Förordning (1988:972) med instruktion för länsstyrelsen i Norrbottens län

Länsstyrelsen

1 § I länsstyrelsen i Norrbottens län tillämpas denna förordning i
stället för 2--68 §§ förordningen (1988:971) med
länsstyrelseinstruktion. Detta gäller för både den verksamhet som anges
i lagen (1985:1073) om försöksverksamhet med en samordnad
länsförvaltning och de uppgifter i övrigt som länsstyrelsen fullgör.

Uppgifter

2 § Länsstyrelsen svarar för den statliga förvaltningen i länet, i den
mån inte någon annan myndighet har ansvaret för särskilda
förvaltningsuppgifter.

Enligt lagen (1985:1073) om försöksverksamhet med en samordnad
länsförvaltning fullgör länsstyrelsen de uppgifter som ankommer på
länsvägnämnden, länsskolnämnden, lantbruksnämnden, fiskenämnden och
länsbostadsnämnden i länet. För försöksverksamheten finns ytterligare
föreskrifter i förordningen (1986:419) om försöksverksamhet med en
samordnad länsförvaltning i Norrbottens län.

3 § Länsstyrelsen skall ge noggrann akt på länets tillstånd och behov
samt främja länets utveckling och befolkningens bästa.

I frågor som har betydelse även för angränsande län skall länsstyrelsen
främja det för länen gemensamma intresset.

4 § Länsstyrelsen skall särskilt ägna sig åt

-- den regionala utvecklingen,

-- hushållningen med naturresurser,

-- plan- och byggnadsväsendet,

-- bostadsförsörjningen,

-- naturvården,

-- fisket,

-- lantbruket,

-- rennäringen,

-- miljöskyddet,

-- livsmedelskontrollen,

-- kulturmiljön,

-- hälsoskyddet,

-- den sociala omvårdnaden,

-- utbildningen,

-- kommunikationerna,

-- den civila försvarsberedskapen,

-- räddningstjänsten,

-- de allmänna valen,

-- polisverksamheten,

-- administrativ samverkan inom statsförvaltningen. */k/ Förordning
(1990:252).

5 § Länsstyrelsen skall genomföra eller hos en annan
förvaltningsmyndighet eller regeringen föreslå de åtgärder som är
nödvändiga eller lämpliga för länet.

6 § Länsstyrelsen bör underrätta regeringen om vad som är särskilt
viktigt för regeringen att få veta om länet och händelser som inträffat
där.

7 § Länsstyrelsen skall med beaktande av fastställda nationella mål
verka för att statlig, kommunal och landstingskommunal verksamhet i
länet samordnas och anpassas efter de regionalpolitiska målen och kravet
på en långsiktigt god hushållning med naturresurserna.

8 § Länsstyrelsen skall inom sitt verksamhetsområde övervaka att vad som
enligt lag eller annan författning åligger statliga myndigheter blir
fullgjort.

Detsamma gäller sådana förvaltningsuppgifter som har anförtrotts
kommuner eller landstingskommuner eller som har lämnats över till
enskilda.

9 § Länsstyrelsen är huvudman för priskontorsverksamheten.

10 § I den mån det inte är en uppgift för någon annan myndighet, skall
länsstyrelsen förvalta statliga lån.

Länsstyrelsen skall därvid särskilt bevaka att skuldförbindelser behålls
i kraft och att säkerheter är betryggande.

11 § Föreskrifter om länsstyrelsernas medverkan i totalförsvaret finns i
förordningen (1986:294) om ledning och samordning inom totalförsvarets
civila del.

Utöver vad som framgår av den nyssnämnda förordningen skall
länsstyrelsen vid planering och genomförande av verksamheten i fred
beakta de krav som totalförsvaret ställer. Samråd skall därvid ske med
berörda totalförsvarsmyndigheter.

Verksförordningens tillämpning

12 § Verksförordningen (1987:1100) skall tillämpas på länsstyrelsen.

Myndighetens ledning

13 § Landshövdingen är chef för länsstyrelsen.

14 § Vid länsstyrelsen finns två chefstjänstemän som är länsråd.

Ställföreträdare för landshövdingen är det länsråd som regeringen
förordnar.

Styrelsen m.m.

15 § Bestämmelser om antalet ledamöter och suppleanter i styrelsen finns
i lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse.
Landshövdingen är styrelsens ordförande.

16 § För verksamheten inom särskilda sakområden finns i länsstyrelsen
fem funktionsstyrelser samt ett råd för kommunikationsfrågor.
Funktionsstyrelserna är utbildningsdelegationen, fiskedelegationen,
lantbruksdelegationen, rennäringsdelegationen och bostadsdelegationen.

