:1801).

Ansvarets innebörd

14 § Den som är ansvarig för tryckfrihetsbrott enligt detta 
kapitel ska anses ha haft kännedom om innehållet i skriften 
och medgett utgivning av den. Lag (2018:1801).

9 kap. Tillsyn och åtal

Justitiekanslern och Riksdagens ombudsmän

1 § Justitiekanslern ska vaka över att de gränser för 
tryckfriheten som anges i denna grundlag inte överskrids. Lag 
(2018:1801).

2 § Justitiekanslern är ensam åklagare i mål om 
tryckfrihetsbrott. Ingen annan än Justitiekanslern får inleda 
förundersökning om ett sådant brott.

Endast Justitiekanslern och rätten får besluta om tvångsmedel 
med anledning av misstanke om tryckfrihetsbrott, om inte något 
annat anges i denna grundlag. Lag (2018:1801).

3 § Justitiekanslern är ensam åklagare även i mål som avser 
meddelar- och anskaffarbrott enligt 7 kap. 22 och 23 §§. Detta 
gäller under förutsättning att det är fråga om ett 
tryckfrihetsmål enligt 12 kap. 1 §.

Justitiekanslern är ensam åklagare även i mål som i övrigt 
avser brott mot bestämmelser i denna grundlag.

I lag får det meddelas föreskrifter om befogenhet för 
Riksdagens ombudsmän att vara åklagare i mål som avses i denna 
paragraf. Lag (2018:1801).

Regler om åtal

Regeringens anmälan och medgivande till åtal

4 § Regeringen får till Justitiekanslern anmäla en skrift till 
åtal för tryckfrihetsbrott.

I lag får det meddelas föreskrifter om att allmänt åtal för 
ett tryckfrihetsbrott kräver regeringens medgivande. Lag 
(2018:1801).

Preskription vid allmänt åtal

5 § Allmänt åtal för tryckfrihetsbrott ska väckas inom sex 
månader från det att skriften gavs ut, om åtalet avser en 
periodisk skrift för vilken utgivningsbevis gällde vid 
utgivningen. För andra skrifter ska allmänt åtal väckas inom 
ett år från utgivningen. Annars får allmänt åtal inte väckas 
(preskription).

Om allmänt åtal har väckts inom den tid som anges i första 
stycket, får nytt åtal väckas även efter den tiden mot någon 
annan som är ansvarig för brottet.

Vad som föreskrivs i lag om den tid inom vilken brott ska 
beivras för att påföljd för brott inte ska anses falla bort, 
gäller även för tryckfrihetsbrott. Lag (2018:1801).

6 § Vid tillämpning av 5 § ska utgivning enligt 1 kap. 5 eller 
6 § anses ha skett när programmet sändes eller började 
tillhandahållas på det sätt som avses i 1 kap. 4 § 
yttrandefrihetsgrundlagen eller den tekniska upptagningen 
lämnades ut för spridning. Lag (2018:1801).

Angivelse och enskilt åtal

7 § Vad som föreskrivs i lag om målsägandens rätt att ange 
brott till åtal eller att själv väcka åtal gäller även för 
tryckfrihetsbrott. Lag (2018:1801).

Konfiskering och borttagande utan åtal

8 § Finns det ingen ansvarig för ett tryckfrihetsbrott enligt 
8 kap., får Justitiekanslern eller målsäganden i stället för 
att väcka åtal ansöka om att skriften ska konfiskeras. 
Detsamma gäller om den som är ansvarig för brott inte kan 
delges stämning i Sverige. Lag (2018:1801).

9 § Om ett sådant tillhandahållande ur en databas som avses i 
1 kap. 5 eller 6 § innefattar tryckfrihetsbrott, och det inte 
finns någon som enligt 8 kap. är ansvarig för brottet, får 
Justitiekanslern eller målsäganden i stället för att väcka 
åtal ansöka om att domstolen ska besluta att det brottsliga 
yttrandet ska tas bort ur databasen inom viss tid som 
domstolen bestämmer. Detsamma gäller om den som är ansvarig 
för brott inte kan delges stämning i Sverige.

En ansökan om att domstolen ska besluta att ett yttrande som 
utgör tryckfrihetsbrott ska tas bort får också göras av 
Justitiekanslern eller målsäganden om den som genom ett beslut 
enligt 7 kap. 27 § har förelagts att ta bort yttrandet inte 
kan följa föreläggandet.

