Förordning (1993:221) för Sveriges lantbruksuniversitet

1 kap. Inledande bestämmelser

1 § I denna förordning finns det i anslutning till
högskolelagen (1992:1434) bestämmelser för Sveriges
lantbruksuniversitet. I övrigt gäller de bestämmelser i
högskoleförordningen (1993:100) som anges särskilt i denna
förordning. Förordning (2010:1115).

1 a § Lantbruksuniversitetet bedriver forskning samt utbildning
på forskarnivå, avancerad nivå och grundnivå inom jord- och
trädgårdsbruk, landskapsplanering, livsmedelsproduktion,
naturvård, skogsbruk och vedråvarans förädling, fiske och
vattenbruk samt veterinärmedicin och husdjursskötsel. Dessutom
bedriver Lantbruksuniversitetet fortlöpande miljöanalys.
Förordning (2011:924).

1 b § För Lantbruksuniversitetet gäller 1 kap.
högskoleförordningen (1993:100). Förordning (2010:1115).

1 c § Ny beteckning 5 § genom förordning (2012:29).

2 § Lantbruksuniversitetet ska identifiera och analysera risker
för att nya vetenskapliga rön och tekniker används i
antagonistiskt syfte mot jordbruks- och livsmedelsproduktionen.

Uppgiften ska utföras efter samråd med berörda myndigheter.
Förordning (2012:29).

3 § Lantbruksuniversitetet ska vara nationellt organ enligt
artikel IV i den i Rom den 19 november 1959 undertecknade
konventionen som införlivar internationella poppelkommissionen
med FAO:s verksamhet (SÖ 1992:85).

Som sådant organ ska Lantbruksuniversitetet

1. följa det internationella arbetet enligt konventionen,
och

2. samordna det nationella arbetet inom ramen för konventionen.
Förordning (2012:29).

3 a § Lantbruksuniversitetet ska vara nationellt 
referenslaboratorium för bihälsa enligt artikel 100.1 i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 
15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig 
verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- 
och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och 
djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av 
Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, 
(EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) 
nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 
2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 
1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 
2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av 
Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 
och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 
90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt 
rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll).

Lantbruksuniversitetet ska utföra de uppgifter som en 
medlemsstat har enligt artikel 100.4 i Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 2017/625. Förordning (2019:701).

4 § Lantbruksuniversitetet ska utföra riskvärderingar av 
växtskadegörare. I denna uppgift ingår i första hand att 
bistå Statens jordbruksverk i dess arbete med att förebygga 
spridning av och bekämpa växtskadegörare.
Förordning (2016:410).

4 a § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

4 b § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

Internrevision

5 § Lantbruksuniversitetet ska tillämpa
internrevisionsförordningen (2006:1228). Förordning (2012:29).

5 a § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

Förvaltning av fast egendom och andra tillgångar

6 § Lantbruksuniversitetet förvaltar universitetets fasta
egendom och andra tillgångar. Förordning (2010:1115).

Tjänsteexport

6 a § Lantbruksuniversitetet får bedriva sådan
tjänsteexport inom sitt verksamhetsområde som är förenlig
med universitetets uppgifter i övrigt.
Förordning (2010:1115).

Avgifter

7 § Lantbruksuniversitetet får ta ut avgift för djursjukvård,
uppdragsforskning, provning av växtsorters odlings- och
bruksvärde och för verksamhet i övrigt som är förenlig med
universitetets uppgifter. Förordning (2010:593).

8 § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

8 a § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

8 b § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

9 § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

10 § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

11 § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

12 § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

2 kap. Styrelse, rektor och övrig organisation

Högskoleförordningens tillämpning

1 § Bestämmelserna i 2 kap. högskoleförordningen
(1993:100) om styrelse, rektor och övrig organisation
gäller för Lantbruksuniversitetet med undantag för 7 a och
16 §§. Förordning (2010:1115).