Utbildningsdelegationen, lantbruksdelegationen och
rennäringsdelegationen samt rådet för kommunikationsfrågor skall ha sju
ledamöter. Fiskedelegationen och bostadsdelegationen skall ha fem
ledamöter.

Ledamöterna och en suppleant för varje ledamot utses av länsstyrelsen.
Den utser också ordförande och vice ordförande i funktionsstyrelserna
och i rådet för kommunikationsfrågor.

Organisation

17 § Inom länsstyrelsen finns följande enheter:

-- rättsenheten,

-- regionalekonomiska enheten,

-- miljövårdsenheten,

-- planenheten,

-- försvarsenheten,

-- kulturmiljöenheten,

-- utbildningsenheten,

-- fiskeenheten,

-- lantbruksenheten,

-- rennäringsenheten,

-- bostadsenheten,

-- kommunikationsenheten,

-- administrativa enheten.

Vid länsstyrelsen finns en expedition med länspolischefen som chef och
en länsveterinär som har ställning som enhetschef.

Länsstyrelsen får inrätta ett kansli som biträder landshövdingen och
chefstjänstemännen. Länsstyrelsen får också inrätta en social funktion
utanför rättsenheten. Förordning (1990:252).

Styrelsens ansvar och uppgifter

18 § Utöver vad som anges i 13 § verksförordningen (1987:1100) skall
styrelsen besluta om

-- viktigare frågor om samhällsplanering och regionala
utvecklingsinsatser eller andra för länets utveckling betydelsefulla
åtgärder,

-- viktigare frågor om polisverksamheten,

-- viktigare frågor om länsstyrelsens organisation, arbetsordning eller
verksamhetsinriktning,

-- viktigare frågor i övrigt inom länsstyrelsens verksamhetsområden.

Styrelsen får inte avgöra frågor som avser polisledning i särskilt fall.

Ett ärende inom en funktionsstyrelses sakområde får inte avgöras av
styrelsen, om det inte dessförinnan har behandlats av
funktionsstyrelsen.

19 § Styrelsen skall årligen besluta om förslag till beräkning av de
statliga utgifterna för civilförsvaret under nästa budgetår. Förslaget
skall senast den 31 juli lämnas till statens räddningsverk.

20 § Styrelsen får överlåta till landshövdingen att besluta sådana
föreskrifter som inte är av principiellt slag eller annars av större
vikt.

Landshövdingen får i sin tur, om det finns särskilda skäl för det,
överlåta till någon annan tjänsteman att besluta sådana föreskrifter.

21 § Funktionsstyrelserna avgör viktigare frågor inom sina sakområden,
om inte frågorna skall avgöras av styrelsen.

Landshövdingen kan alltid avgöra frågor som avses i första stycket.
Landshövdingen får också hänskjuta andra frågor till
funktionsstyrelserna.

Personalföreträdare

22 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på
länsstyrelsen.

Personalansvarsnämnden

23 § Länsstyrelsens personalansvarsnämnd består -- förutom av
landshövdingen och personalföreträdarna -- av länsråden, chefen för den
administrativa enheten och chefsjuristen.

Vissa tjänstemäns uppgifter

24 § Länsråden biträder landshövdingen med att leda och samordna
länsstyrelsens verksamhet.

25 § Länspolischefen svarar för de ärenden som enligt polislagen
(1984:387) eller polisförordningen (1984:730) ankommer på länsstyrelsen.
Han skall inom länet följa polisverksamheten rörande brott mot rikets
säkerhet.

26 § Biträdande länspolischefen är länspolischefens ställföreträdare.
Han utövar länspolischefens tjänst när denne har förhinder. Han skall i
övrigt enligt länspolischefens bestämmande biträda länspolischefen i
dennes verksamhet.

27 § Vid tillfälligt förhinder för länspolischefen och biträdande
länspolischefen fullgörs deras uppgifter av den polismästare inom länet
som länsstyrelsen bestämmer.

Arbetsordning m.m.

28 § Länsstyrelsens arbetsordning skall innehålla bestämmelser om hur
besluten fördelas mellan styrelsen, funktionsstyrelserna, landshövdingen
och de andra tjänstemännen inom organisationen.

Länsstyrelsens handläggningsordning skall innehålla de allmänna
bestämmelser om arbetet inom länsstyrelsen som behövs utöver
arbetsordningen. Av handläggningsordningen skall framgå vem som bereder
och beslutar i de olika ärendetyperna samt vilka som deltar när besluten
fattas.

