PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (2022:1441) om riktålder för pension för år 2028

1 § Riktåldern för pension enligt 2 kap. 10 a-10 c §§ 
socialförsäkringsbalken ska vara 67 år för år 2028.
Försäkringskassans föreskrifter (2022:1463) om ändring av vissa underhållsbidrag år 2023

Med stöd av 1 § förordningen (1979:321) om ändring av vissa 
underhållsbidrag föreskriver Försäkringskassan att det 
procenttal med vilket bidragsbelopp ska ändras enligt 4 § 
första stycket första meningen lagen (1966:680) om ändring av 
vissa underhållsbidrag år 2023 är 8.
Lag (2022:1491) om undantag från lokaliseringsprincipen för utbyggnad av kommunala bredbandsnät

1 § Trots kravet i 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725) på 
anknytning till en kommuns område eller dess medlemmar, får en 
juridisk person som avses i 10 kap. 2 eller 6 § i samma lag 
bygga ut ett eget eller delägt bredbandsnät som finns inom 
kommunen till ett område utanför kommunen, om det görs

1. i geografisk närhet till det egna eller delägda 
bredbandsnätet inom kommunen, och

2. i syfte att uppnå en ändamålsenlig bredbandsinfrastruktur.

Den juridiska personen får också bedriva verksamhet i den 
utbyggda delen av bredbandsnätet i samma utsträckning som i 
nätet i den egna kommunen.

2 § Med bredbandsnät avses i denna lag ett elektroniskt 
kommunikationsnät som kan leverera tjänster för 
bredbandstillgång med en hastighet av minst 30 Mbit/s.
Valideringsförordning (2022:1549)

Inledande bestämmelser

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om validering av 
en persons kunnande för att personen ska få en kvalifikation 
som omfattas av förordningen (2015:545) om referensram för 
kvalifikationer för livslångt lärande eller en del av en sådan 
kvalifikation eller för att personen ska bli behörig till en 
utbildning som kan leda till en sådan kvalifikation eller del 
av en kvalifikation.

Om en lag eller en förordning innehåller en bestämmelse som 
avviker från denna förordning, gäller den bestämmelsen.

Förordningen är meddelad med stöd av 1 § lagen (2015:478) med 
bemyndiganden att meddela föreskrifter om validering och om 
avgift för ansökan som avser kvalifikationer för livslångt 
lärande.

Definitioner

2 § I förordningen avses med

- kunnande: resultat av lärande i form av kunskaper, 
färdigheter, ansvar och självständighet, och

- validering: en strukturerad process som innehåller en 
fördjupad kartläggning och en bedömning som syftar till ett 
erkännande av en persons kunnande oberoende av hur det 
förvärvats.

Validering

3 § En validering ska kunna leda till

1. en kvalifikation som motsvarar en nivå i referensramen 
enligt förordningen (2015:545) om referensram för 
kvalifikationer för livslångt lärande eller en del av en sådan 
kvalifikation, eller

2. behörighet till en utbildning som kan leda till en sådan 
kvalifikation eller del av en kvalifikation som avses i 1.

4 § Valideringen som avses i 3 § 1 ska omfatta följande 
moment:

1. en fördjupad kartläggning av personens tidigare lärande för 
att synliggöra och dokumentera kunnandet på ett sådant sätt 
att det går att bedöma mot den kvalifikation eller del av en 
kvalifikation som valideringen avser, och

2. en bedömning av om personens kunnande motsvarar 
kvalifikationen eller delen av kvalifikationen.

Om personens kunnande bedöms motsvara den kvalifikation eller 
del av en kvalifikation som valideringen avser, ska ett betyg 
eller intyg utfärdas som styrker detta.

5 § Bedömningen som avses i 4 § första stycket 2 ska göras av 
en person som har ämnes- eller yrkeskompetens inom området för 
det kunnande som ska bedömas. Bedömningen ska göras med 
relevanta och tillförlitliga metoder.
Förordning (2022:1559) om skiktgräns för statlig inkomstskatt för beskattningsåret 2023

1 § Regeringen fastställer enligt 65 kap. 5 § 
inkomstskattelagen (1999:1229) skiktgränsen till 
598 500 kronor för beskattningsåret 2023.
Lag (2022:157) om Europeiska unionens punktskatteområde

1 § Vid tillämpningen av lagen (1994:1776) om skatt på energi, 
lagen (2022:155) om tobaksskatt och lagen (2022:156) om 
alkoholskatt ska Europeiska unionens punktskatteområde avse 
unionens territorium, som detta definieras i artikel 52 i 
fördraget om Europeiska unionen och artikel 355 i fördraget om 
Europeiska unionens funktionssätt.

2 § Följande territorier, som ingår i Europeiska unionens 
tullområde, ska inte ingå i Europeiska unionens 
punktskatteområde:

1. Kanarieöarna,

2. de franska territorier som avses i artiklarna 349 och 355.1 
i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

3. Åland,

4. Kanalöarna.

3 § De territorier som omfattas av tillämpningsområdet för 
artikel 355.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt 
ska inte ingå i Europeiska unionens punktskatteområde.

4 § Följande territorier, som inte ingår i Europeiska unionens 
tullområde, ska inte ingå i Europeiska unionens 
punktskatteområde:

1. ön Helgoland,

2. territoriet Büsingen,

3. Ceuta,

4. Melilla,

5. Livigno.

5 § Monaco, San Marino, Isle of Man och Förenade kungarikets 
suveräna basområden Akrotiri och Dhekelia ska anses ingå i 
Europeiska unionens punktskatteområde.