En ansökan som avses i första och andra styckena kan göras 
trots att brottet är preskriberat. Lag (2018:1801).

10 § Till böter eller fängelse i högst ett år döms den som 
inte följer ett beslut enligt 9 §. Lag (2018:1801).

10 kap. Särskilda tvångsmedel

Konfiskeringsbeslag

Beslag inför konfiskering och åtal

1 § Om det finns anledning att konfiskera en tryckt skrift på 
grund av tryckfrihetsbrott, får skriften tas i beslag i 
avvaktan på beslut om konfiskering. Lag (2018:1801).

2 § Innan åtal för tryckfrihetsbrott har väckts eller ansökan 
gjorts hos rätten om att skriften ska konfiskeras, får beslut 
om beslag meddelas av Justitiekanslern. En förutsättning är 
att brottet hör under allmänt åtal.

I lag får det meddelas föreskrifter om att även allmän 
åklagare får besluta om beslag. Lag (2018:1801).

3 § Om ett beslag har verkställts utan rättens beslut, får den 
som drabbas begära att rätten prövar beslaget.

Om allmän åklagare har beslutat om beslag, ska beslutet 
skyndsamt anmälas till Justitiekanslern, som genast ska pröva 
om beslaget ska bestå. Lag (2018:1801).

Tidsfrister

4 § När Justitiekanslern har beslutat om beslag eller 
fastställt ett beslag enligt 3 § andra stycket, ska åtal 
väckas eller ansökan om konfiskering göras inom två veckor 
efter Justitiekanslerns beslut. Annars upphör beslaget. Lag 
(2018:1801).

Beslag efter åtal eller ansökan om konfiskering

5 § Om det har väckts åtal för tryckfrihetsbrott eller gjorts 
en ansökan om konfiskering av en skrift, får rätten besluta om 
beslag och häva beslag som tidigare har meddelats. Lag 
(2018:1801).

Prövning av beslag när ett mål avgörs

6 § När ett mål avgörs, prövar rätten om tidigare beslag ska 
bestå. 

Om målet avvisas på den grunden att rätten inte är behörig och 
det kan antas att talan om konfiskering kommer att föras i ett 
annat mål, får rätten bestämma att ett beslag ska bestå under 
en viss tid. Väcks inte talan inom denna tid upphör beslaget.

Andra stycket tillämpas också när rätten av något annat skäl 
skiljer målet från sig utan att pröva om en skrift är 
brottslig. Lag (2018:1801).

Uppgifter i beslut om beslag

7 § Beslut om beslag ska innehålla uppgifter om det eller de 
avsnitt i den tryckta skriften som har gett anledning till 
beslaget och ska avse endast band, delar, nummer eller häften 
där ett sådant avsnitt förekommer. Lag (2018:1801).

Verkställighet av beslag

8 § Polisen ska genast verkställa ett beslut om beslag. Lag 
(2018:1801).

9 § Verkställighet av beslag ska omfatta endast de exemplar av 
den tryckta skriften som är avsedda för spridning. Lag 
(2018:1801).

10 § Bevis om beslag ska utan avgift lämnas till den som 
beslaget har gjorts hos och till den som tryckt skriften. 
Beviset ska innehålla uppgifter om det eller de avsnitt i 
skriften som har gett anledning till beslaget. Ett sådant 
bevis ska lämnas så snart det är möjligt. Lag (2018:1801).

11 § Om ett beslag har upphävts eller upphört, ska 
verkställigheten genast avbrytas och det beslagtagna lämnas 
tillbaka. Lag (2018:1801).

Utredningsbeslag

12 § Sådana exemplar av en tryckt skrift som skäligen kan 
antas ha betydelse för utredningen i ett tryckfrihetsmål 
enligt 12 kap. får tas i beslag.

För ett sådant beslag gäller 2, 3, 5, 7, 8 och 11 §§. I övrigt 
gäller i tillämpliga delar det som i allmänhet är föreskrivet 
om beslag. Åtal ska dock alltid väckas inom en månad från det 
att beslut om beslag meddelades, om inte rätten på begäran 
från Justitiekanslern medger att tiden förlängs. Lag 
(2018:1801).