Ärendenas handläggning

29 § Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst sju andra
ledamöter är närvarande.

Personalansvarsnämnden är beslutför när ordföranden och minst tre andra
ledamöter är närvarande.

30 § En funktionsstyrelse är beslutför när ordföranden eller vice
ordföranden och minst hälften av funktionsstyrelsens övriga ledamöter är
närvarande. För rennäringsdelegationen gäller dessutom att minst en av
de närvarande ledamöterna skall vara rennäringsutövare.

31 § Om ett ärende i styrelsen eller en funktionsstyrelse är så
brådskande att styrelsen eller funktionsstyrelsen inte hinner
sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelande
mellan ordföranden eller i en funktionsstyrelse vice ordföranden och
minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet.

Om detta förfarande inte är lämpligt, får landshövdingen ensam avgöra
ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med
styrelsen eller funktionsstyrelsen.

32 § Den som i ett ärende i styrelsen eller i en funktionsstyrelse vill
anmäla avvikande mening enligt 19 § första eller andra stycket
förvaltningslagen (1986:223) skall göra det innan sammanträdet avslutas.

33 § Den som är länsråd får närvara och yttra sig vid styrelsens
sammanträden. Detsamma gäller den som är länspolischef eller enhetschef,
när ett ärende som hör till hans verksamhetsområde föredras av någon
annan inför styrelsen eller en funktionsstyrelse.

Vid sammanträde med rennäringsdelegationen får företrädare för
samefondens styrelse närvara och yttra sig men inte delta i besluten.

Polisfrågor

34 § Om något annat inte följer av 35 §, beslutar länspolischefen ensam
i ärenden som skall handläggas på länspolischefens expedition och som
inte skall avgöras av styrelsen.

Länsstyrelsen får föreskriva att någon annan tjänsteman på expeditionen
får besluta i sådana ärenden.

35 § På föredragning av länspolischefen beslutar landshövdingen i
ärenden

1. som avser polisens verksamhetsformer eller som avses i 6 § tredje
stycket första och andra meningen polislagen (1984:387), när det är
fråga om allvarliga ordningsstörande händelser eller andra händelser,
som kräver extraordinär polisverksamhet eller fordrar särskilda
överväganden om användningen av polisstyrkorna, eller när
omständigheterna i något annat fall kräver det,

2. som avses i 11 § allmänna ordningsstadgan (1956:617),

3. som avses i 2 § lagen (1956:618) om allmänna sammankomster,

4. som avser andra, särskilt viktiga frågor.

Väg- och trafikfrågor

36 § Vägdirektören i länets vägförvaltning är föredragande i ärenden om
allmänna vägar, om vägmärken och säkerhetsanordningar samt om
statsbidrag till väg- och gatuhållning, till byggande och drift av väg-
och gatuanläggningar för kollektiv persontrafik, till byggande av
spåranläggningar, terminaler och vänthallar för lokal och regional
kollektiv persontrafik, till investeringar i trafiksignalanläggningar,
till byggande av cykelleder eller till enskild väghållning.
Länsstyrelsen kan bestämma att vägdirektören skall besluta ensam i
sådana ärenden.

Länsstyrelsen kan vidare bestämma att vägdirektören skall besluta ensam
eller på annat sätt delta i handläggningen av andra ärenden som rör väg-
och trafikväsendet.

Första stycket tillämpas inte på ärenden som avses i 36--38 eller 67 §
väglagen (1971:948) eller 11 § vägkungörelsen (1971:954). Länsstyrelsen
kan bestämma att vägdirektören på något annat sätt än som beslutande
eller föredragande skall delta i handläggningen av sådana ärenden.

Länsstyrelsen kan -- utan hinder av vad som sägs i första stycket --
bestämma att någon tjänsteman vid länsstyrelsen i stället för
vägdirektören skall vara föredragande i sådana ärenden som avser
upprättande och fastställande av planen för länstrafikanläggningar. */k/
Förordning (1988:1402).

37 § Ärenden som rör trafik- och vägplaneringen skall beredas av en
särskild beredningsgrupp.

38 § Beredningsgruppen består av det länsråd som länsstyrelsen bestämmer
och andra företrädare för länsstyrelsen samt vägdirektören och
företrädare för dels statens järnvägar, dels banverket, dels
trafikhuvudmannen enligt lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss
kollektivtrafik.

Länsrådet är gruppens ordförande.