Flyttningar av punktskattepliktiga varor som utgår från eller 
är avsedda för

1. Monaco behandlas som flyttningar som utgår från eller är 
avsedda för Frankrike,

2. San Marino behandlas som flyttningar som utgår från eller 
är avsedda för Italien,

3. Isle of Man behandlas som flyttningar som utgår från eller 
är avsedda för Förenade kungariket,

4. Förenade kungarikets suveräna basområden Akrotiri och 
Dhekelia behandlas som flyttningar som utgår från eller är 
avsedda för Cypern,

5. Jungholz och Mittelberg (Kleines Walsertal) behandlas som 
flyttningar som utgår från eller är avsedda för Tyskland.
Förordning (2022:1587) om gränsvärde för riskskatt för kreditinstitut för beskattningsår som påbörjas under 2023

1 § Regeringen fastställer enligt 5 § lagen (2021:1256) om 
riskskatt för kreditinstitut gränsvärdet till 166 miljarder 
kronor för beskattningsår som påbörjas under 2023.
Förordning (2022:1590) om fastställande av omräknat belopp för energiskatt på elektrisk kraft för år 2023

1 § Regeringen fastställer enligt 11 kap. 3 § lagen 
(1994:1776) om skatt på energi att energiskatten på elektrisk 
kraft ska betalas med 39,2 öre per förbrukad kilowattimme 
elektrisk kraft för kalenderåret 2023.
Förordning (2022:1592) om fastställande av omräknat belopp för avfallsskatt för år 2023

1 § Regeringen fastställer enligt 4 § lagen (1999:673) om 
skatt på avfall att avfallsskatt ska betalas med 634 kronor 
per ton avfall för kalenderåret 2023.
Förordning (2022:1593) om fastställande av omräknade belopp för skatt på kemikalier i viss elektronik för år 2023

1 § Regeringen fastställer enligt 3 a § lagen (2016:1067) om 
skatt på kemikalier i viss elektronik att skatt ska betalas 
med följande belopp för kalenderåret 2023: 

1. Skatt på skattepliktig vara som avses i 3 § andra stycket 
samma lag ska betalas med 12 kronor per kilogram av den 
skattepliktiga varans nettovikt.

2. Skatt på skattepliktig vara som avses i 3 § tredje stycket 
samma lag ska betalas med 181 kronor per kilogram av den 
skattepliktiga varans nettovikt.

2 § Skatt ska inte betalas med högre belopp än 497 kronor per 
skattepliktig vara.


Övergångsbestämmelser

2023:324

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2023.

2. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för 
förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.
Förordning (2022:1594) om fastställande av omräknade belopp för flygskatt för år 2023

1 § Regeringen fastställer enligt 8 § lagen (2017:1200) om 
skatt på flygresor att flygskatt ska betalas med följande 
belopp för kalenderåret 2023: 

- 69 kronor per passagerare som reser till en slutdestination 
i ett land som anges i bilaga 1 till samma lag, 

- 288 kronor per passagerare som reser till en slutdestination 
i ett land som anges i bilaga 2 till samma lag, 

- 461 kronor per passagerare som reser till en annan 
slutdestination.
Förordning (2022:1595) om fastställande av omräknat belopp för naturgrusskatt för år 2023

1 § Regeringen fastställer enligt 3 § lagen (1995:1667) om 
skatt på naturgrus att skatt ska tas ut med 19 kronor per ton 
naturgrus för kalenderåret 2023.
Förordning (2022:1597) om ränta vid betalningsskyldighet för underhållsstöd för år 2023

1 § Den ränta som enligt 19 kap. 47 § socialförsäkringsbalken 
ska betalas på skuld som avser betalningsskyldighet för 
underhållsstöd enligt samma balk ska vara 0,14 procent för år 
2023.
Lag (2022:1657) om tvistlösning inom ramen för vissa kollektiva hyresförhandlingar

Lagens innehåll

1 § I denna lag finns bestämmelser om förfarandet vid sådana 
hyrestvister mellan parterna i en förhandlingsordning för 
vilka hyresnämnden har utsett en särskild skiljeman enligt 
23 a § hyresförhandlingslagen (1978:304).

Förfarandet

2 § Skiljemannen ska handlägga tvisten opartiskt, 
ändamålsenligt och snabbt.

3 § En part ska till skiljemannen ange sina yrkanden. Parten 
ska också ange de omständigheter och den utredning som 
åberopas.

En parts skriftliga utredning ska lämnas till skiljemannen.

4 § En part ska få del av det material som den andra parten 
har lämnat till skiljemannen och ges tillfälle att yttra sig 
över det i den omfattning som det behövs.

5 § Ett sammanträde ska hållas om det behövs.

6 § Om parterna begär det ska skiljemannen medla mellan dem.

7 § Om en skiljeman handlägger två eller flera tvister som 
avser samma ort, får tvisterna handläggas tillsammans om det 
begärs av en part och är lämpligt med hänsyn till de 
omständigheter och den utredning som parterna har åberopat.

8 § Om parterna begär det ska skiljemannen anlita en ekonomisk 
expert att biträda honom eller henne. Skiljemannen får även i 
annat fall anlita en sådan expert, om det kan antas vara till 
fördel för prövningen.

Prövningen av en tvist

9 § Skiljemannen avgör tvisten genom en skriftlig 
rekommendation till parterna.

En rekommendation ska meddelas parterna senast sex veckor 
efter det att hyresnämnden utsåg skiljemannen. Om det finns 
särskilda skäl, får en rekommendation dock meddelas senare.

10 § Skiljemannen ska pröva tvisten utifrån de yrkanden som 
parterna har framställt och de omständigheter som de har 
åberopat.

Om parterna är överens om vilka omständigheter som ska ha 
betydelse för ändring av hyresnivån, ska skiljemannen pröva 
tvisten med utgångspunkt i dessa.

Skyldighet att ingå en förhandlingsöverenskommelse

11 § Parterna ska, om de inte har avtalat om något annat, 
omsätta en rekommendation i en förhandlingsöverenskommelse 
enligt 19 § hyresförhandlingslagen (1978:304) inom 14 dagar 
från det att rekommendationen meddelades.

En part som inte medverkar till att en rekommendation omsätts 
i en förhandlingsöverenskommelse är skyldig att ersätta 
motparten för den skada som uppstår till följd av detta, om 
parterna inte har avtalat om något annat.

Kostnader

12 § Skiljemannen har rätt till skälig ersättning för arbete 
och utlägg.

Hyresvärden, eller hyresvärden och 
fastighetsägarorganisationen om även den är part, och 
hyresgästorganisationen ska betala hälften vardera av 
skiljemannens ersättning, om parterna inte har avtalat om en 
annan fördelning. I förhållande till skiljemannen svarar 
parterna solidariskt för ersättningen. 