Styrelsens sammansättning

2 § Lärarna och forskarna har rätt att utse tre ledamöter 
i styrelsen. Om regeringen beslutar enligt 2 kap. 1 § andra 
stycket högskoleförordningen (1993:100) att styrelsen ska 
bestå av ordföranden och tio andra ledamöter, har lärarna och 
forskarna rätt att utse två ledamöter i styrelsen. De 
ledamöter som lärarna och forskarna utser ska utses genom val 
inom Lantbruksuniversitetet. Universitetet får meddela 
närmare föreskrifter om valförfarandet.

Studenterna har rätt att utse tre ledamöter i styrelsen. Om 
regeringen beslutar enligt 2 kap. 1 § andra stycket 
högskoleförordningen att styrelsen ska bestå av ordföranden 
och tio andra ledamöter, har studenterna rätt att utse två 
ledamöter i styrelsen.

Ordföranden och de övriga ledamöter som enligt 2 kap. 4 § 
högskolelagen (1992:1434) ska utses av regeringen, utses 
efter förslag enligt 2 kap. 7 b § högskoleförordningen. 
Förslaget ska föregås av ett samråd inom och utom 
universitetet och avse personer med kompetens och erfarenhet 
från verksamhet av betydelse för universitetets utbildnings-, 
forsknings-, miljöanalys- och samverkansuppdrag. I förslaget 
ska en jämn könsfördelning bland ledamöterna beaktas.

De företrädare för de anställda som enligt 2 kap. 4 § andra 
stycket högskolelagen har närvaro- och yttranderätt vid 
styrelsens sammanträden utses enligt bestämmelserna i 
personalföreträdarförordningen (1987:1101).
Förordning (2018:1132).

Bibliotek

3 § Vid Lantbruksuniversitetet ska det finnas ett
vetenskapligt bibliotek som är gemensamt för universitetet
och Statens veterinärmedicinska anstalt.

Biblioteket ska avgiftsfritt ställa litteratur ur de egna
samlingarna till andra högskolebiblioteks förfogande.
Förordning (2010:1115).

3 kap. Har upphävts genom förordning 2010:1115.

4 kap. Anställningar vid Lantbruksuniversitetet

1 § För anställningar som lärare, doktorand och amanuens vid 
Lantbruksuniversitetet gäller 4 och 5 kap. 
högskoleförordningen (1993:100). 

Beslut om anställningar får fattas i den utsträckning det 
finns medel. Förordning (2017:285).

2 § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

3 § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

4 § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

5 § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

6 § Har upphävts genom förordning (1994:1109).

7 § Hos Lantbruksuniversitetet får i övrigt finnas personal om
det behövs och det finns medel. Förordning (1998:1020).

7 a § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

8 § Har upphävts genom förordning (2013:324).

9 § Har upphävts genom förordning (2013:324).

5 kap. Utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå

1 § Inom en utbildning på grundnivå, avancerad nivå eller
forskarnivå får vid Lantbruksuniversitetet avläggas endast de
examina som anges i bilagan till denna förordning. I bilagan
anges också på vilken nivå en viss examen skall avläggas och
vilka krav som skall uppfyllas för en viss examen
(examensbeskrivning). Bilagan innehåller även bestämmelser om
examensbenämning och om översättning av examensbenämningen.
Förordning (2006:1405).

1 a § Lantbruksuniversitetet får delta i ett
utbildningssamarbete som anges i 1 kap. 17 § andra stycket
högskolelagen (1992:1434) bara om samarbetet grundas på en
skriftlig överenskommelse. En sådan överenskommelse får
Lantbruksuniversitetet ingå med

1. ett universitet eller en högskola som omfattas av
högskolelagen,

2. en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att
utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att
utfärda vissa examina, eller

3. ett utländskt lärosäte som inte är en fysisk person.
Förordning (2009:1070).