39 § Länsstyrelsen får efter samråd med vägdirektören förordna någon
annan tjänsteman vid vägförvaltningen som är utsedd av vägverket att i
vägdirektörens ställe delta i handläggningen av ärenden som avses i 36
och 37 §§.

Lantmäterifrågor

39 a § Chefen för länets överlantmätarmyndighet är föredragande i
ärenden enligt fastighetsbildningslagen (1970:988), anläggningslagen
(1973:1149), ledningsrättslagen (1973:1144), lagen (1971:1037) om
äganderättsutredning och legalisering samt lagen (1939:608) om enskilda
vägar.

Länsstyrelsen kan bestämma att chefen för överlantmätarmyndigheten skall
besluta ensam i sådana ärenden.

Länsstyrelsen kan vidare bestämma att chefen för
överlantmätarmyndigheten skall besluta ensam eller på annat sätt delta i
handläggningen av andra ärenden som rör lantmäterifrågor. */k/
Förordning (1990:252).

39 b § Länsstyrelsen får efter samråd med chefen för
överlantmätarmyndigheten förordna någon annan tjänsteman vid det
statliga lantmäteriet i länet att i chefens ställe delta i
handläggningen av ärenden som avses i 39 a §. */k/ Förordning
(1990:252).

Viss tjänstgöringsskyldighet

40 § Det finns särskilda bestämmelser om skyldighet för tjänstemän vid
skogsvårdsstyrelsen eller länsarbetsnämnden att, som föredragande eller
på något annat sätt, delta i handläggningen av vissa ärenden och i
övrigt biträda länsstyrelsen.

Särskilt samråd m.m.

41 § Har en central myndighet meddelat beslut som rör lokalisering av en
anläggning eller fördelning av resurser inom länet och finns det inte
någon sökande, klagande eller annan part i ärendet, skall länsstyrelsen
begära att regeringen omprövar beslutet, om länsstyrelsen finner att det
strider mot de regionalpolitiska målen för länet.

Går beslutet emot länsstyrelsens mening i frågan, skall den centrala
myndigheten genast underrätta länsstyrelsen om beslutet.

42 § Har länsstyrelsen meddelat ett beslut av väsentlig betydelse för en
central myndighets verksamhet och finns det inte någon sökande, klagande
eller annan part i ärendet, skall länsstyrelsen genast underrätta den
centrala myndigheten om beslutet, om detta går emot den mening som har
uttalats av myndigheten eller dess regionala organ.

43 § I frågor som avses i 41 och 42 §§ bör samråd ske mellan den
centrala myndigheten eller dess regionala organ och länsstyrelsen.

Länsstyrelsen bör samråda med länsstyrelsen i ett annat län i frågor av
betydelse för båda länen.

44 § Länsstyrelsen bör, i den mån det inte strider mot vad som är
föreskrivet i lag eller någon annan författning, informera motsvarande
myndighet i angränsande nordiska länder i sådana frågor om
samhällsplanering och regionala utvecklingsinsatser som kan antas ha
betydelse för den myndighetens verksamhet.

Val av styrelse m.m.

45 § Föreskrifter om val av styrelsens ledamöter utom landshövdingen och
av suppleanter för dessa finns i lagen (1976:891) om val av ledamöter i
länsstyrelses styrelse.

46 § Ledamöter och suppleanter skall vara kyrkobokförda i länet.
Föreskrifter om krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha
sådana uppdrag finns i 11 kap. 9 § regeringsformen.

47 § Bland ledamöterna och suppleanterna bör det finns erfarenhet från
kommunal och landstingskommunal verksamhet och erfarenhet från
verksamhet i näringslivet och arbetstagarorganisationer.

48 § Val av ledamöter eller suppleanter skall vara proportionellt, om
det begärs av minst så många ledamöter i landstinget som motsvarar den
kvot som erhålls, om antalet närvarande ledamöter delas med det antal
personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall
den avrundas till närmast högre hela tal.

Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns det föreskrifter i
lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting,
kommunfullmäktige m. m.

Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även
bestämmas i vilken ordning de skall kallas till tjänstgöring.

49 § Ledamöter och suppleanter i styrelsen väljs för tre år, räknat från
och med den 1 januari året efter det år då val i hela riket av
landstingsledamöter har ägt rum.

Om val till landstinget som har valt ledamöter och suppleanter i
styrelsen har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har
vidtagits genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan
partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för ledamöterna och
suppleanterna två månader efter det att omvalet eller sammanräkningen
har avslutats.

När omvalet eller den förnyade sammanräkningen har avslutats, skall
landstinget förrätta nytt val av ledamöter och suppleanter för
återstoden av tjänstgöringstiden.