Parterna ska stå för sina egna kostnader, om de inte har 
avtalat om något annat.
Förordning (2022:1663) om ränta på körkortslån för 2023

1 § Den ränta som ska betalas på körkortslån enligt 19 § 
första stycket förordningen (2018:1118) om körkortslån ska 
vara 1,7 procent.
Förordning (2022:1667) om ränta för år 2023 enligt 4 a § lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift

1 § Den ränta som enligt 4 a § lagen (1997:484) om 
dröjsmålsavgift ska tas ut på fordringar som omfattas av den 
lagen och som har överlämnats för indrivning ska vara 0,14 
procent.
Lag (2022:1672) om skyldighet att lämna uppgifter om utvecklingen på spelmarknaden

1 § Den myndighet som regeringen bestämmer ska följa och 
informera om utvecklingen på spelmarknaden 
(spelmarknadsmyndigheten).

2 § Med spel avses i denna lag detsamma som i spellagen 
(2018:1138).

3 § En licens- eller tillståndshavare enligt spellagen 
(2018:1138) ska till spelmarknadsmyndigheten lämna de 
uppgifter om ett visst spel som myndigheten behöver för att 
följa utvecklingen på spelmarknaden.

4 § Uppgiftsskyldigheten enligt denna lag omfattar inte

1. utredningar i enskilda ärenden som rör tillämpning av 
spellagen (2018:1138), eller

2. personuppgifter.

5 § Spelmarknadsmyndigheten får förelägga en licens- eller 
tillståndshavare enligt spellagen (2018:1138) att lämna 
uppgifter enligt 3 §.

Ett föreläggande får förenas med vite.

6 § Beslut om föreläggande enligt denna lag får överklagas 
till allmän förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om regelbundet återkommande 
uppgiftsskyldighet.
Förordning (2022:1692) om plattformsoperatörers inhämtande av vissa uppgifter på skatteområdet

1 § Förordningen är meddelad med stöd av

1. 3 kap. 3 § lagen (2022:1681) om plattformsoperatörers 
inhämtande av vissa uppgifter på skatteområdet i fråga om 3 §,

2. 4 kap. 4 § lagen om plattformsoperatörers inhämtande av 
vissa uppgifter på skatteområdet i fråga om 4 §,

3. 5 kap. 2 § lagen om plattformsoperatörers inhämtande av 
vissa uppgifter på skatteområdet i fråga om 5 §, 

4. 8 kap. 11 § regeringsformen i fråga om 6 §, och

5. 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om övriga bestämmelser.

2 § Skatteverket får sända en motiverad begäran att Europeiska 
kommissionen i en genomförandeakt ska fastställa om de 
upplysningar som ska utbytas automatiskt enligt ett avtal 
mellan de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten 
och en jurisdiktion utanför unionen är likvärdiga med de 
uppgifter som ska utbytas enligt rådets direktiv (EU) 2021/514 
i den mening som avses i avsnitt I.A.7 i bilaga V till rådets 
direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt 
samarbete i fråga om beskattning, i lydelsen enligt rådets 
direktiv (EU) 2021/514.

3 § Skatteverket får meddela föreskrifter om vilka uppgifter 
och vilken dokumentation en anmälan eller meddelande enligt 
3 kap. 1 och 2 §§ lagen (2022:1681) om plattformsoperatörers 
inhämtande av vissa uppgifter på skatteområdet ska innehålla.

En anmälan eller ett meddelande enligt första stycket ska 
göras enligt ett fastställt formulär.

4 § Skatteverket får meddela ytterligare föreskrifter om vilka 
uppgifter och vilken dokumentation en ansökan om registrering 
eller anmälan enligt 4 kap. 2 och 3 §§ lagen (2022:1681) om 
plattformsoperatörers inhämtande av vissa uppgifter på 
skatteområdet ska innehålla. 

En ansökan om registrering eller anmälan enligt första stycket 
ska göras enligt ett fastställt formulär. 

5 § Skatteverket får meddela ytterligare föreskrifter om 
vilket underlag som ska ges in tillsammans med en ansökan om 
undantag från rapporteringsskyldigheten enligt 5 kap. 1 § 
lagen (2022:1681) om plattformsoperatörers inhämtande av vissa 
uppgifter på skatteområdet.

En ansökan enligt första stycket ska göras enligt ett 
fastställt formulär.

6 § Skatteverket får meddela föreskrifter om fastställande av 
formulär och formatet för formulären enligt lagen (2022:1681) 
om plattformsoperatörers inhämtande av vissa uppgifter på 
skatteområdet och denna förordning.

7 § Skatteverket ska kontrollera att de rapporteringsskyldiga 
plattformsoperatörerna tillämpar de åtgärder för kundkännedom 
som framgår av 6 kap. lagen (2022:1681) om 
plattformsoperatörers inhämtande av vissa uppgifter på 
skatteområdet och att de lämnar kontrolluppgifter i enlighet 
med 22 c kap. skatteförfarandelagen (2011:1244).
Förordning (2022:1693) om automatiskt utbyte av upplysningar om inkomster genom digitala plattformar

1 § Denna förordning är meddelad med stöd av 8 kap. 11 § 
regeringsformen i fråga om 3 § och med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen i fråga om övriga bestämmelser.
Förordning (2023:45).

Unikt identifieringsnummer

2 § När Skatteverket registrerar en rapporteringsskyldig 
plattformsoperatör enligt 5 § lagen (2022:1682) om automatiskt 
utbyte av upplysningar om inkomster genom digitala 
plattformar, ska verket tilldela plattformsoperatören ett 
unikt identifieringsnummer.

Skatteverket ska på elektronisk väg anmäla det unika 
identifieringsnumret till de behöriga myndigheterna i samtliga 
övriga medlemsstater.

Skatteverket ska också meddela kommissionen det unika 
identifieringsnumret och de uppgifter som plattformsoperatören 
lämnat i ansökan om registrering.

3 § Skatteverket får meddela närmare föreskrifter om det unika 
identifieringsnumrets utformning.

