Förordning (1979:57) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Rumänien

Det avtal för att undvika dubbelbeskattning beträffande skatter på
inkomst och förmögenhet som Sverige och Rumänien undertecknade den 22
december 1976 skall tillsammans med det protokoll, som är fogat till
avtalet, lända till efterrättelse för Sveriges del. Avtalets och
protokollets innehåll framgår av bilaga 1 och 2 till denna förordning.

Vid tillämpning av avtalet och protokollet skall iakttas de
anvisningar som är fogade till förordningen som bilaga 3.


Bilaga 3

Anvisningar

A. Allmänna anvisningar

Frågan huruvida och i vilken omfattning en person är skattskyldig i
Sverige avgörs i första hand med ledning av de svenska
skatteförfattningarna. Om enligt dessa författningar skattskyldighet
inte föreligger, kan sådan ej heller inträda på grund av avtalet. I
den mån avtalet innebär inskränkning av den skattskyldighet i Sverige,
som föreskrivs i de svenska skatteförfattningarna, skall avtalet
däremot lända till efterrättelse.

Även om enligt avtalet skattskyldigs inkomst eller förmögenhet helt
eller delvis skall vara undantagen från beskattning i Sverige, skall
den skattskyldige lämna alla de uppgifter till ledning för taxeringen
som han annars varit skyldig att lämna.

Om skattskyldig kan visa att åtgärd som beskattningsmyndighet eller
domstol vidtagit har medfört eller kommer att medföra beskattning som
strider mot avtalets bestämmelser, får han enligt  art. 27 punkt 1
göra framställning om rättelse. Sådan framställning görs hos
regeringen och bör inges snarast möjligt efter det den skattskyldige
erhöll kännedom om den avtalsstridiga beskattningen.

Sådan prövning av avtalets tillämpning som avses i föregående stycke
kan påkallas av fysisk person, som är bosatt eller stadigvarande
vistas i Sverige samt av svensk juridisk person.

De flesta inkomstslagen är särskilt behandlade i avtalet. Några
speciella arter av inkomst - t.ex. vissa slag av periodiskt understöd
- är dock ej nämnda i avtalet. I sådana fall tillämpas art. 23.

Vissa slag av förmögenhet är särskilt behandlade i art. 24 punkterna
1-3. I övrigt sker beskattningen enligt art. 24 punkt 4. Jfr även
art. 25.

B. Särskilda anvisningar

till art. 1 och 4.

Avtalets bestämmelser är i allmänhet tillämpliga endast på fysiska
och juridiska personer som har hemvist i Sverige eller Rumänien.

Huruvida fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i endera
staten avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i denna
stat. I art. 4 punkterna 2 och 3 regleras fall av s.k. dubbel
bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska
beskattningsregler anses bosatt i Sverige och enligt rumänska
beskattningsregler anses bosatt i Rumänien. Vid tillämpningen av
avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast
i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda
avtalsbestämmelser.

Person, som avses i 69 § kommunalskattelagen (1928:370), 17 § lagen
(1947:576) om statlig inkomstskatt och 17 § lagen (1947:577) om
statlig förmögenhetsskatt, skall vid tillämpning av art. 4 anses
bosatt i Sverige, såvitt fråga är om svensk beskickning eller lönat
svenskt konsulat i Rumänien.

Person, som avses i 70 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370), 18 § 1
mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och 18 § lagen (1947:577)
om statlig förmögenhetsskatt, skall vid tillämpning av art. 4 anses
bosatt i Rumänien, såvitt fråga är om rumänsk beskickning eller lönat
rumänskt konsulat i Sverige.

till art. 2.

Avtalet gäller de skatter som anges i art. 2. Angående annan
beskattning se dock art. 26 punkt 5.

till art. 6.

Enligt svensk skattelagstiftning beskattas inkomst som härrör från
fastighet i vissa fall som inkomst av rörelse /jfr bl.a. 27 §
kommunalskattelagen (1928:370)/. Inkomst som omfattas av art. 6
beskattas emellertid alltid i den stat där fastigheten är belägen.
Denna regel gäller även beträffande royalty från fastighet eller för
nyttjandet av eller rätten att nyttja gruva, källa eller annan
naturtillgång.