Tvångsmedel vid krig och krigsfara

Tillfälligt utgivningsförbud

13 § Om riket är i krig får i avvaktan på rättens beslut 
enligt 7 kap. 29 § tillfälligt utgivningsförbud meddelas för 
en periodisk skrift. För ett sådant beslut gäller det som sägs 
om beslag i 2, 4 och 5 §§.

I fråga om beslag av en periodisk skrift som sprids i strid 
med ett utgivningsförbud eller som uppenbart utgör en 
fortsättning på en periodisk skrift som omfattas av ett sådant 
förbud, gäller det som i allmänhet är föreskrivet om beslag av 
föremål som kan förklaras förverkade. Lag (2018:1801).

Förvar i avvaktan på beslag

14 § Om riket är i krig eller krigsfara och det vid en 
avdelning av försvarsmakten anträffas en tryckt skrift som 
uppenbart innebär sådan uppvigling som är straffbar enligt 
7 kap. 5 § genom att krigsman därigenom kan förledas att 
åsidosätta vad som åligger honom eller henne i tjänsten, får 
skriften tas i förvar i avvaktan på beslut om beslag. Beslut 
om förvar fattas av en befattningshavare som enligt lag ska 
avgöra frågor om disciplinansvar för personal vid avdelningen.

Är det fara i dröjsmål får en åtgärd enligt första stycket 
vidtas av någon annan befattningshavare enligt föreskrifter 
som meddelas i lag. Om ett sådant beslut har fattats, ska 
anmälan skyndsamt göras hos den befattningshavare som avses i 
första stycket. Denne ska genast pröva om skriften ska bli 
kvar i förvar. Lag (2018:1801).

15 § Ett beslut om förvar enligt 14 § ska så snart det kan ske 
anmälas till Justitiekanslern, som genast ska pröva om 
skriften ska tas i beslag. Lag (2018:1801).

11 kap. Skadestånd

Allmänna förutsättningar

1 § Skadestånd för missbruk av tryckfriheten får grundas 
endast på att den skrift som kravet avser innefattar 
tryckfrihetsbrott.

I fråga om skadestånd på grund av brott som avses i 7 kap. 21-
23 §§ gäller vad som är föreskrivet i lag.

Bestämmelserna om skadestånd i detta kapitel gäller i 
tillämpliga delar även frågor enligt 7 kap. 25 § om 
publicering av domar.

Bestämmelsen i 8 kap. 14 § gäller också i fråga om skadestånd 
för tryckfrihetsbrott. Lag (2018:1801).

Vem som är ansvarig

2 § Endast den som är ansvarig för tryckfrihetsbrott enligt 
8 kap. kan vara ansvarig för skadestånd.

Krav på skadestånd som kan riktas mot utgivaren till en 
periodisk skrift eller dennes ställföreträdare kan även riktas 
mot skriftens ägare. För andra tryckta skrifter kan krav på 
skadestånd mot en författare eller utgivare även riktas mot 
skriftens förläggare. Lag (2018:1801).

3 § Om ansvaret för brott har gått över på någon annan enligt 
8 kap. 11 eller 12 §, får krav på skadestånd även riktas mot 
den som skulle ha varit ansvarig, om och i den omfattning 
anspråket kan göras gällande enligt lag. Lag (2018:1801).

4 § Om någon är ansvarig för skadestånd på grund av 
tryckfrihetsbrott i egenskap av ställföreträdare för en 
juridisk person, får krav på skadestånd även riktas mot den 
juridiska personen.

Om en förmyndare, god man eller förvaltare i den egenskapen är 
ansvarig för skadestånd på grund av tryckfrihetsbrott, får 
krav på skadestånd även riktas mot den för vilken förmyndaren, 
den gode mannen eller förvaltaren har utsetts.

Krav på skadestånd enligt denna paragraf får framställas om 
och i den omfattning anspråket kan göras gällande enligt lag. 
Lag (2018:1801).

5 § Om två eller flera är ansvariga för skadestånd enligt 
detta kapitel, ansvarar de solidariskt för skadeståndet. I 
fråga om ansvaret dem emellan gäller vad som föreskrivs i lag. 
Lag (2018:1801).