50 § Om en ledamots eller en suppleants behörighet upphör, förfaller
hans uppdrag omedelbart.

51 § Om en ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgår under
tjänstgöringstiden, inträder en suppleant i ledamotens ställe för
återstoden av tjänstgöringstiden. Suppleanten inträder enligt den
ordning mellan suppleanterna som har bestämts vid valet.

Om en ledamot eller suppleant som inte har utsetts vid proportionellt
val avgår, utses en ny ledamot eller suppleant för återstoden av
tjänstgöringstiden.

52 § Ledamöter och suppleanter i funktionsstyrelserna och i rådet för
kommunikationsfrågor utses för tre år, räknat från och med den 1 juli
1986 och för ett år, räknat från och med den 1 juli 1989. Ledamöterna
och suppleanterna skall vara kyrkobokförda i länet. De skall ha insikt i
och intresse för de frågor som rör respektive sakområde.

Tre av ledamöterna i rennäringsdelegationen skall vara
rennäringsutövare. De utses efter samråd med Svenska samernas
riksförbund.

53 § Om en ledamots eller en suppleants behörighet upphör i en
funktionsstyrelse eller i rådet för kommunikationsfrågor, förfaller hans
uppdrag omedelbart.

Om uppdragen för ledamöterna och suppleanterna i länsstyrelsens styrelse
upphör av skäl som anges i 49 § andra stycket, upphör samtidigt
uppdragen för ledamöterna och suppleanterna i funktionsstyrelserna och i
rådet för kommunikationsfrågor.

Om landstinget av skäl som anges i 49 § andra stycket väljer en ny
styrelse, skall den nya styrelsen utse ledamöter och suppleanter i
funktionsstyrelserna och i rådet för kommunikationsfrågor för återstoden
av tjänstgöringstiden.

Tjänstetillsättning m.m.

54 § Landshövdingen förordnas av regeringen för en bestämd tid.

Tjänster som länsråd och administrativ direktör tillsätts av regeringen
efter anmälan av landshövdingen. Tjänster som länspolischef tillsätts av
regeringen efter förslag av länsstyrelsen.

Andra tjänster tillsätts av länsstyrelsen.

55 § Innan länsstyrelsen beslutar om förslag i fråga om tjänst som
länspolischef, skall länsstyrelsen samråda med rikspolisstyrelsen. */k/
Förordning (1989:1104).

56 § Innan länsstyrelsen beslutar om tillsättning av en tjänst som anges
i följande sammanställning skall länsstyrelsen samråda med den centrala
myndighet som anges i sammanställningen.


Tjänst                             Central myndighet

miljövårdsdirektör                 statens naturvårdsverk
länsarkitekt                       plan- och bostadsverket
försvarsdirektör                   överstyrelsen för civil beredskap
länsveterinär                      lantbruksstyrelsen,
                                   statens livsmedelsverk
länsantikvarie                     riksantikvarieämbetet och
                                   statens historiska museer
länsbostadsdirektör                plan- och bostadsverket
lantbruksdirektör                  lantbruksstyrelsen
chef för rennäringsenheten         lantbruksstyrelsen
länsskolinspektör, skolinspektör   skolöverstyrelsen
chef för fiskeenheten              fiskeristyrelsen
biträdande länspolischef           rikspolisstyrelsen
föreståndare för priskontoret      statens pris- och konkurrensverk
Förordning (1990:252)

57 § Om länsstyrelsen och den centrala myndigheten inte enas i fråga om
tillsättandet av någon av de tjänster som anges i 56 §, skall
länsstyrelsen med sitt eget och myndighetens yttrande lämna över ärendet
till regeringen för beslut.

Vad som har sagts nu gäller dock inte tjänsten som föreståndare för
priskontoret.

58 § Den som utses till länspolischef eller biträdande länspolischef
skall vara jurist och ha genomgått polischefsutbildning.

59 § Bara svenska medborgare får ha eller utöva tjänster som länsråd,
enhetschef eller chef för det kansli som biträder landhövdingen och
chefstjänstemännen.

60 § Besked om bisyssla enligt 37 § andra stycket
anställningsförordningen (1965:601) lämnas av länsstyrelsen även för de
tjänster som tillsätts av regeringen. Detta gäller dock inte tjänsten
som landshövding.

61 § Vad som sägs om statens ansvarsnämnd i 15 kap. 4 § första stycket
lagen (1976:600) om offentlig anställning gäller enhetschefer och
biträdande länspolischefen.