Annan royalty beskattas enligt art. 13.

till art. 7.

Inkomst av rörelse, som bedrivs från fast driftställe, beskattas i
regel enligt art. 7. Vad som förstås med uttrycket "fast driftställe"
anges i art. 5.

Om fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse
från fast driftställe i Rumänien, får den till verksamheten vid
driftstället hänförliga inkomsten beskattas i Sverige men rumänsk
skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten enligt art. 25
punkterna 1 och 3. I fråga om avräkning i vissa fall av rumänsk skatt
som eftergivits (art. 25 punkt 2) samt förfarandet vid avräkningen
hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25.

Inkomst av rörelse, som fysisk eller juridisk person med hemvist i
Rumänien bedriver från fast driftställe i Sverige, beräknas enligt
art. 7 punkterna 2 och 3. Till grund för inkomstberäkningen bör läggas
i första hand den särskilda bokföring som kan ha förts vid det fasta
driftstället. I mån av behov skall denna bokföring justeras så att
inkomstberäkningen sker i enlighet med den i nämnda bestämmelser
angivna principen. Avdrag medges för så stor del av huvudkontorets
allmänna omkostnader som skäligen kan anses belöpa på det fasta
driftstället.

Om inkomst av internationella transporter finns särskilda bestämmelser
i art. 8.

till art. 8.

Inkomst av sjöfart, luftfart, järnvägs- eller landsvägstransport i
internationell trafik beskattas enligt art. 8 punkt 1 endast i den
stat där företaget har sin verkliga ledning.

till art. 9.

Art. 9 innehåller en allmän regel om omräkning av vinstfördelningen
mellan koncernföretag. För Sveriges del kan omräkning vid taxering
ske enligt 43 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370).

Äger sådan omräkning rum mellan företag i Sverige och Rumänien, skall
skattechefen anmäla detta till regeringen och i korthet redogöra för
vad som förekommit.

till art. 10.

1. Vad som förstås med uttrycket "utdelning" anges i art. 10 punkt 3.

2. När fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär
utdelning från bolag med hemvist i Rumänien och utdelningen inte är
hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe
som den utdelningsberättigade har i Rumänien, iakttas bestämmelserna i
andra och tredje styckena.

Om utdelningen uppbärs av aktiebolag eller ekonomisk förening, är
utdelningen undantagen från beskattning i Sverige i den mån art. 10
punkt 4 föranleder det. De svenska bestämmelserna om befrielse från
skattskyldighet för utdelning som avses i art. 10 punkt 4 finns i 54 §
kommunalskattelagen (1928:370) och 7 § lagen (1947:576) om statlig
inkomstskatt. Frågan om avdrag för ränta på skuld, som belöper på
aktier eller andelar i det rumänska bolaget, bedöms vid tillämpningen
av 39 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) som om utdelning, för
vilken skattefrihet åtnjuts enligt avtalet, hade undantagits från
skatteplikt enligt 54 § samma lag.

I övriga fall beräknas svensk skatt på utdelningens bruttobelopp utan
avdrag för rumänsk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för
förvaltningskostnader och ränta på skuld som belöper på utdelningen.
Svensk skatt på utdelningen nedsätts enligt art. 25 punkterna 1 och 3
genom avräkning av rumänsk skatt som uttagits enligt art. 10 punkt 2.
Den rumänska skatten får därvid inte överstiga 10 % av utdelningens
bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till
anvisningspunkten 2 till art. 25.

3. När fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär
utdelning från bolag med hemvist i Rumänien och utdelningen är
hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe
som den utdelningsberättigade har i Rumänien, tillämpas art. 7.
Utdelningen skall, om inte annat gäller på grund av art. 10 punkt 4, i
detta fall beskattas i Sverige men rumänsk skatt på utdelningen
avräknas från den svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I
fråga om avräkning i vissa fall av rumänsk skatt som eftergivits (art.
25 punkt 2) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till
anvisningspunkten 2 till art. 25.