Skadestånd när straff för brottet inte kan dömas ut

6 § Krav på skadestånd med anledning av ett tryckfrihetsbrott 
kan framställas trots att straff för brottet inte kan dömas ut 
på grund av preskription eller av något annat skäl. Lag 
(2018:1801).

12 kap. Rättegången i tryckfrihetsmål

Tryckfrihetsmål

1 § Tryckfrihetsmål enligt denna grundlag är mål om 

1. ansvar eller skadestånd på grund av tryckfrihetsbrott 
enligt 7 kap. 2-20 §§,

2. ansvar eller skadestånd på grund av meddelarbrott enligt 
7 kap. 22 §, eller 

3. konfiskering eller borttagande efter ansökan enligt 9 kap. 
8 eller 9 §.

Även mål om ansvar eller skadestånd på grund av anskaffarbrott 
enligt 7 kap. 23 § är tryckfrihetsmål, om den som anskaffat 
uppgiften har offentliggjort denna i en tryckt skrift eller 
meddelat den till någon annan för att offentliggöras på det 
sättet. Om uppgiften inte har offentliggjorts eller meddelats 
till någon annan för offentliggörande, är målet ett 
tryckfrihetsmål endast om det är uppenbart att anskaffandet 
har skett för offentliggörande i en tryckt skrift. Lag 
(2018:1801).

2 § Tryckfrihetsmål prövas av den tingsrätt inom vars domkrets 
läns-styrelsen har sitt säte. Om det finns skäl att även låta 
en annan tingsrätt i länet pröva tryckfrihetsmål, får 
regeringen meddela föreskrifter om det. Lag (2018:1801).

Prövningen

3 § I tryckfrihetsmål som gäller ansvar för brott ska en jury 
som består av nio medlemmar pröva om brott föreligger.

Är parterna överens om det, avgörs målet av rätten utan 
medverkan av jury.

Det är enbart rätten som prövar om den tilltalade är ansvarig 
för en skrift enligt 8 kap. Lag (2018:1801).

4 § Juryn har funnit att brott föreligger om minst sex 
ledamöter är överens om det. Då ska även rätten pröva frågan.

Om rätten har en annan uppfattning än juryn, får rätten 
frikänna den tilltalade eller tillämpa en lindrigare 
straffbestämmelse. Lag (2018:1801).

5 § Anser juryn att brott inte föreligger ska den tilltalade 
frikännas. Lag (2018:1801).

6 § Om tingsrättens dom överklagas, får högre rätt inte frångå 
juryns bedömning i större utsträckning än tingsrätten. Lag 
(2018:1801).

Val av juryledamöter

Jurygrupper

7 § För varje län ska det utses juryledamöter som fördelas i 
två grupper. Den första gruppen ska innehålla sexton 
juryledamöter och den andra åtta. För Stockholms län ska dock 
den första gruppen omfatta tjugofyra juryledamöter och den 
andra gruppen tolv.

Juryledamöterna i den andra gruppen ska vara eller ha varit 
nämndemän vid allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol. 
Lag (2018:1801).

Val

8 § Juryledamöter utses genom val för en tid av fyra 
kalenderår. Lag (2018:1801).

9 § Juryledamöter väljs av fullmäktige i kommunen på regional 
nivå i länet. I Gotlands län är det kommunfullmäktige i 
Gotlands kommun som väljer.

Ska valet utföras av mer än en valmyndighet, fördelar 
länsstyrelsen antalet juryledamöter inom vardera gruppen 
mellan valmyndigheterna med ledning av folkmängden. 

När en juryledamot ska väljas, ska tingsrätten anmäla detta 
till den valmyndighet som enligt första stycket ska genomföra 
valet. Lag (2022:1523).

Behörighetskrav och andra krav på juryledamöter

10 § En juryledamot ska vara svensk medborgare och folkbokförd 
i länet. Den som är underårig eller har förvaltare enligt 
särskilda bestämmelser i lag får inte vara juryledamot.

En juryledamot bör vara omdömesgill, självständig och 
rättrådig. Bland juryledamöterna bör skilda samhällsgrupper 
och meningsriktningar samt olika delar av länet vara 
företrädda. Lag (2018:1801).