2 § För utbildning på grundnivå eller avancerad nivå vid 
Lantbruksuniversitetet gäller i övrigt 6 kap. 1-3 och 7-9 §§, 
10 § första stycket, 11 och 11 b-24 §§ samt 7 kap. 1-6, 12-28 
och 30-33 §§ högskoleförordningen (1993:100).
Förordning (2024:1306).

2 a § De krav på särskild behörighet som ställs ska vara helt 
nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig 
utbildningen. Kraven får avse 

1. kunskaper från ett eller flera ämnen med angiven nivå i 
respektive ämne i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper, 
och 

2. andra villkor enligt vad som anges i 2 d § första stycket 
2.

Särskild behörighet har också den som genom svensk eller 
utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av 
någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra 
sig utbildningen. Förordning (2024:916).

2 b § Universitets- och högskolerådet får meddela 
föreskrifter om vilka krav på särskild behörighet enligt 
2 a § första stycket 1 som ska gälla för ett utbildningsprogram 
som vänder sig till nybörjare och som leder till en sådan 
yrkesexamen som anges i bilagan till denna förordning.
Förordning (2018:1505). 

2 c § Lantbruksuniversitetet får, i den utsträckning det 
ställs krav på särskild behörighet, meddela föreskrifter om 
vilka krav enligt 2 a § första stycket 1 som ska gälla för 
andra utbildningar än de som avses i 2 b §. 

Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om 
vilka ämnen i gymnasieskolan och vilka nivåer i dessa ämnen 
som kraven får avse. Förordning (2024:916).

2 d § Om det finns särskilda skäl, får Lantbruksuniversitetet, 
för tillträde till viss utbildning, meddela föreskrifter om 

1. krav på kunskaper från andra nivåer i ämnen eller andra 
ämnen i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper än de som 
följer av 2 b § eller 2 c § andra stycket, eller 

2. krav på andra villkor än kunskaper från ett eller flera 
ämnen i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper om de 
betingas av utbildningen eller är av betydelse för det 
yrkesområde som utbildningen förbereder för. 

Om krav uppställs enligt första stycket 1 på kunskaper från 
andra ämnen i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper än de 
som följer av 2 b § eller 2 c § andra stycket ska det även 
anges vilken nivå kravet avser.

Innan Lantbruksuniversitetet meddelar föreskrifterna ska 
Universitets- och högskolerådet ges tillfälle att yttra sig 
över universitetets förslag. Förordning (2024:916).

2 e § Andra särskilda prov än högskoleprovet får användas som
urvalsgrund endast i fråga om utbildningar som förbereder för
yrkesområden som ställer krav på vissa personliga egenskaper
eller särskild kompetens.

Lantbruksuniversitetet beslutar om tillstånd att använda proven
och om de villkor som skall gälla för användningen.
Universitetet kan besluta om undantag från 7 kap. 13 § första
stycket högskoleförordningen (1993:100). Förordning (2007:720).

3 § För den utbildning på forskarnivå som anordnas av 
Lantbruksuniversitetet gäller i övrigt bestämmelserna i 6 kap. 
1-3 och 7-9 §§, 10 § första stycket, 11, 11 b-11 f och 25-
36 §§ samt 7 kap. 34-41 §§ högskoleförordningen (1993:100).
Förordning (2024:1306).

3 a § Lantbruksuniversitetet kan utse även den som inte har
anställning som lärare till examinator på grundnivå,
avancerad nivå och forskarnivå. Förordning (2009:868).

4 § Disciplinära åtgärder mot studenter vid
Lantbruksuniversitetet får vidtas enligt bestämmelserna i 10
kap. högskoleförordningen (1993:100). Förordning (1998:1020).

5 a kap. Öppen nätbaserad utbildning

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om öppen nätbaserad 
utbildning. Sådan utbildning är inte utbildning på grundnivå, 
avancerad nivå eller forskarnivå som det finns bestämmelser 
om i 5 kap. Förordning (2018:1331).

2 § Med öppen nätbaserad utbildning avses utbildning som 
ges via internet och som är öppen för alla, utan 
förkunskapskrav. 