4. När aktiebolag i Sverige verkställer utdelning till fysisk eller
juridisk person med hemvist i Rumänien och utdelningen inte är
hänförlig till andel som äger verkligt samband med fast driftställe
som den utdelningsberättigade har i Sverige, uttages kupongskatt med
10 % av utdelningens bruttobelopp. Utdelning från svensk ekonomisk
förening beskattas i sådant fall enligt 6 § 1 mom. a eller c lagen
(1947:576) om statlig inkomstskatt men den statliga inkomstskatten får
inte överstiga 10 % av utdelningens bruttobelopp. Vid taxering till
statlig inkomstskatt för utdelning från svensk ekonomisk förening
skall taxeringsnämnd i deklaration anteckna de uppgifter som behövs
för debitering. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning
förs över till inkomst- och debiteringslängderna.

Angående förfarandet vid nedsättning av svensk skatt på utdelning
tillämpas i övrigt särskilda bestämmelser.

Om den utdelningsberättigade har fast driftställe i Sverige och
utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med det
fasta driftstället, tillämpas art. 7. I sådant fall gäller inte ovan
angivna regler om begränsning av svensk skatt på utdelning.

till art. 11.

1. Ränta som utbetalas från Rumänien till fysisk eller juridisk
person med hemvist i Sverige beskattas här.

Är räntan inte hänförlig till fordran som äger verkligt samband med
fast driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien, beräknas svensk
skatt på räntans bruttobelopp utan avdrag för rumänsk skatt. Avdrag
medges dock i vanlig ordning för förvaltningskostnader etc. Svensk
skatt på räntan nedsätts enligt art. 25 punkterna 1 och 3 genom
avräkning av rumänsk skatt, som uttagits enligt art. 11 punkt 2. Den
rumänska skatten får därvid inte överstiga 10% av räntans belopp. I
fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2
till art. 25.

Är räntan hänförlig till fordran som äger verkligt samband med fast
driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien, tillämpas art. 7.
Rumänsk skatt på räntan avräknas i sådant fall från den svenska
skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om avräkning i vissa
fall av rumänsk skatt som eftergivits (art. 25 punkt 2) samt
förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till
art. 25.

2. Ränta, som utbetalas från Sverige till  fysisk eller juridisk
person med hemvist i Rumänien, kan enligt gällande skatteförfattningar
inte beskattas  i Sverige. Detta gäller dock endast beträffande ränta
som utgör inkomst i förvärvskällan kapital. Är räntan att hänföra till
inkomst av rörelse /jfr. punkt 2 av anvisningarna till 28 §
kommunalskattelagen (1928:370)/, beskattas räntan i Sverige, under
förutsättning att räntan är hänförlig till fordran, som äger verkligt
samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som
inkomsttagaren har i Sverige.

till art. 12.

1. Vad som förstås med uttrycket "provision" anges  i art. 12 punkt 3.

2. Provision, som utbetalas från Rumänien till fysisk eller juridisk
person med hemvist i Sverige, beskattas här.

Har den verksamhet som ger upphov till provisionen inte verkligt
samband med fast driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien,
beräknas svensk skatt på provisionens bruttobelopp utan avdrag för
rumänsk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för kostnader.
Svensk skatt på provisionen nedsätts enligt art. 25 punkterna 1 och 3
genom avräkning av rumänsk skatt, som uttagits enligt art. 12 punkt 2.
Den rumänska skatten får därvid inte överstiga 10 % av provisionens
belopp efter avdrag för kostnader hänförliga till den utbetalade
provisionen. Sådant avdrag skall enligt det till avtalet fogade
protokollet medges med ett belopp motsvarande 50% av provisionens
bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till
anvisningspunkten 2 till art. 25.

Har den verksamhet som ger upphov till provisionen verkligt samband
med fast driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien, tillämpas art.
7. Rumänsk skatt på provisionen avräknas i sådant fall från den
svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om
avräkning i vissa fall av rumänsk skatt som eftergivits (art. 25 punkt
2) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2
till art. 25.