Juryledamöters avgång och ersättare

11 § En juryledamot som har fyllt sextio år får avsäga sig 
uppdraget. Om en juryledamot vill avgå av något annat skäl, 
prövar tingsrätten om det finns giltigt hinder för honom eller 
henne att utöva uppdraget. Är en juryledamot inte längre 
valbar, upphör uppdraget. Lag (2018:1801).

12 § Om en juryledamot avgår eller han eller hon upphör att 
vara valbar, ska valmyndigheten enligt 9 § utse en ersättare 
för återstoden av valperioden. Valet ska göras inom den 
jurygrupp som juryledamoten tillhörde. 

Valet får göras av styrelsen i kommunen på regional nivå i 
stället för av fullmäktige. Ett sådant val gäller dock endast 
fram till fullmäktiges nästa möte. Lag (2022:1523).

Överklagande av val av juryledamot

13 § Ett val av en juryledamot kan överklagas till 
tingsrätten. Även om valet inte överklagas ska tingsrätten 
självmant pröva juryledamöternas behörighet.

Vid överklagande av tingsrättens beslut i en fråga som avses i 
första stycket tillämpas vad som föreskrivs i lag om 
överklagande av en tingsrätts beslut under rättegång. 
Hovrättens beslut får inte överklagas.

Ett beslut om val av juryledamot gäller även om det 
överklagas, om rätten inte beslutar något annat. Lag 
(2018:1801).

Hur jury bildas i mål

Förfarandet när jury bildas

14 § De som är utsedda till juryledamöter ska föras upp på en 
lista över juryledamöter. I listan ska varje grupp tas upp 
särskilt. Lag (2018:1801).

15 § Vad som föreskrivs i lag om jäv för domare gäller även 
juryleda-möter. Lag (2018:1801).

16 § I ett mål där en jury ska delta redogör rätten för listan 
över juryledamöter och behandlar frågan om det finns jäv mot 
någon som är upptagen på listan.

Därefter ska juryn bildas av de juryledamöter som inte är 
jäviga. Det sker genom att vardera parten får utesluta tre 
juryledamöter inom den första gruppen och en inom den andra. 
Bland de kvarvarande tar rätten sedan genom lottning ut så 
många till suppleanter att sex juryledamöter kvarstår i den 
första gruppen och tre i den andra. 

För en jury i Stockholms län får vardera parten utesluta fem 
juryledamöter inom den första gruppen och två inom den andra. 
Lag (2018:1801).

17 § Om endast en av flera medparter vill utesluta 
juryledamöter, gäller den uteslutningen även för de övriga. Är 
medparterna inte överens om vilka juryledamöter som ska 
uteslutas, genomför rätten uteslutningen genom lottning. Lag 
(2018:1801).

Förfarandet vid jäv eller laga förfall för juryledamot

18 § Den som inte har laga förfall är skyldig att tjänstgöra 
som juryledamot.

Om det på grund av jäv eller laga förfall för juryledamöter 
inte finns tillräckligt antal ledamöter i någon jurygrupp, 
utser rätten tre juryledamöter för varje ledamot som saknas. 
Av dessa ledamöter får vardera parten utesluta en. De som 
utses ska uppfylla de krav som ställs på juryledamöter i den 
aktuella gruppen.

En juryledamot som tidigare har uteslutits från samma mål får 
inte utses. Lag (2018:1801).

Ytterligare bestämmelser om rättegången

Gemensam jury

19 § Om flera mål ska prövas av jury, får rätten besluta att 
samma jury ska tjänstgöra i målen. Parterna ska tillfrågas 
innan rätten fattar ett sådant beslut.

Ska det utses en gemensam jury för flera mål, tillämpas det 
som anges i 17 § om uteslutning av juryledamot i mål där det 
finns flera parter på någon sida. Lag (2018:1801).

Talan om skadestånd eller konfiskering

20 § Om det i ett mål om ansvar för brott även förs talan om 
skadestånd mot någon annan än den tilltalade, är det den 
tilltalade som vidtar de åtgärder som avses i 3 § andra 
stycket, 16 § andra stycket och 18 § andra stycket. Lag 
(2018:1801).

21 § Vid talan om skadestånd som inte har samband med ett åtal 
gäller 3-6 och 15-19 §§. Om det i ett tryckfrihetsmål om 
ansvar för brott tidigare har prövats om brott föreligger, ska 
dock samma fråga inte prövas på nytt. Detsamma gäller talan om 
konfiskering av en tryckt skrift utan samband med åtal.