Termer och uttryck

4 § Med koordineringsorganet avses det koordineringsorgan som 
avses i artikel 24.3 i bilaga 1 till lagen (1990:313) om 
Europaråds- och OECD-konventionen om ömsesidig handräckning i 
skatteärenden.

Med statlig verifieringstjänst avses en elektronisk process 
som görs tillgänglig av en jurisdiktion för en 
plattformsoperatör i syfte att fastställa en säljares 
identitet och skatterättsliga hemvist. Förordning (2023:45).

Uppgifter till OECD:s koordineringsorgan och behöriga 
myndigheter

5 § Skatteverket ska till koordineringsorganets sekretariat, i 
förekommande fall, ange detaljerna för sådana statliga 
verifieringstjänster som accepteras. Förordning (2023:45).

6 § Skatteverket ska i en underrättelse till 
koordineringsorganets sekretariat visa att lämpliga åtgärder 
har vidtagits för att säkerställa att nödvändiga krav på 
sekretess och datasäkerhet är uppfyllda. Förordning (2023:45).

7 § Skatteverket ska i en underrättelse till 
koordineringsorganets sekretariat bekräfta om Sverige önskar 
ta emot identifikationskod för finansiellt konto i syfte för 
identifiering av skattebetalare. Förordning (2023:45).

8 § Skatteverket ska underrätta alla andra medlemsstaters 
behöriga myndigheter om att verket inte har för avsikt att 
använda identifikationskoden för finansiellt konto för 
identifiering av skattebetalare. Förordning (2023:45).

Begäran om samråd med behöriga myndigheter

9 § Om det uppstår svårigheter i samband med genomförandet 
eller tolkning av det multilaterala avtalet mellan behöriga 
myndigheter om automatiskt utbyte av upplysningar om inkomster 
som erhålls genom digitala plattformar, får Skatteverket 
begära att samråd hålls med behöriga myndigheter i en eller 
flera andra stater eller jurisdiktioner så att lämpliga 
åtgärder kan vidtas för att säkerställa att avtalet uppfylls. 
Om Skatteverket begär samråd, ska verket säkerställa att 
koordineringsorganets sekretariat på lämpligt sätt underrättas 
om åtgärder som tagits fram. Förordning (2023:45).
Förordning (2022:1708) om ränta på lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar för 2023

1 § Den ränta som ska betalas på lån till hemutrustning enligt 
16 § första stycket förordningen (1990:1361) om lån till 
hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar ska 
vara 1,7 procent för 2023.
Förordning (2022:1765) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om en paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP-produkt)

1 § /Upphör att gälla U:2025-04-01/
Denna förordning kompletterar lagen (2022:1746) med 
kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om en 
paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP-produkt). Termer och 
uttryck i denna förordning har samma betydelse som i den 
lagen. 

Förordningen är meddelad med stöd av 

- 1 kap. 10 §, 2 kap. 5 § och 8 kap. 5 § lagen med 
kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om en 
paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP-produkt) i fråga om 
2 §, och 

- 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om 3 §.

1 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Denna förordning kompletterar lagen (2022:1746) med kom-
pletterande bestämmelser till EU:s förordning om en 
paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP-produkt). Termer och 
uttryck i denna förordning har samma betydelse som i den 
lagen. 

Förordningen är meddelad med stöd av 

- 1 kap. 10 §, 2 kap. 5 § och 8 kap. 5 § lagen med 
kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om en 
paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP-produkt) i fråga om 
2 och 4 §§, och 

- 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om 3 §.
Förordning (2025:208).

2 § Finansinspektionen får meddela föreskrifter om 

1. kraven för bedömning av kunskap och kompetens enligt 
artikel 34.6 i EU-förordningen,

2. att PEPP-sparinstitut ska förse PEPP-sparare med 
ytterligare prognoser för pensionsförmåner och om innehållet i 
sådana prognoser,

3. på vilket språk ett PEPP-faktablad enligt artikel 26 i EU-
förordningen ska upprättas,

4. produktingripanden enligt artikel 63 i EU-förordningen, och 

5. information som ett PEPP-sparinstitut ska lämna enligt 
artikel 40.1 i EU-förordningen.

3 § Finansinspektionen ska snarast underrätta Bolagsverket, om 
inspektionen med stöd av 9 kap. 7 § lagen (2022:1746) med 
kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om en 
paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP-produkt) har 
beslutat att en fysisk person under en viss tid inte får vara 
styrelseledamot eller verkställande direktör, eller ersättare 
för någon av dem, i ett svenskt PEPP-sparinstitut, en svensk 
PEPP-distributör eller ett svenskt förvaringsinstitut.

4 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Polismyndigheten får meddela föreskrifter om hur uppgifter 
enligt 1 kap. 5 a § första stycket lagen (2022:1746) med 
kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om en 
paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP-produkt) ska lämnas.
Förordning (2025:208).
Förordning (2022:1800) om Sveriges främsta utmärkelser

1 § Sveriges främsta utmärkelser för förtjänstfulla insatser 
är ordensutmärkelser inom Kungl. Serafimer-, Svärds-, 
Nordstjärne- och Vasaordnarna och regeringens utmärkelser.

2 § Nominering till ordensutmärkelser ges in till Kungl. 
Maj:ts Orden. Om det finns särskilda skäl får en sådan 
nominering i stället ges in till regeringen.

Nominering till regeringens utmärkelser ges in till 
regeringen.

3 § För beredning av nomineringar finns ett självständigt råd 
vid Kungl. Maj:ts Orden. Rådet ska lämna yttrande till 
regeringen med förslag till ordensutmärkelser för 
förtjänstfulla insatser.

Ledamöterna i rådet utses av Kungl. Maj:ts Orden efter förord 
av regeringen.

4 § Beslut om ordensutmärkelser meddelas av Kungl. Maj:ts 
Orden. Om beslutet avser någon annan än en medlem av det 
svenska kungahuset ska det meddelas efter förord av regeringen 
eller, när det gäller ordensutmärkelser för protokollära 
syften, av Regeringskansliet.

Beslut om regeringens utmärkelser meddelas av regeringen. 