3. Provision, som utbetalas från Sverige till fysisk eller juridisk
person med hemvist i Rumänien, beskattas i Sverige, om det kan ske
enligt gällande beskattningsregler. Om inte fall som avses i art. 12
punkt 4 föreligger, får emellertid summan av den  statliga och
kommunala inkomstskatt som belöper på provisionen enligt art. 12 punkt
2 inte överstiga 10 % av provisionens  belopp. Vid tillämpningen av
denna maximeringsregel iakttas bestämmelserna i följande stycke.

Vid beräkning av det belopp som får beskattas skall avdrag i vanlig
ordning medges för kostnader hänförliga till den utbetalade
provisionen. För det fall att dessa kostnader understiger 50 % av
provisionens bruttobelopp skall sådant avdrag enligt det till avtalet
fogade protokollet ändock medges med ett belopp motsvarande 50 % av
provisionens bruttobelopp. Om inkomsttagaren uppbär även annan inkomst
från Sverige än provisionen, anses på provisionen belöpa så stor andel
av hela den statliga inkomstskatten som provisionen - efter avdrag för
kostnader som nyss angivits - utgör av inkomsttagarens sammanlagda
inkomst av olika förvärvskällor. Taxeringsnämnd skall i deklaration
anteckna provisionens bruttobelopp och i förekommande fall den nyss
angivna delen av den statliga inkomstskatten samt ange dels att summan
av den enligt allmänna regler uträknade och på provisionen belöpande
statliga och kommunala inkomstskatten skall, om den överstiger 10 % av
provisionens belopp, nedsättas med det överskjutande beloppet, dels
att den kommunala inkomstskatten får nedbringas endast i den mån det
överskjutande beloppet överstiger den statliga inkomstskatten.
Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning förs över till
inkomst- och debiteringslängderna.

Exempel: En person med hemvist i Rumänien uppbär provision från Sverige
med ett bruttobelopp av 10000 kronor. Till provisionen hänförliga
kostnader uppgår till 5000 kronor. Den skattskyldige antas vidare
uppbära i Sverige skattepliktig nettointäkt av andra förvärvskällor
med ett belopp av 10000 kronor och vid taxeringen till statlig
inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag med 1000 kronor. Den till statlig
inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (5000-10000-10006)
14000 kronor. I deklarationen antecknas: "Enligt avtalet med
Rumänien skall den statliga resp. den kommunala inkomstskatten
nedsättas med det belopp varmed summan av   5000   av hela
                                           15000
den statliga inkomstskatten och den kommunala inkomstskatt,
som belöper på 5000 kronor, överstiger 10% av 5000 kronor. Den
kommunala inkomstskatten får nedbringas endast i den mån det
överskjutande beloppet överstiger  5000   av hela den statliga
                                  1500
inkomstskatten."

till art. 13.

1. Beträffande beskattning av sådan royalty som avses i art. 13 punkt
3 gäller följande.

Royalty, som utbetalas från Rumänien till fysisk eller juridisk person
med hemvist i Sverige, beskattas här.

Är royaltyn inte hänförlig till rätt eller egendom, som äger verkligt
samband med fast driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien,
beräknas svensk skatt på royaltyns bruttobelopp utan avdrag för
rumänsk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för kostnader.
Svensk skatt på royaltyn nedsätts enligt art. 25 punkterna 1 och 3
genom avräkning av rumänsk skatt som uttagits enligt art. 13 punkt 2.
Denna skatt får inte överstiga 10 % av royaltyns bruttobelopp.

Är royaltyn hänförlig till rätt eller egendom, som äger verkligt
samband med fast driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien,
tillämpas art. 7. Rumänsk skatt på royaltyn avräknas i sådant fall
från den svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om
avräkning i vissa fall av rumänsk skatt som eftergivits (art. 25
punkt 2) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till
anvisningspunkten 2 till art. 25.