I ett mål om konfiskering enligt 9 kap. 8 § ska den 
uteslutning av jury-ledamöter som annars ska göras av parterna 
i stället utföras av rätten genom lottning.

Första och andra styckena gäller även i ett mål om borttagande 
av information ur en databas enligt 9 kap. 9 §. Lag 
(2018:1801).

Närmare föreskrifter om rättegången

22 § Närmare föreskrifter om rättegången i tryckfrihetsmål får 
meddelas i lag.

Om det i samma län finns flera tingsrätter som är behöriga att 
pröva tryckfrihetsmål, bestämmer regeringen vilken tingsrätt 
som ska utföra de uppgifter som avses i 9 § tredje stycket och 
11, 13 och 14 §§. Lag (2018:1801).

Krig eller krigsfara

23 § Om riket är i krig eller krigsfara eller det råder sådana 
extraordinära förhållanden som är föranledda av krig eller 
krigsfara som riket har befunnit sig i, får det i lag meddelas 
föreskrifter om

1. anstånd med val av juryledamöter, och

2. undantag från juryledamöters rätt att avsäga sig uppdraget.

I lag får det föreskrivas att regeringen får meddela sådana 
föreskrifter. Lag (2018:1801).

13 kap. Skrifter tryckta utomlands

Allmänna bestämmelser

Grundlagens tillämplighet

1 § I fråga om skrifter som tryckts utomlands och som ges ut i 
Sverige gäller, om inte annat föreskrivs, i tillämpliga delar 
vad som är föreskrivet i

- 1 kap. om tryckfriheten,

- 3 kap. om rätten till anonymitet,

- 6 kap. om rätten att sprida tryckta skrifter,

- 7 kap. om tryckfrihetsbrott, meddelarbrott och 
anskaffarbrott,

- 8 kap. 1-3, 6-8 och 11-14 §§ om ansvar för 
tryckfrihetsbrott,

- 9 kap. om tillsyn och åtal,

- 10 kap. om särskilda tvångsmedel,

- 11 kap. om skadestånd, och

- 12 kap. om rättegången i tryckfrihetsmål. Lag (2018:1801).

2 § En skrift som har tryckts utomlands anses utgiven i 
Sverige när den har blivit utlämnad här till försäljning eller 
för spridning på annat sätt. Lag (2018:1801).

3 § Om en periodisk skrift som huvudsakligen är avsedd att 
spridas i Sverige har tryckts utomlands, gäller i tillämpliga 
delar 5 kap. om rätten att ge ut periodiska skrifter. Lag 
(2018:1801).

4 § Utgivningsbevis krävs inte för att ge ut en periodisk 
skrift som har tryckts utomlands och som inte huvudsakligen är 
avsedd att spridas i Sverige. Om utgivningsbevis finns, gäller 
i tillämpliga delar 5 kap. om rätten att ge ut periodiska 
skrifter. Lag (2018:1801).

Ansvar för den som har lämnat ut skriften för spridning

5 § Om en skrift har tryckts utomlands, ska vad som anges i 
denna grundlag om tryckares ansvar gälla för den som har låtit 
lämna ut skriften för spridning i Sverige.

Om det inte kan visas vem som har låtit lämna ut skriften för 
spridning, är i stället den ansvarig som enligt 6 kap. är att 
anse som spridare. Detsamma gäller om den som har låtit lämna 
ut skriften för spridning här inte hade hemvist i Sverige när 
skriften gavs ut. Lag (2018:1801).

Skyldighet att bevara exemplar samt pliktleverans

6 § Bestämmelserna i 4 kap. 4 § gäller också skrifter som har 
tryckts utomlands. Lag (2018:1801).

Meddelar- och anskaffarfrihet

7 § Det som sägs om meddelar- och anskaffarfrihet i 1 kap. 7 § 
gäller även i fråga om en skrift som har tryckts utomlands och 
som ges ut här men som inte huvudsakligen är avsedd att 
spridas i Sverige och för vilken det inte heller finns 
utgivningsbevis.

