Lag (1977:729) om Patentbesvärsrätten 

1 § Patentbesvärsrätten prövar som förvaltningsdomstol
överklagande av beslut av Patent- och registreringsverket
enligt vad som föreskrivs i patentlagen (1967:837) eller med
stöd därav utfärdade bestämmelser samt i mönsterskyddslagen
(1970:485), varumärkeslagen (2010:1877), namnlagen (1982:670)
och lagen (1991:1559) med föreskrifter på
tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens
områden. Vidare prövar Patentbesvärsrätten överklagande av
beslut av Statens jordbruksverk enligt vad som föreskrivs i
växtförädlarrättslagen (1997:306). Lag (2010:1878).

Organisation m.m.

2 § I Patentbesvärsrätten finns patenträttsråd. De ska vara
tekniskt kunniga eller lagfarna. Ett av de lagfarna
patenträttsråden ska vara domstolens ordförande.

I lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare finns
bestämmelser om utnämning av patenträttsråd tillika
ordförande, patenträttsråd tillika avdelningsordförande,
patenträttsråd tillika vice ordförande och övriga
patenträttsråd i Patentbesvärsrätten. Lag (2010:1392).

3 § Patentbesvärsrätten får vara delad i avdelningar.

Om Patentbesvärsrätten är delad i avdelningar, är
Patentbesvärsrättens ordförande även ordförande på en
avdelning. Ett av de övriga patenträttsråden är ordförande på
annan avdelning. För varje avdelning finns också ett
patenträttsråd som är vice ordförande. Lag (2012:474).

4 § Patentbesvärsrätten är domför med tre ledamöter. Vid beslut
om avskrivning av mål efter återkallelse är Patentbesvärsrätten
domför med en ledamot. Detsamma gäller vid beslut om
avskrivning av patentansökan enligt 15 § fjärde stycket
patentlagen (1967:837). Fler än fyra ledamöter får inte i annat
fall än som sägs i 5 § sitta i rätten.

I patentmål som inte gäller pantsättning av patent eller
patentansökningar samt i mål om växtförädlarrätt ska minst två
tekniskt kunniga ledamöter ingå i rätten och en ledamot ska
vara lagfaren, om inte rätten finner att medverkan av lagfaren
ledamot är obehövlig. I mål om pantsättning av patent eller
patentansökningar ska minst två lagfarna ledamöter ingå i
rätten. I mål om mönster, varumärken, namn eller
utgivningsbevis för periodisk skrift ska minst två lagfarna
ledamöter ingå i rätten.

En åtgärd som avser ett måls beredande får i den omfattning
domstolen bestämmer vidtas av en ledamot i domstolen eller av
någon annan tjänsteman hos denna. Lag (2012:474).

5 § Om rätten vid överläggning till avgörande av patentmål som
inte gäller pantsättning av patent eller patentansökningar
finner att målet eller en viss fråga är av särskild betydelse
från principiell synpunkt, får rätten besluta att målet eller,
om det kan ske, den särskilda frågan ska avgöras av domstolen i
dess helhet. I mål om pantsättning av patent eller
patentansökningar, mönster, varumärke, namn eller
utgivningsbevis för periodisk skrift får i motsvarande fall
rätten besluta att domstolens samtliga lagfarna ledamöter ska
delta i avgörandet. Lag (2012:474).

6 § I fråga om jäv mot den som handlägger mål enligt denna lag
gäller bestämmelserna i 4 kap. rättegångsbalken om jäv mot domare.

7 § Ledamot i Patentbesvärsrätten skall vara svensk medborgare och
ha avlagt domared. Den som är underårig eller i konkurs eller som
har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken får ej utöva
befattning som ledamot.

Första stycket gäller även föredragande hos Patentbesvärsrätten som
ej är ledamot.

De som står i sådant förhållande till varandra som sägs i 4 kap.
12 § rättegångsbalken får ej samtidigt tjänstgöra som ledamöter i
Patentbesvärsrätten. Lag (1988:1291).

Måls anhängiggörande och handläggning

8 § I fråga om måls anhängiggörande och handläggning äger 3-6, 8,
10-14 och 17-19 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) motsvarande
tillämpning.

9 § Förfarandet är skriftligt.

I handläggningen får ingå muntlig förhandling, när det kan antagas
vara till fördel för utredningen. Muntlig förhandling skall hållas,
om part begär det och förhandlingen icke uppenbart är utan betydelse
för målets bedömning. Avslås begäran om muntlig förhandling och är
ej uppenbart att parten redan har slutfört sin talan, skall
tillfälle därtill lämnas honom.