5 § Personuppgifter som avses i artikel 9.1 i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 
27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på 
behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana 
uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän 
dataskyddsförordning) får med stöd av artikel 9.2 g i samma 
förordning behandlas av Kungl. Maj:ts Orden om behandlingen av 
sådana känsliga personuppgifter är nödvändig för 
handläggningen av ett belöningsärende.

Tillgången till personuppgifter som avses i första stycket ska 
begränsas till det som var och en behöver för att kunna 
fullgöra sina arbetsuppgifter.

Vid behandling som sker med stöd av första stycket är det 
förbjudet att utföra sökningar i syfte att få fram ett urval 
av personer grundat på känsliga personuppgifter.

6 § Stadgar för Kungl. Serafimer-, Svärds-, Nordstjärne- och 
Vasaordnarna fastställs av Kungl. Maj:ts Orden sedan de 
godkänts av regeringen.

7 § En ordensutmärkelse som beslutats efter förord ska 
bekostas av staten.


Övergångsbestämmelser

2022:1800

1. Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2023.

2. Genom förordningen upphävs

a) ordenskungörelsen (1974:768),

b) Utrikesdepartementets föreskrifter (UF 1995:11) om 
tillämpningen av ordenskungörelsen (1974:768) m.m.
Förordning (2022:1827) om ränta på studielån för 2023

1 § Den ränta som ska tas ut på studielån enligt 4 kap. 1 § 
andra stycket studiestödslagen (1999:1395) eller 8 kap. 2 § 
studiestödslagen (1973:349) jämförd med punkt 1 i 
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till 
studiestödslagen (1999:1395) ska vara 0,59 procent.
Förordning (2022:222) om särskild kvot i fristående skolor

Tillämpningsområde

1 § Denna förordning gäller vid urval till fristående 
förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor som har fler 
sökande än det finns platser för.

Förordningen gäller dock inte sådana fristående skolor som har 
begränsat sitt mottagande till vissa elever enligt 9 kap. 17 § 
första stycket andra meningen, 10 kap. 35 § första stycket 
andra meningen 1-3 eller 11 kap. 34 § första stycket andra 
meningen 1-3 skollagen (2010:800).

Särskild kvot

2 § Vid urval till en sådan fristående skola som avses i 1 § 
första stycket får huvudmannen avsätta ett begränsat antal 
platser per läsår för vissa elever (särskild kvot) som ges 
företräde framför övriga sökande. 

I den särskilda kvoten får bara de elever ingå som varit 
bosatta i landet kortare tid än två år före starten av det 
aktuella läsåret. 

3 § Huvudmannen beslutar hur många platser som ska ingå i den 
särskilda kvoten. Dessa platser får dock motsvara högst fem 
procent av det högsta antal elever som huvudmannen har 
beslutat att den fristående skolan har möjlighet att ge 
utbildning med bibehållen god kvalitet under det aktuella 
läsåret.

4 § Om det inte finns plats för alla sökande som ingår i den 
särskilda kvoten ska ett urval göras bland dessa sökande på 
samma grunder som i övrigt tillämpas vid urval till skolan.

En elev som har ingått i den särskilda kvoten men inte tagits 
emot inom den tid som anges i 2 § andra stycket ska få 
tillgodoräkna sig denna tid vid urval bland sökande som inte 
ingår i kvoten, om skolan tillämpar anmälningstid som 
urvalsgrund.

5 § Bestämmelser om urval bland övriga sökande finns i 9 kap. 
18 §, 10 kap. 36 § och 11 kap. 35 § skollagen (2010:800).

Informations- och anmälningsskyldighet

6 § En huvudman som tillämpar bestämmelserna om särskild kvot 
i denna förordning ska informera om att ett visst antal 
platser avsätts till en särskild kvot och om hur många elever 
som tas emot i den särskilda kvoten under läsåret. Information 
ska finnas tillgänglig för dem som sedan tidigare står i kö 
till skolan och för presumtiva sökande. 

Huvudmannen ska anmäla till Statens skolinspektion och till 
den kommun där skolan är belägen att elever tas emot i 
särskild kvot under läsåret.

Bemyndigande

7 § Statens skolinspektion får meddela ytterligare 
föreskrifter om verkställigheten av denna förordning.
Förordning (2022:227) om upphävande av Statens energimyndighets föreskrifter (STEMFS 2015:2) om projektbaserade mekanismer

Regeringen föreskriver att Statens energimyndighets 
föreskrifter (STEMFS 2015:2) om projektbaserade mekanismer ska 
upphöra att gälla vid utgången av april 2022.
Förordning (2022:302) om anmälningsskyldighet för Kriminalvården i vissa fall

1 § Denna förordning är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

Anmälningsskyldighet

2 § Om en intagen eller någon annan person som omfattas av 
Kriminalvårdens verksamhet orsakas allvarlig kroppsskada som 
kan antas bero på agerande eller underlåtenhet av myndighetens 
arbetstagare, uppdragstagare eller inhyrda personal, ska 
Kriminalvården göra en anmälan till Polismyndigheten.

En sådan anmälan ska också göras om personen har avlidit och 
det finns skäl för en rättsmedicinsk undersökning enligt 13 
eller 14 § lagen (1995:832) om obduktion m.m.

En anmälan behöver inte göras om det redan har beslutats att 
inleda en förundersökning.

Bemyndigande

3 § Kriminalvården får meddela föreskrifter om 
verkställigheten av denna förordning.
Fjärrkyleförordning (2022:335)

Allmänna bestämmelser

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser som ansluter till 
fjärrkylelagen (2022:332). 

Förordningen är meddelad med stöd av 

- 3 § andra stycket fjärrkylelagen i fråga om 6 § 1,

- 4 § andra stycket samma lag i fråga om 6 § 2,

- 4 § tredje stycket samma lag i fråga om 4 och 5 §§,

- 5 § andra stycket samma lag i fråga om 6 § 3,

- 6 § andra stycket samma lag i fråga om 6 § 4, och 

- 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om övriga bestämmelser.

2 § Energimarknadsinspektionen är tillsynsmyndighet enligt 
fjärrkylelagen (2022:332). 