Royalty, som utbetalas från Sverige till fysisk eller juridisk person
med hemvist i Rumänien, beskattas i Sverige enligt 28 § 1 mom. tredje
stycket och punkt 3 av anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen
(1928:370) jämfört med 2 och 3 §§ lagen (1947:576) om statlig
inkomstskatt. Om inte fall som avses i art. 13 punkt 4 föreligger,
får emellertid summan av den statliga och kommunala inkomstskatt som
belöper på royaltyn enligt art. 13 punkt 2 inte överstiga 10 % av
royaltyns bruttobelopp. Vid tillämpningen av denna maximeringsregel
iakttas bestämmelserna i följande stycke.

Om inkomsttagaren uppbär även annan inkomst från Sverige än royaltyn,
anses på royaltyn belöpa så stor andel av hela den statliga
inkomstskatten som royaltyn - efter avdrag för kostnader som är
hänförliga till royaltyn - utgör av inkomsttagarens sammanlagda
inkomst av olika förvärvskällor. Taxeringsnämnd skall i deklaration
anteckna royaltyns bruttobelopp och i förekommande fall den nyss
angivna delen av den statliga inkomstskatten samt ange dels att summan
av den enligt allmänna regler uträknade och på royaltyn belöpande
statliga och kommunala inkomstskatten skall, om den överstiger 10 % av
royaltyns bruttobelopp, nedsättas med det överskjutande beloppet, dels
att den kommunala inkomstskatten får nedbringas endast i den mån det
överskjutande beloppet överstiger den statliga inkomstskatten.
Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning förs över till
inkomst- och debiteringslängderna.

Exempel:* En person med hemvist i Rumänien uppbär royalty från Sverige
med ett bruttobelopp av 10000 kronor. Till royaltyn hänförliga avdrags-
gilla kostnader uppgår till 500 kronor. Den skattskyldige antas vidare
uppbära i Sverige skattepliktig nettointäkt av andra förvärvskällor
med ett belopp av 5000 kronor och vid taxeringen till statlig
inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag med 1000 kronor. Den till statlig
inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (9500-5000-10006)
13500 kronor. I deklarationen antecknas: "Enligt avtalet med Rumänien
skall den statliga resp. den kommunala inkomstskatten nedsättas med
det belopp varmed summan av   9500   av hela den statliga
                             14500
inkomstskatten och den kommunala inkomstskatt, som belöper på 9500
kronor, överstiger 10 % av 10000 kronor. Den kommunala inkomstskatten får
nedbringas endast i den mån det överskjutande beloppet överstiger 9500
                                                                 14500
av hela den statliga inkomstskatten."


2. Royalty eller annat belopp, som utbetalas såsom ersättning för
nyttjandet av gruva, källa eller annan naturtillgång, beskattas enligt
art. 6.

till art. 14.

Vinst, som fysisk eller juridisk person med hemvist i Rumänien förvärvar
genom avyttring av fastighet i Sverige eller aktier i bolag vars
väsentliga tillgång utgörs av här belägen fastighet, beskattas här.
De svenska bestämmelserna om beskattning av vinst genom avyttring
av aktier i bolag som avses i art. 14 punkt 1 finns i  35 § 3 mom.
sjunde stycket kommunalskattelagen (1928:370). Enligt art. 14
punkt 4 får vidare svensk skatt under vissa förutsättningar uttagas
även på vinst som förvärvas av fysisk eller juridisk person med hemvist
i Rumänien genom avyttring av aktier i svenskt bolag. Slutligen
beskattas i Sverige vinst genom icke yrkesmässig avyttring av lös
egendom som utgör anläggnings- eller driftkapital i fast driftställe,
som inkomsttagaren har här. Motsvarande gäller i fråga om lös egendom,
som ingår i en i Sverige belägen stadigvarande anordning för utövande
av fritt yrke.