Första stycket gäller dock inte om

1. meddelandet eller anskaffandet innefattar brott mot 
Sveriges säkerhet,

2. meddelandet innefattar ett sådant utlämnande eller 
tillhandahållande som avses i 7 kap. 22 § första stycket 2, 
eller

3. meddelandet utgör ett uppsåtligt åsidosättande av 
tystnadsplikt. Lag (2018:1801).

8 § Det som sägs om meddelar- och anskaffarfrihet i 7 § 
tillämpas för en skrift som inte har getts ut i Sverige, om 
uppgiften meddelats eller anskaffats här.

I fråga om periodiska skrifter jämställs med meddelaren en 
författare eller någon annan upphovsman som har medverkat till 
en framställning i skriften. Lag (2018:1801).

9 § Meddelaren har i fall som avses i 7 och 8 §§ rätt till 
anonymitet enligt 3 kap.

Bestämmelsen om undantag från tystnadsplikt i 3 kap. 4 § 3 ska 
dock omfatta även andra brott mot Sveriges säkerhet än de som 
anges där. Lag (2018:1801).

10 § Om ett meddelande eller anskaffande enligt 7 eller 8 § är 
straffbart, gäller vad som anges i denna grundlag om meddelar- 
och anskaffarbrott.

Mål om ansvar eller skadestånd på grund av ett sådant brott 
handläggs enligt bestämmelserna om tryckfrihetsmål, om inte 
annat följer av 12 kap. 1 § andra stycket. Lag (2018:1801).

14 kap. Allmänna bestämmelser

Resning i tryckfrihetsmål

1 § För resning i tryckfrihetsmål gäller vad som föreskrivs i 
lag.

Om resning beviljas i ett mål där en jury har prövat om brott 
föreligger, ska rätten samtidigt besluta att målet ska tas upp 
inför en ny jury av den domstol som först dömde i målet. Detta 
gäller under förutsättning att beslutet om resning grundas på 
en omständighet som kan antas ha haft betydelse för juryns 
prövning.

Om saken är uppenbar får den domstol som beviljar resning till 
förmån för den tilltalade dock omedelbart ändra domen. Lag 
(2018:1801).

Tillsättande av en ny jury

2 § Om ett tryckfrihetsmål efter beslut av högre rätt ska tas 
upp på nytt inför en jury av den domstol som först dömde i 
målet, tillsätts den nya juryn enligt 12 kap. 15-21 §§. Lag 
(2018:1801).

Skyndsam handläggning

3 § Tryckfrihetsmål och andra mål om brott mot bestämmelserna 
i denna grundlag ska behandlas skyndsamt. Lag (2018:1801).

Internationellt rättsligt bistånd

4 § I fråga om internationellt rättsligt bistånd gäller vad 
som föreskrivs i lag. Sådant bistånd får inte lämnas i strid 
med svenska allmänna rättsprinciper på det 
tryckfrihetsrättsliga området. Lag (2018:1801).

Andra än svenska medborgare och svenska juridiska personer

5 § För andra än svenska medborgare och svenska juridiska 
personer får särskilda begränsningar göras genom lag i fråga 
om tryckfriheten och allmänna handlingars offentlighet. Lag 
(2018:1801).

Frågor som inte regleras i grundlagen

6 § I frågor som inte har reglerats särskilt i denna grundlag 
eller i en särskild lag som har meddelats med stöd av 
grundlagen, gäller vad som annars är föreskrivet i lag eller 
annan författning. Lag (2018:1801).


Övergångsbestämmelser

1976:955

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1978.

2. De nya bestämmelserna äger ej tillämpning på skrift, som 
mångfaldigats genom stencilering, fotokopiering eller liknande 
tekniskt förfarande och som utgivits före ikraftträdandet.

1998:1438

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2. Äldre föreskrifter tillämpas på sådana tekniska 
upptagningar som spritts före ikraftträdandet.

3. De nya föreskrifterna i 1 kap. 7 § samt 5 kap. 5 och 7 §§ 
gäller även för utgivningsbevis som har utfärdats före 
ikraftträdandet. I stället för vad som sägs i 5 kap. 5 § 
fjärde stycket första meningen gäller sådana bevis för en 
period av tio år från lagens ikraftträdande.

4. I mål som rör skildring av barn i pornografisk bild 
tillämpas äldre föreskrifter, om talan väckts före 
ikraftträdandet.