3 § I förordningen (1993:1066) om måttenheter, mätningar och 
mätdon finns bestämmelser om att Styrelsen för ackreditering 
och teknisk kontroll får meddela föreskrifter om krav på och 
kontroll av mätdon och att styrelsen utövar tillsyn över att 
lagen (1992:1514) om måttenheter, mätningar och mätdon samt 
föreskrifter meddelade med stöd av lagen följs. 

Undantag från funktionskrav

4 § Ett funktionskrav som meddelats med stöd av 5 § gäller 
inte för mätsystem och mätutrustning i byggnader och andra 
anläggningar som ägs eller disponeras av en myndighet, om 
myndigheten bedömer att ett sådant undantag från 
funktionskravet är av vikt för Sveriges säkerhet och dessutom 
begär hos fjärrkyleföretaget att mätsystem och mätutrustning 
ska undantas från funktionskravet.

Bemyndiganden

5 § Energimarknadsinspektionen får meddela föreskrifter om de 
funktionskrav som mätsystem och mätutrustning ska uppfylla. 

6 § Energimarknadsinspektionen får meddela ytterligare 
föreskrifter om

1. skyldigheten för fjärrkyleföretag att lämna information om 
energiprestanda och andelen förnybar energi i företagets 
fjärrkylesystem,

2. mätning och beräkning av bortförd värmeenergi,

3. fakturering, och 

4. tillhandahållande av faktureringsinformation och 
information om energianvändning och om undantag från dessa 
krav.
Förordning (2022:354) om inledande bistånd till utlänningar som ansökt om uppehållstillstånd med tillfälligt skydd

1 § I denna förordning finns bestämmelser om inledande bistånd 
till utlänningar som avses i 21 kap. utlänningslagen 
(2005:716). 

Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

2 § Migrationsverket får lämna inledande bistånd till 
utlänningar som 

1. omfattas av 

a) ett av rådet antaget genomförandebeslut om fastställande av 
att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer 
i den mening som avses i artikel 5 i rådets 
direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för 
att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna 
personer och om åtgärder för att främja en balans mellan 
medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och 
bära följderna av detta, med följden att tillfälligt skydd 
införs, eller 

b) en bestämmelse som har införts med stöd av 21 kap. 3 § 
utlänningslagen (2005:716),

2. har ansökt om uppehållstillstånd med tillfälligt skydd med 
stöd av bestämmelserna i 21 kap. utlänningslagen, och

3. inte är folkbokförda här i landet.

3 § Bistånd enligt 2 § lämnas i form av 

1. logi,

2. ersättning för kostnader för livsmedel, kläder och skor, 
fritidsaktiviteter, hygienartiklar och andra 
förbrukningsvaror, och

3. särskilt bidrag.

Bistånd i form av logi får lämnas om utlänningen inte själv 
ordnar bostad. Bistånd i form av ersättning för kostnader 
enligt första stycket 2 får lämnas om utlänningen saknar egna 
medel. Särskilt bidrag får lämnas för kostnader som uppstår på 
grund av ett angeläget behov. Det särskilda bidraget får avse 
kostnader som är nödvändiga för en dräglig livsföring, t.ex. 
kostnader för vinterkläder, glasögon, kosttillskott, 
handikapputrustning och spädbarnsutrustning.

4 § Ersättning för kostnader för livsmedel, kläder och skor, 
fritidsaktiviteter, hygienartiklar och andra förbrukningsvaror 
enligt 3 § ska motsvara beloppen för dagersättning som framgår 
av 6 § andra och tredje styckena förordningen (1994:361) om 
mottagande av asylsökande m.fl. 

5 § Möjligheten att lämna bistånd enligt 2 § upphör om

1. utlänningen har beviljats uppehållstillstånd,

2. utlänningen har vägrats uppehållstillstånd med tillfälligt 
skydd genom ett beslut som fått laga kraft,

3. utlänningen har lämnat landet, eller

4. ärendet om uppehållstillstånd med tillfälligt skydd har 
avslutats på annat sätt.

6 § Migrationsverket får meddela föreskrifter om 
verkställigheten av denna förordning.


Övergångsbestämmelser

2022:1010

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2022.

2. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för 
utlänningar som beviljats inledande bistånd före 
ikraftträdandet.
Förordning (2022:41) om ersättning till en länsstyrelse för arbete med ett omfattande infrastrukturobjekt

Inledande bestämmelser

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om ersättning 
till en länsstyrelse för kostnader för länsstyrelsens arbete 
med ett sådant infrastrukturobjekt som avses i 2 § 8 
förordningen (2009:236) om en nationell plan för 
transportinfrastruktur och som regeringen har fastställt en 
rätt till ersättning för.

2 § Denna förordning är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

Ersättningen

3 § Ersättningen ska avse sådana kostnader för en 
länsstyrelses arbete med ett infrastrukturobjekt som föranleds 
av en tillämpning av 2-4 kap. och 5 kap. 3-5 §§ miljöbalken. 
Kostnaderna ska ha uppstått innan byggande och anläggning av 
infrastrukturobjektet har avslutats.

Om regeringen med stöd av andra bestämmelser redan har 
beslutat om ersättning till en länsstyrelse för sådana 
kostnader som avses i första stycket, ska ersättning enligt 
denna förordning inte betalas. 

4 § Ersättning enligt 3 § ska betalas som en timersättning. 
Vid beräkning av timersättningen ska bestämmelserna i 7 kap. 
12 § förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och 
tillsyn enligt miljöbalken tillämpas. 

5 § Ersättning enligt 3 § får totalt uppgå till högst 
0,1 procent av infrastrukturobjektets beräknade totalkostnad, 
inklusive eventuell medfinansiering, i en nationell plan för 
transportinfrastruktur. Totalkostnaden ska avse den prisnivå 
som anges i den nationella planen.

Ansökan och beslut

6 § Trafikverket prövar frågor om ersättning enligt denna 
förordning. Trafikverket betalar också ut ersättningen.

7 § En ansökan om ersättning får avse endast ett 
infrastrukturobjekt. 

Ansökan ska ha kommit in till Trafikverket senast inom den tid 
som verket beslutar.