Realisationsvinst, som förvärvas av fysisk eller juridisk person med
hemvist i Sverige, beskattas här, om inte annat följer av sista
meningen av art. 14 punkt 2. Enligt art. 14 punkt 1 får rumänsk skatt
uttagas på realisationsvinsten, om den avyttrade egendomen utgörs av
fastighet belägen i Rumänien eller aktier i bolag  vars väsentliga
tillgång utgörs av där belägen fastighet. Motsvarande gäller enligt
art. 14 punkt 2 i fråga om lös egendom som utgör anläggnings- eller
driftkapital i fast driftställe, som inkomsttagaren har i Rumänien,
eller lös egendom hänförlig till stadigvarande anordning för utövande
av fritt yrke, vilken inkomsttagaren har i Rumänien. Vidare får
rumänsk skatt under de förutsättningar som anges i art. 14 punkt 4
uttagas på vinst som förvärvas av fysisk eller juridisk person med
hemvist i Sverige genom avyttring av aktier i rumänskt bolag.

Svensk skatt på realisationsvinsten nedsätts enligt art. 25 punkterna
1 och 3 genom avräkning av den rumänska skatt som har påförts samma
vinst. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till
anvisningspunkten 2 till art. 25.

till art. 15

 1. Vad som förstås med uttrycket "fritt yrke" anges i art. 15 punkt 2.

2. Inkomst av fritt yrke beskattas i regel endast i den stat där den
skattskyldige har hemvist. Är inkomsten hänförlig till verksamhet, som
utövas vid sådan stadigvarande anordning som avses i art. 15 punkt 1
eller utövas verksamheten under mer än 183 dagar av beskattningsåret i
den andra staten, får inkomsten beskattas i den stat där anordningen
finns eller där verksamheten annars utövas.

Om person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst av fritt yrke genom
verksamhet vid stadigvarande anordning i Rumänien eller genom
verksamhet där under mer än 183 dagar av beskattningsåret, får
inkomsten beskattas i Sverige men rumänsk skatt på samma inkomst
avräknas från den svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I
fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2
till art. 25.

3. Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av skådespelare,
musiker m.fl. se anvisningarna till art. 18.

till art. 16.

Inkomst av enskild tjänst får enligt art. 16 punkt 1 i regel
beskattas i den stat där arbetet utförs. Undantag från denna regel
föreskrivs i art. 16 punkterna 2 och 3, art. 17, art. 18 punkt 3 samt
art. 21 och 22.

Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av skådespelare,
musiker m.fl. se anvisningarna till art. 18.

till art. 17.

När svenskt bolag utbetalar styrelsearvode till person med hemvist i
Rumänien, beskattas ersättningen i Sverige, om det kan ske enligt
gällande beskattningsregler. Har sådan ersättning uppburits av person
med hemvist i Sverige från bolag med hemvist i Rumänien, får inkomsten
beskattas i Sverige men rumänsk skatt på inkomsten avräknas från den
svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om
förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till
art. 25.

till art. 18.

Inkomst, som teater- eller filmskådespelare, radio- eller
televisionsartister, musiker och liknande yrkesutövare samt
professionella idrottsmän förvärvar genom sin yrkesverksamhet,
beskattas i regel i den stat där verksamheten utövas (art. 18 punkt
1). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvas under utövande av
fritt yrke eller på grund av anställning. Enligt art. 18 punkt 2 får
inkomsten i regel beskattas i den stat där artisten eller
idrottsmannen utför arbetet, även om ersättningen utbetalas till annan
person (t.ex. arbetsgivare hos vilken artisten är anställd) än
artisten eller idrottsmannen själv. Bestämmelserna i art. 18 punkterna
1 och 2 tillämpas inte i fall som avses i art. 18 punkt 3. För
Sveriges vidkommande iakttas vid tillämpningen av art. 18 punkterna 1
och 2 bestämmelserna i 54 § första stycket c kommunalskattelagen
(1928:370) och 7 § första stycket b lagen (1947:576) om statlig
inkomstskatt.

till art. 19.

Pension på grund av enskild tjänst samt livränta beskattas i  regel
endast i inkomsttagarens hemviststat (art. 19 punkterna 1 och 3).

Pension och annan utbetalning enligt svensk socialförsäkringslag
stiftning till person med hemvist i Rumänien får enligt art. 19 punkt
2 beskattas här.

Person med hemvist i Sverige, som uppbär utbetalning enligt rumänsk
socialförsäkringslagstiftning, beskattas i Sverige för sådan
utbetalning men rumänsk skatt på inkomsten avräknas från den svenska
skatten på inkomsten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om
förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till
art. 25.

till art. 20.