Öppen nätbaserad utbildning får anordnas om den knyter an 
till och främjar den högskoleutbildning på grundnivå, 
avancerad nivå eller forskarnivå som Lantbruksuniversitetet 
får utfärda examen för eller den forskning som bedrivs vid 
universitetet. Förordning (2018:1331).

3 § För öppen nätbaserad utbildning gäller inte övriga 
bestämmelser om utbildning, studenter och doktorander i denna 
förordning eller i högskoleförordningen (1993:100).

Hänvisningar till denna förordning i andra förordningar 
omfattar bestämmelser i detta kapitel enbart om det anges 
särskilt. Förordning (2018:1331).

4 § Lantbruksuniversitetet får anordna prov för deltagarna 
och sätta betyg på en genomgången öppen nätbaserad utbildning 
eller del av en sådan utbildning. 

Universitetet får meddela föreskrifter om prov och betyg. 
Förordning (2018:1331).

5 § Lantbruksuniversitetet får utfärda utbildningsintyg 
till deltagare som genomgått utbildningen. 

Universitetet får meddela föreskrifter om utbildningsintyg. 
Förordning (2018:1331).

6 § Lantbruksuniversitetet får meddela ytterligare 
föreskrifter om öppen nätbaserad utbildning. 
Förordning (2018:1331).

6 kap. Överklagande

1 § För överklagande av beslut fattade av
Lantbruksuniversitetet gäller bestämmelserna i 12 kap.
högskoleförordningen (1993:100). Förordning (2010:1115).

2 § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

2 a § Har upphävts genom förordning 2010:1115.

3 § Har upphävts genom förordning 2010:1115.


Övergångsbestämmelser

1993:221

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993, om inte
annat föreskrivs i andra stycket.

3. Om det i en lag eller i en författning som har beslutats av
regeringen hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en
föreskrift i denna förordning, tillämpas i stället den nya
föreskriften.

4. Ärenden vid Lantbruksuniversitetet som inte har avgjorts vid
utgången av juni 1993 skall handläggas enligt föreskrifterna i
denna förordning, om inte annat är särskilt föreskrivet. Vid
behov skall styrelsen meddela närmare föreskrifter om
handläggningen av sådana ärenden.

8. De som har påbörjat utbildning på linjer före den 1 juli
1993 skall ges möjlighet att slutföra utbildningen enligt äldre
föreskrifter. Möjligheten kvarstår dock längst till och med den
30 september 2000. Förordning (1999:990).

9. De som har påbörjat utbildning före den 1 juli 1993 har,
även i de fall det inte är fråga om utbildning på linjer, rätt
att få examen enligt äldre föreskrifter till och med den 30
september 2000. Förordning (1999:990).

10. Den som har antagits till en utbildning före den 1 juli
1993 och fått anstånd till tid därefter skall anses vara
antagen till motsvarande utbildning enligt de nya
bestämmelserna.

13. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om
överklagande av beslut eller förslag som har meddelats eller
lämnats före den 1 juli 1993. Detta gäller inte beslut eller
förslag som har meddelats eller lämnats enligt de nya
bestämmelserna.

1995:226

Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som
har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre
bestämmelser.

1997:39

1. Denna förordning träder i kraft den 1 mars 1997.

3. Sökande som uppfyller kraven på allmän behörighet enligt
föreskrifter som gällde före den 1 juli 1993 skall intill
utgången av år 1999 anses ha grundläggande behörighet.

4. Den som har fullföljt ett nationellt eller ett special-
utformat program i gymnasieskolan och som i sitt avgångsbetyg
eller slutbetyg helt eller delvis har betyg enligt de
bestämmelser som gällde före den 1 juli 1994 skall anses ha
grundläggande behörighet. Detsamma gäller den som har fullföljt
motsvarande utbildning och har motsvarande betyg från gymnasial
vuxenutbildning. Det gäller också den som har avgångsbetyg från
fyra-, tre- eller tvåårig linje i gymnasieskolan och den som
har motsvarande betyg från statlig eller kommunal vuxenutbild-
ning under förutsättning att den sökande uppfyller kraven på
allmän behörighet enligt föreskrifter som gällde före den 1
juli 1993. Detsamma gäller slutligen den som före den 1 juli
1998 har fått ett intyg från en folkhögskola om allmän
behörighet för högskolestudier.