8 § Den länsstyrelse som ansöker om ersättning ska på begäran 
av Trafikverket inom den tid som verket bestämmer lämna de 
uppgifter som behövs för prövningen. 


9 § Trafikverket får meddela föreskrifter om verkställigheten 
av denna förordning.

10 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.
Förordning (2022:440) om att bestämmelserna i smittskyddslagen (2004:168) om allmänfarliga sjukdomar ska tillämpas på infektion med ett visst orthopoxvirus

1 § Bestämmelserna i smittskyddslagen (2004:168) om sådana 
allmänfarliga sjukdomar som anges i bilaga 1 till lagen ska 
tillämpas på infektion med apkoppsvirus, som är ett 
orthopoxvirus.

Denna förordning är meddelad med stöd av 9 kap. 2 § 
smittskyddslagen.
Lag (2022:459) om tillfälliga bestämmelser för förlängning av tillstånd att sända digital kommersiell radio

Lagens tillämpningsområde

1 § Denna lag innehåller tillfälliga bestämmelser om 
förlängning av de tillstånd att sända digital kommersiell 
radio som meddelats med stöd av radio- och tv-lagen (2010:696) 
och som upphör den 30 september 2022.

2 § I ärenden om förlängning av ett tillstånd enligt denna lag 
tillämpas bestämmelserna i lagen i stället för följande 
bestämmelser i radio- och tv-lagen (2010:696):  

- 13 kap. 24 § om ansökan, 

- 13 kap. 26 § om vad som ska beaktas vid tillståndsgivningen, 
och 

- 13 kap. 30 § första och andra styckena om 
tillståndsperiodens längd. 

För tillstånd att sända digital kommersiell radio gäller i 
övrigt bestämmelserna i radio- och tv-lagen.

Förlängning av tillstånd

3 § En tillståndshavare som vill få sitt tillstånd förlängt 
ska ansöka om det hos Myndigheten för press, radio och tv 
senast den 1 augusti 2022. Ett tillstånd som förlängs av 
Myndigheten för press, radio och tv ska gälla till och med den 
31 juli 2026.

4 § Myndigheten för press, radio och tv ska förlänga ett 
tillstånd enligt 3 § om det inte finns skäl att återkalla 
tillståndet enligt 18 kap. 5 § första stycket radio- och tv-
lagen (2010:696). Om det finns skäl att återkalla tillståndet 
ska Myndigheten för press, radio och tv avslå ansökan om 
förlängning.

5 § Myndigheten för press, radio och tv får ta ut en avgift av 
den som hos myndigheten ansöker om förlängning av tillstånd 
att sända digital kommersiell radio. Avgiften ska motsvara 
myndighetens kostnader för handläggningen av ärendena.

6 § Myndigheten för press, radio och tv ska besluta i fråga om 
förlängning av tillstånd senast den 31 augusti 2022.

Överklagande

7 § Beslut av Myndigheten för press, radio och tv att inte 
förlänga ett tillstånd enligt denna lag får överklagas till 
allmän förvaltningsdomstol. 

Mål om överklagande av beslut som avses i första stycket ska 
handläggas skyndsamt. 

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Rätt att meddela föreskrifter

8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter om ansökningsförfarandet och vad en ansökan ska 
innehålla.
Förordning (2022:461) om tillfälliga bestämmelser för förlängning av tillstånd att sända digital kommersiell radio

Inledande bestämmelser

1 § I denna förordning finns kompletterande bestämmelser till 
lagen (2022:459) om tillfälliga bestämmelser för förlängning 
av tillstånd att sända digital kommersiell radio.

2 § Denna förordning är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

Avgift för ansökan

3 § Den avgift som Myndigheten för press, radio och tv får ta 
ut enligt 5 § lagen (2022:459) om tillfälliga bestämmelser för 
förlängning av tillstånd att sända digital kommersiell radio 
ska uppgå till 6 000 kronor för varje tillstånd som en ansökan 
om förlängning avser.
Förordning (2022:593) om vissa förvaltningsmyndigheters regionala indelning

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om regional 
indelning och gäller för förvaltningsmyndigheter under 
regeringen i den omfattning som regeringen föreskriver i 
myndighetens instruktion eller i någon annan förordning eller 
beslutar särskilt.

2 § Myndigheten ska ha en regional indelning som omfattar

1. Jämtlands, Norrbottens, Västerbottens och Västernorrlands 
län,

2. Dalarnas, Gävleborgs, Södermanlands, Uppsala, Värmlands, 
Västmanlands och Örebro län, 

3. Gotlands och Stockholms län,

4. Jönköpings, Kalmar och Östergötlands län,

5. Hallands och Västra Götalands län, och

6. Blekinge, Kronobergs och Skåne län.
Förordning (2022:620) om finansiell information i brottsbekämpningen

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser som kompletterar 
lagen (2022:613) om finansiell information i 
brottsbekämpningen.

Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

2 § Ekobrottsmyndigheten, Polismyndigheten, Skatteverket och 
Tullverket är behöriga myndigheter enligt lagen (2022:613) om 
finansiell information i brottsbekämpningen.

3 § Finansunderrättelseenheten och de behöriga myndigheterna 
enligt lagen (2022:613) om finansiell information i 
brottsbekämpningen ska föra sådan statistik som avses i 
artikel 19.3 b och c i Europaparlamentets och rådets direktiv 
(EU) 2019/1153 av den 20 juni 2019 om fastställande av 
bestämmelser för att underlätta användning av finansiell 
information och andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, 
utreda eller lagföra vissa brott och om upphävande av rådets 
beslut 2000/642/RIF, i den ursprungliga lydelsen.

Finansunderrättelseenheten ansvarar för samordning mellan de 
statistikförande myndigheterna och för överlämning enligt 
artikel 19.4 i direktiv (EU) 2019/1153 av sådan statistik som 
avses i artikel 19.3 b-d i samma direktiv.
Förordning (2022:625) med kompletterande bestämmelser till EU:s bevisupptagningsförordning

1 § Denna förordning innehåller kompletterande bestämmelser 
till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1783 
av den 25 november 2020 om samarbete mellan medlemsstaternas 
domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av 
civil eller kommersiell natur (EU:s 
bevisupptagningsförordning).

Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

2 § Regeringskansliet är centralt organ enligt artikel 4.1 i 
EU:s bevisupptagningsförordning.

Regeringskansliet ska också fatta beslut i fråga om 
framställningar från en annan medlemsstat om direkt 
bevisupptagning enligt artiklarna 4.3 och 19 i EU:s 
bevisupptagningsförordning.

3 § /Upphör att gälla U:den dag som regeringen bestämmer genom förordning (2022:626)./
Handlingar får skickas till Sverige med post, bud eller 
telefax eller, efter överenskommelse i det enskilda fallet, på 
annat sätt.

4 § Standardformulär som används för framställningar till 
Sverige ska fyllas i på svenska eller engelska.
Lag (2022:733) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om Ecris-TCN

/Träder i kraft I:den dag som regeringen bestämmer/
Lagens innehåll

1 § Denna lag innehåller kompletterande bestämmelser till 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/816 av den 
17 april 2019 om inrättande av ett centraliserat system för 
identifiering av medlemsstater som innehar uppgifter om 
fällande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa 
personer (Ecris-TCN) för att komplettera det europeiska 
informationssystemet för utbyte av uppgifter ur 
kriminalregister och om ändring av förordning (EU) 2018/1726 
(EU:s förordning om Ecris-TCN).

Termer och uttryck i lagen

2 § Termer och uttryck i denna lag har samma betydelse som i 
EU:s förordning om Ecris-TCN. Vad som sägs om 
tredjelandsmedborgare gäller också unionsmedborgare som även 
är medborgare i ett tredjeland.

Användning av Ecris-TCN

3 § Ecris-TCN ska användas endast när det görs en sökning i 
belastningsregistret efter begäran av en myndighet eller av en 
enskild som begär uppgifter om sig själv.

4 § Om en myndighet i enlighet med artikel 7.1 andra stycket i 
EU:s förordning om Ecris-TCN i ett visst fall beslutar att 
Ecris-TCN inte ska användas, ska den underrätta 
centralmyndigheten om detta i samband med att den begär 
uppgifter ur belastningsregistret.

5 § När en myndighet begär uppgifter ur belastningsregistret 
om en tredjelandsmedborgare får Ecris-TCN användas även om 
ändamålet med sökningen inte är sådant som anges i artikel 7.1 
i EU:s förordning om Ecris-TCN. 

I dessa fall ska Ecris-TCN användas endast om det efterfrågas 
av den myndighet som begär uppgifterna.

6 § Vid en sökning i belastningsregistret på en 
unionsmedborgare ska centralmyndigheten använda Ecris-TCN för 
att kontrollera om han eller hon förekommer där i egenskap av 
tredjelandsmedborgare om 

1. det av lag eller annan författning följer att ett utdrag ur 
belastningsregistret ska visas upp eller lämnas, eller 

2. det efterfrågas av den som begär uppgifter ur 
belastningsregistret.

Fingeravtryck

7 § Fingeravtryck som behandlas i Polismyndighetens 
biometriregister med stöd av 5 kap. 3 § andra stycket och 4 § 
3 lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter 
inom brottsdatalagens område ska föras in i Ecris-TCN. 
Lag (2025:141).

Ansiktsbilder

8 § Ansiktsbilder som behandlas i Polismyndighetens 
biometriregister med stöd av lagen (2018:1693) om polisens 
behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område ska 
föras in i Ecris-TCN. Lag (2025:141).
Lag (2022:759) om Fondtorgsnämnden

1 § I denna lag finns bestämmelser om Fondtorgsnämnden.

2 § Fondtorgsnämnden ska verka för att målen för 
premiepensionssystemet uppnås genom att förvalta 
premiepensionens fondtorg. 

3 § Fondtorgsnämnden ska upphandla fonder till fondtorget för 
premiepensionen enligt lagen (2022:760) om upphandling av 
fonder till premiepensionens fondtorg.

Fondtorgsnämnden ska ingå sådana fondavtal som avses i 1 kap. 
3 § lagen om upphandling av fonder till premiepensionens 
fondtorg.

4 § Fondtorgsnämnden ska granska att fondförvaltare och fonder 
löpande uppfyller villkoren i fondavtalen. 

Fondtorgsnämnden ska även regelbundet utvärdera 
fondförvaltarnas förvaltning av medlen i de upphandlade 
fonderna.

5 § Fondtorgsnämnden ska fortlöpande förvalta premiepensionens 
fondtorg enligt 64 kap. 3 a-3 c §§ socialförsäkringsbalken. 

6 § Fondtorgsnämnden ska ta ut en avgift från de 
fondförvaltare som ger in en anbudsansökan eller ett anbud i 
en upphandling enligt lagen (2022:760) om upphandling av 
fonder till premiepensionens fondtorg för att täcka 
myndighetens kostnader för att granska och pröva anbudsansökan 
eller anbudet.

Fondförvaltaren ska betala avgiften senast när anbudsansökan 
eller anbudet ges in. Om fondförvaltaren inte gör detta, ska 
förvaltaren föreläggas att betala avgiften inom en viss tid. 
Följer fondförvaltaren inte föreläggandet ska anbudsansökan 
eller anbudet avvisas. Fondförvaltaren ska underrättas om 
detta i föreläggandet.

Fondtorgsnämnden får, om det finns särskilda skäl, betala 
tillbaka hela eller delar av avgiften.

7 § Fondtorgsnämnden ska ta ut årliga avgifter från de 
fondförvaltare som Fondtorgsnämnden har ingått fondavtal med 
för att täcka sina kostnader för 

1. upphandling av fonder enligt lagen (2022:760) om 
upphandling av fonder till premiepensionens fondtorg, till den 
del kostnaderna inte täcks av avgifter enligt 6 §, och

2. verksamhet enligt 4 § respektive 64 kap. 3 b och 3 c §§ 
socialförsäkringsbalken som har anknytning till 
Fondtorgsnämndens verksamhet att förvalta fondtorget.

Fondtorgsnämnden bestämmer när avgiften ska tas ut.

8 § Fondtorgsnämnden bestämmer hur avgifterna enligt 6 och 
7 §§ ska beräknas.