10 § I fråga om offentlighet och ordning vid muntlig
förhandling gäller 5 kap. 1–5 och 9 §§ rättegångsbalken i
tillämpliga delar. Utöver vad som följer av 5 kap. 1 §
rättegångsbalken får rätten förordna att en förhandling ska
hållas inom stängda dörrar, om det kan antas att det vid
förhandlingen kommer att läggas fram uppgift, för vilken det
hos domstolen gäller sekretess som avses i offentlighets- och
sekretesslagen (2009:400). Är patentansökan som är föremål
för rättens prövning inte tillgänglig för envar enligt 22 §
patentlagen (1967:837), ska rätten förordna om handläggning
inom stängda dörrar. Lag (2009:421).

11 § Rätten får vid muntlig förhandling höra vittnen eller
sakkunniga, om det behövs för utredningen. Förhöret får hållas
under ed. Om förhör gäller 36 kap. 1–18, 20 och 22–25 §§ samt
40 kap. 2, 9–11, 14 och 16–18 §§ rättegångsbalken i tillämpliga
delar. Vägrar ett vittne utan giltigt skäl att avlägga ed eller
att avge vittnesmål eller besvara fråga, får rätten vid vite
förelägga vittnet att fullgöra sin skyldighet.

Vittnen och sakkunniga får delta i en muntlig förhandling genom
ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring under samma
förutsättningar som gäller enligt 5 kap. 10 § rättegångsbalken.
Lag (2012:474).

Beslut

12 § I fråga om omröstning gäller 16 och 29 kap. rättegångsbalken i
tillämpliga delar.

13 § Rättens avgörande av mål skall grundas på vad handingarna
innehåller och vad i övrigt har förekommit i målet.

Av beslutet skall framgå de skäl som har bestämt utgången.

14 § Beslut, varigenom målet avgöres, skall tillställas part genom
handling som fullständigt återger beslutet och skiljaktig mening, där
sådan har förekommit. Beslut som kan överklagas skall dessutom
innehålla upplysning om vad den skall iakttaga som vill anföra besvär
över beslutet.

15 § Beslut, som till följd av skrivfel, räknefel eller annat sådant
förbiseende innehåller uppenbar oriktighet, får rättas av
Pantentbesvärsrätten. Om det ej är obehövligt, skall tillfälle lämnas
part att yttra sig, innan rättelse sker.

Övriga bestämmelser

16 § Bestämmelserna i 39 och 42--53 §§ förvaltningsprocesslagen
(1971:291) äger motsvarande tillämpning vid handläggning enligt
denna lag. Lag (1987:1331).

17 § I fråga om överklagande av ett slutligt beslut av
Patentbesvärsrätten finns bestämmelser i patentlagen
(1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), namnlagen
(1982:670), lagen (1991:1559) med föreskrifter på
tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens
områden, växtförädlarrättslagen (1997:306) samt i
varumärkeslagen (2010:1877).

Ett beslut av Patentbesvärsrätten, som inte är slutligt, får
överklagas endast i samband med överklagande av beslut i
själva målet. Ett beslut får dock överklagas särskilt när
rätten har

1. ogillat invändning om jäv mot ledamot av rätten eller
invändning om att hinder föreligger för talans prövning,

2. avvisat ombud eller biträde,

3. utdömt vite eller straff för underlåtenhet att iaktta
föreläggande eller ålagt vittne eller sakkunnig att ersätta
kostnad som vållats genom försummelse eller tredska,

4. förordnat angående ersättning för någons medverkan i
målet,

5. utlåtit sig i annat fall än som avses i 4 i fråga som
gäller rättshjälp.

Ett särskilt överklagande som avses i andra stycket får göras
av den som beslutet angår, om det har gått honom eller henne
emot. Beslutet överklagas till Högsta förvaltningsdomstolen.
Vid överklagandet tillämpas 6 a, 6 b och 35–37 §§
förvaltningsprocesslagen (1971:291). Patentbesvärsrättens
beslut ska innehålla upplysning om att det krävs
prövningstillstånd i Högsta förvaltningsdomstolen och om de
grunder som ett sådant tillstånd meddelas på. Lag (2013:89).

Övergångsbestämmelser

1986:237

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986.

2. I fråga om överklagande av beslut som patentbesvärsrätten har
meddelat före ikraftträdandet skall äldre föreskrifter fortfarande
tillämpas.

2016:200

1. Denna lag träder i kraft den 1 september 2016.

2. Mål som vid ikraftträdandet handläggs i 
Patentbesvärsrätten och som rör överklagande av beslut av 
Patent- och registreringsverket enligt namnlagen (1982:670) 
och lagen (1991:1559) med föreskrifter på 
tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens 
områden ska överlämnas till allmän förvaltningsdomstol.

3. Övriga mål som vid ikraftträdandet handläggs i 
Patentbesvärsrätten ska överlämnas till Patent- och 
marknadsdomstolen.