1998:1020

Denna förordning träder i kraft, i fråga om 1 kap. 4 a, 5 a och
10 §§ den 1 september 1998, i fråga om 6 kap. 3 och 4 §§ den 1
oktober 1998, och i övrigt den 1 januari 1999. Har ett beslut
att inte göra undantag från behörighetsvillkoren för antagning
till grundläggande högskoleutbildning meddelats före den 1
november 1998 gäller 6 kap. 2 § i sin lydelse före detta datum
i fråga om rätten att överklaga. Förordning (1998:1274).

1998:1273

Denna förordning träder i kraft den 1 november 1998. Har ett
beslut meddelats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser
i fråga om rätten att överklaga.

1999:990

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av
beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

3. Den som före den 1 januari 2000 har fullgjort vad som krävs
för att få en generell högskoleexamen med hippologisk
inriktning uppnår hippologexamen.

2001:587

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2001.

2. Den som före den 31 december 2000 har påbörjat utbildning
till hortonom har rätt att få examen enligt äldre bestämmelser
till och med den 30 september 2008.

3. Den som före den 31 december 2000 har påbörjat utbildning
till landskapsingenjör har rätt att få examen enligt äldre
bestämmelser till och med den 31 januari 2005.
Förordning (2002:115).

2002:83

1. Denna förordning träder i kraft den 1 april 2002.

2. Har ett beslut som avses i 6 kap. 2 § meddelats före den
1 april 2002, gäller äldre bestämmelser i fråga om rätten att
överklaga.

2006:1405

1. Denna förordning träder i kraft den 2 januari 2007 i fråga
om 2 kap. 3 § och i övrigt den 1 januari 2007. 5 kap. 2 och
3 §§ samt de nya föreskrifterna i bilagan skall dock tillämpas
först vid antagning till utbildning som börjar efter utgången
av juni 2007 eller vid anställning av doktorand därefter samt,
om annat inte framgår av 3 eller 4, i fråga om utbildning som
bedrivs efter utgången av juni 2007 eller examina som utfärdas
därefter.

2. Äldre föreskrifter skall tillämpas vid antagning till
utbildning som börjar före den 1 juli 2007 eller vid
anställning av doktorand dessförinnan samt i fråga om
utbildning som bedrivs före den 1 juli 2007 eller examina som
utfärdas dessförinnan.

3. Äldre föreskrifter skall tillämpas i fråga om kurser eller
motsvarande del av utbildning på forskarnivå som börjar före
den 1 juli 2007 och fortsätter därefter.

4. Äldre föreskrifter skall tillämpas i fråga om examina som
utfärdas efter utgången av juni 2007, om den utbildning som
examensbeviset omfattar i sin helhet har slutförts
dessförinnan.

5. Den som före den 1 juli 2007 har påbörjat en utbildning till
en examen enligt de äldre föreskrifterna i bilagan och den som
dessförinnan har antagits till en sådan utbildning men fått
anstånd till tid därefter med att påbörja utbildning, har rätt
att slutföra sin utbildning för att få en examen enligt de
äldre föreskrifterna, dock längst till och med utgången av juni
2015.

6. En poäng som före den 1 juli 2007 angetts för omfattningen
av grundläggande högskoleutbildning eller forskarutbildning
motsvaras av en och en halv högskolepoäng enligt de nya
föreskrifterna.

7. Omfattningen av en examen som enligt 4 och 5 får avläggas
efter utgången av juni 2007 enligt de äldre föreskrifterna i
bilagan, skall anges i poäng enligt de äldre föreskrifterna. I
examensbeviset för en examen som avses i 5 skall också anges
examens motsvarande omfattning i högskolepoäng enligt de nya
föreskrifterna.