Ersättning, med undantag för pension, som utbetalas av någon av
staterna, dess administrativa underavdelningar eller lokala
myndigheter för arbete utfört i allmän tjänst beskattas enligt
huvudregeln i art. 20 punkt 1 a endast i den stat varifrån
ersättningen utbetalas. Har arbetet utförts i den andra staten av
person med hemvist i denna stat, beskattas emellertid ersättningen
enligt art. 20 punkt 1 b endast i den staten, om mottagaren är
medborgare i den staten eller inte har hemvist där endast för att
utföra ifrågavarande arbete.

Pension, som utbetalas av - eller från fonder inrättade av - en av
staterna, dess administrativa underavdelningar eller lokala
myndigheter på grund av allmän tjänst, beskattas enligt art. 20 punkt
2 a i regel endast i denna stat. Om mottagaren av pensionen är
medborgare i den andra staten och har hemvist där, beskattas
emellertid pensionen enligt art. 20 punkt 2 b endast i denna stat.

Ersättning (inkl. pension), som utbetalas för tjänst utförd i samband
med rörelse, som den utbetalande staten, dess administrativa
underavdelningar eller lokala myndigheter bedrivit, beskattas som
inkomst på grund av enskild tjänst enligt art. 16, 17 och 19.

till art. 25.

1. Inkomst från Sverige beskattas här i den mån svenska
skatteförfattningar föranleder det och inskränkning av
skattskyldigheten inte följer av övriga artiklar. Detsamma gäller i
fråga om förmögenhetstillgång som är belägen i Sverige. Om inkomsten
eller förmögenheten kan beskattas även i Rumänien, medges lättnad vid
den rumänska beskattningen enligt art. 25 punkterna 1 och 3.

2. Inkomst från Rumänien, som uppbärs av person med hemvist i
Sverige, medtas vid taxering i Sverige med undantag för utdelning i
vissa fall från bolag i Rumänien. I fråga om utdelning se punkt 2
andra stycket och punkt 3 av anvisningarna till art. 10. Likaså medtas
förmögenhetstillgång, som är belägen i Rumänien, vid taxering till
svensk förmögenhetsskatt. Svensk skatt på inkomsten eller
förmögenheten nedsätts genom avräkning enligt art. 25 punkterna 1 och
3, om inte fall föreligger som anges i anvisningspunkten 3.

Svensk inkomstskatt beräknas på inkomstens bruttobelopp utan avdrag
för rumänsk skatt som omfattas av avtalet. Avdrag medges i vanlig
ordning för kostnader som hänför sig till inkomsten. Från den sålunda
beräknade svenska  skatten avräknas enligt art. 25 punkt 1 ett belopp
motsvarande den rumänska skatt som belöper på inkomsten. Beträffande
storleken av rumänsk skatt på utdelning, ränta, provision och royalty
hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 10, anvisningspunkten 1
till art. 11, anvisningspunkten 2 till art. 12 samt anvisningspunkten
1 till art. 13. Har rumänsk skatt enligt avtalet uttagits på inkomst
av rörelse, som har bedrivits i Rumänien, iakttas att inkomsten
beräknats enligt art. 7.

Har befrielse eller nedsättning meddelats i fråga om rumänsk skatt som
enligt art. 7 kan utgå  på inkomst vilken förvärvas av fast
driftställe som person med hemvist i Sverige har i Rumänien, skall på
grund av föreskriften i art. 25 punkt 2 från den svenska skatten på
sådan inkomst avräknas ett belopp motsvarande den  rumänska skatt som
skulle ha utgått, om sådan befrielse eller nedsättning ej hade
meddelats.

Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det
beskattningsår, för vilket inkomsten upptas till beskattning, förete
bevis eller annan utredning av den rumänska skatt som har påförts
inkomsten eller skulle ha påförts denna om skattebefrielse eller
skattenedsättning som avses i föregående stycke ej hade meddelats.