8. Uttrycket utbildning på forskarnivå i de nya föreskrifterna
motsvarar vad som i de äldre föreskrifterna benämns
forskarutbildning.

9. Om det för en examen på avancerad nivå som utfärdas enligt
de nya föreskrifterna ställs krav på tidigare utbildning eller
examen på grundnivå, skall även den som har motsvarande
utbildning eller examen från grundläggande högskoleutbildning
kunna uppfylla kraven för examen.

10. Om det för tillträde till utbildning på avancerad nivå
eller forskarnivå ställs krav på tidigare utbildning på
grundnivå eller avancerad nivå med viss omfattning eller på
examen från sådan utbildning, skall även den som har en
motsvarande utbildning eller examen från grundläggande
högskoleutbildning vara behörig.

11. Den som före den 1 juli 2007 uppfyller kraven på
grundläggande behörighet för tillträde till forskarutbildning,
skall även därefter anses ha grundläggande behörighet för
tillträde till utbildning på forskarnivå, dock längst till
utgången av år 2015.

12. Den som har antagits till grundläggande högskoleutbildning
och fått anstånd med att påbörja studierna till efter den 1
juli 2007 skall anses vara antagen till motsvarande utbildning
enligt de nya föreskrifterna. Detta gäller dock inte om den som
har antagits har valt att utnyttja sin rätt enligt 5.

13. Av punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen
(2006:173) om ändring i högskolelagen (1992:1434) följer att
beslut om tillstånd att utfärda examina som regeringen eller
Högskoleverket har fattat med stöd av äldre föreskrifter gäller
fortfarande.

14. De äldre föreskrifterna i 6 kap. 1 § gäller fortfarande i
fråga om överklagande av beslut som har meddelats med
tillämpning av äldre föreskrifterna.

2007:632

1. Denna förordning träder i kraft den 15 oktober 2007 i
fråga om 5 kap. 2 c § och i övrigt den 1 januari 2010.
Förordning (2009:1071).

2. Bestämmelsen i 5 kap. 2 § i fråga om hänvisningen till
6 kap. 11 b-11 f §§ högskoleförordningen (1993:100) tillämpas
i fråga om utbildning som börjar efter utgången av juni 2010.
Förordning (2009:1071).

2009:1070

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2010.

2. Bestämmelserna i 5 kap. 1 a § och i 5 kap. 3 § i fråga om
hänvisningen till 6 kap. 11 b-11 f §§ högskoleförordningen
(1993:100) tillämpas i fråga om utbildning som börjar efter
utgången av juni 2010.

2010:1115

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011.

2. I fråga om den som före den 1 januari 2011 har
anställts som statsagronom, statshortonom eller
statsveterinär gäller de äldre bestämmelserna i 4 kap. 2,
3 och 9 §§ så länge anställningen pågår.

3. Om ett förfarande om anställning som statsagronom,
statshortonom eller statsveterinär har påbörjats men inte
avslutats före den 1 januari 2011, gäller de äldre
bestämmelserna i 4 kap. 1-3 §§, 4 § första-tredje styckena
och 5 §. Vid tillämpning av de äldre bestämmelserna ska de
uppgifter som en fakultetsnämnd eller motsvarande organ
ansvarar för i stället handhas av personer eller den grupp
av personer som Lantbruksuniversitetet beslutar.

4. De äldre bestämmelserna i 4 kap. 7 a § gäller i fråga
om ärenden om befordran som har inkommit till
Lantbruksuniversitetet men som inte har avslutats före den
1 januari 2011.

5. De äldre bestämmelserna i 6 kap. gäller fortfarande i
fråga om beslut som har meddelats med tillämpning av äldre
bestämmelser.

2017:285

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2017.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för doktorander med 
utbildningsbidrag som lämnas senast den 30 juni 2022.

2017:914

1. Denna förordning träder i kraft den 1 december 2017.

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som bedrivs och examina som utfärdas efter utgången av 
december 2017.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för 
djursjukvårdarutbildning som bedrivs och 
djursjukvårdarexamina som utfärdas före den 1 januari 2018.

4. Trots 2 gäller äldre bestämmelser fortfarande i fråga om 
djursjukvårdarexamina som utfärdas efter utgången av december 
2017, om den utbildning som examensbeviset omfattar i sin 
helhet har slutförts dessförinnan.

5. Den som före den 1 januari 2018 har påbörjat en utbildning 
till en djursjukvårdarexamen enligt de äldre bestämmelserna 
och den som dessförinnan har antagits till en sådan 
utbildning men fått anstånd med att påbörja utbildningen, har 
rätt att slutföra sin utbildning för att få en examen enligt 
de äldre bestämmelserna, dock längst till och med utgången av 
december 2021.

2018:1132

1. Denna förordning träder i kraft den 1 september 2018.

2. Förordningen tillämpas första gången när ledamöter i 
styrelsen ska utses för tiden från och med den 1 maj 2020.

2018:1505

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2022 i fråga 
om 5 kap. 2 § och i övrigt den 1 januari 2019. 

2. När Universitets- och högskolerådet eller 
Lantbruksuniversitetet med stöd av de nya 5 kap. 2 b–2 d §§ 
meddelar föreskrifter ska de föreskriva att bestämmelserna 
ska tillämpas första gången vid antagning till utbildning som 
börjar efter utgången av maj 2022. 

3. Bestämmelserna i 5 kap. 2 och 2 a §§ i den nya lydelsen 
ska tillämpas första gången vid antagning till utbildning som 
börjar efter utgången av maj 2022. 

4. Bestämmelsen i 5 kap. 2 § i den nya lydelsen ska, såvitt 
avser hänvisningen till 7 kap. 21 § högskoleförordningen 
(1993:100), tillämpas första gången vid prov som genomförs 
våren 2022. 

5. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om antagning 
till utbildning som börjar före den 1 juni 2022. 

2019:642

1. Denna förordning träder i kraft den 25 november 2019. 

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som bedrivs och examina som utfärdas efter utgången av 
december 2020. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
bedrivs och examina som utfärdas före den 1 januari 2021. 

4. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om examina 
som utfärdas efter utgången av december 2020, om den 
utbildning som examensbeviset omfattar har slutförts i sin 
helhet dessförinnan. 

5. Den som före den 1 januari 2021 har påbörjat en utbildning 
till en hippologexamen, lantmästarexamen, 
trädgårdsingenjörsexamen eller agronomexamen enligt de äldre 
bestämmelserna och den som dessförinnan har antagits till en 
sådan utbildning men fått anstånd med att påbörja 
utbildningen, har rätt att slutföra sin utbildning för att få 
en examen enligt de äldre bestämmelserna, dock längst till och 
med utgången av december 2025 när det gäller hippologexamen, 
lantmästarexamen och trädgårdsingenjörsexamen och längst till 
och med utgången av december 2029 när det gäller 
agronomexamen. 

2024:916

1. Denna förordning träder i kraft den 13 november 2024.

2. Förordningen tillämpas första gången vid antagning till 
utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för betyg som satts 
på kurser enligt de ämnesplaner som gäller utbildning som 
påbörjats före utgången av juni 2025.


Bilaga

Innehåll

I denna bilaga anges 

1. vilka examina som får avläggas på grundnivå, avancerad nivå 
och forskarnivå vid Sveriges lantbruksuniversitet, och 

2. vilka krav som ska uppfyllas för respektive examen 
(examensbeskrivning).