Avräkning av rumänsk inkomstskatt får ske med belopp motsvarande högst
summan av de svenska skatter som belöper på inkomsten. Vid
tillämpningen av denna regel anses på inkomsten från Rumänien belöpa
så stor andel av hela den statliga inkomstskatten som inkomsten -
efter avdrag för kostnader - utgör av den skattskyldiges sammanlagda
inkomst av olika förvärvskällor. Kommunal inkomstskatt anses belöpa på
inkomst från Rumänien till så stor andel som inkomsten - efter avdrag
för kostnader - utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av
olika förvärvskällor som skall taxeras i samma kommun som inkomsten
från Rumänien.

Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten. Förslår
ej denna, avräknas återstoden från kommunal inkomstskatt som belöper
på inkomsten.

Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna motvärdet i svenska kronor
av den rumänska skatten på inkomsten och ange att avräkning skall ske
med detta skattebelopp, dock högst med de svenska skatterna på
inkomsten. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning förs
över till inkomst- och debiteringslängderna.

Exempel: En person med hemvist i Sverige uppbär inkomst av fastighet
i Rumänien med ett belopp av 10000 kronor. På inkomsten antas belöpa
rumänsk skatt med ett belopp av 1500 kronor. Avdragsgilla kostnader
uppgår till 500 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära
nettointäkter av andra förvärvskällor med ett belopp av
90000 kronor och vid taxeringen till statlig inkomstskatt åtnjuta
allmänna avdrag med 10000 kronor. Den till statlig inkomstskatt
taxerade inkomsten blir sålunda (9500-90000-100006) 89500 kronor.
I deklarationen antecknas: "Avräkning från inkomstskatt enligt avtalet
med Rumänien skall ske med 1500 kronor, dock högst med summan av den
kommunala inkomstskatt, som belöper på 9500 kronor, och  9500 av
                                                        99500
hela den statliga inkomstskatten. Avräkning sker i första hand
från den statliga inkomstskatten."

Anvisningarna i denna punkt om avräkning av svensk inkomstskatt
gäller i tillämpliga delar även i fråga om avräkning av rumänsk skatt
på förmögenhet från svensk förmögenhetsskatt.

3. Om person med hemvist i Sverige uppbär inkomst eller innehar
förmögenhet, som enligt art. 8 punkterna 1 och 3, art. 14 punkt 2
sista meningen, art. 20 punkt 1 a eller punkt  2 a eller art. 24 punkt
3 skall beskattas endast i Rumänien, medtas inkomsten eller
förmögenheten vid taxering i Sverige. Statlig och kommunal
inkomstskatt resp. statlig förmögenhetsskatt uträknas i vanlig
ordning. Från de sålunda uträknade inkomstskatterna resp.
förmögenhetsskatten avräknas ett belopp motsvarande den del av
inkomstskatterna resp. förmögenhetsskatten som vid proportionell
beräkning belöper på den inkomst eller förmögenhet som enligt avtalet
skall beskattas endast i Rumänien.

Exempel: En rumänsk medborgare med hemvist i Sverige uppbär
pension från rumänska staten med ett belopp som efter avdrag för
kostnader motsvarar 10000 kronor. Den skattskyldige antas uppbära
i Sverige skattepliktiga nettointäkter av andra förvärvskällor
med 50000 kronor och åtnjuta allmänna  avdrag med 5000 kronor. Den
till statlig och kommunal inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda
(10000-50000-50006) 55000 kronor. Såväl den statliga som den kommunala
inkomstskatten nedsätts med  10000      .
                             60000

I fall som nu har nämnts skall taxeringsnämnd i deklarationen
anteckna grunden för uträkningen av inkomstskatterna eller
förmögenhetsskatten. Längdförande myndighet svarar för att sådan
anteckning förs över till inkomst- resp. förmögenhetslängden samt
debiteringslängden.

till art. 26.

Av art. 26 punkt 2 följer att bolag i Rumänien inte får påföras
förmögenhetsskatt i Sverige. Bestämmelsen innebär ett undantag från
regeln i 6 § 1 mom. första stycket c lagen (1947:577) om statlig
förmögenhetsskatt.