Gemensamma bestämmelser

Examensbenämning

En examensbenämning består av examen enligt vad som anges i 
denna bilaga och i förekommande fall ett för- eller efterled 
eller båda, som anger examens inriktning. 
Lantbruksuniversitetet bestämmer vilka för- eller efterled som 
ska användas. För vissa examina ska, enligt vad som framgår av 
examensbeskrivningarna, Lantbruksuniversitetet bestämma en 
inriktning.

Översättning

En översättning av examensbenämningen ska återspegla examens 
omfattning och i förekommande fall inriktning samt på vilken 
nivå examen avläggs.

Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om 
översättningen av examen till engelska. Lantbruksuniversitetet 
beslutar om översättningen av examen i examensbeviset till 
andra språk än engelska, efter samråd med Universitets- och 
högskolerådet i fråga om den rättsliga status som en 
översättning av examen kan ha i andra länder.

Lantbruksuniversitetet beslutar om översättning av de för- och 
efterled som Lantbruksuniversitetet använder. 
Lantbruksuniversitetet ska till Universitets- och 
högskolerådet anmäla de för- och efterled på svenska som 
Lantbruksuniversitetet bestämt ska användas till varje examen 
samt översättningen av dem till engelska.

Lantbruksuniversitetet får också till Universitets- och 
högskolerådet anmäla översättningen av examensbenämningar till 
andra språk än engelska.

Förteckning över examina 

Examina på grundnivå

Generella examina

Högskoleexamen 

Kandidatexamen

Yrkesexamina

Djursjukskötarexamen 

Hippologexamen 

Landskapsingenjörsexamen 

Lantmästarexamen 

Skogsmästarexamen 

Skogsteknikerexamen 

Trädgårdsingenjörsexamen

Examina på avancerad nivå

Generella examina

Magisterexamen

Masterexamen

Yrkesexamina

Agronomexamen

Civilingenjörsexamen

Hortonomexamen

Jägmästarexamen

Landskapsarkitektexamen

Veterinärexamen

Examina på forskarnivå

Licentiatexamen 

Doktorsexamen

Examensbeskrivningar

EXAMINA PÅ GRUNDNIVÅ

GENERELLA EXAMINA 

Högskoleexamen 

Omfattning

Högskoleexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 120 högskolepoäng med viss inriktning som 
Lantbruksuniversitetet bestämmer. 

Mål 

Kunskap och förståelse 

För högskoleexamen ska studenten

- visa kunskap och förståelse inom det huvudsakliga området 
(huvudområdet) för utbildningen, inbegripet kännedom om 
områdets vetenskapliga grund och kunskap om några tillämpliga 
metoder inom området. 

Färdighet och förmåga 

För högskoleexamen ska studenten 

- visa förmåga att söka, samla och kritiskt tolka relevant 
information för att formulera svar på väldefinierade 
frågeställningar inom huvudområdet för utbildningen,

- visa förmåga att redogöra för och diskutera sitt kunnande 
med olika grupper, och

- visa sådan färdighet som fordras för att självständigt 
arbeta med vissa uppgifter inom det område som utbildningen 
avser. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För högskoleexamen ska studenten 

- visa kunskap om och ha förutsättningar för att hantera 
etiska frågeställningar inom huvudområdet för utbildningen. 

Självständigt arbete (examensarbete) 

För högskoleexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) inom huvudområdet för utbildningen. 

Övrigt 

För högskoleexamen med en viss inriktning ska också de 
preciserade krav gälla som Lantbruksuniversitetet bestämmer 
inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. 

Kandidatexamen 

Omfattning 

Kandidatexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 180 högskolepoäng med viss inriktning som 
Lantbruksuniversitetet bestämmer, varav minst 90 högskolepoäng 
med successiv fördjupning inom det huvudsakliga området 
(huvudområdet) för utbildningen. 

Mål 

Kunskap och förståelse 

För kandidatexamen ska studenten 

- visa kunskap och förståelse inom huvudområdet för 
utbildningen, inbegripet kunskap om områdets vetenskapliga 
grund, kunskap om tillämpliga metoder inom området, 
fördjupning inom någon del av området samt orientering om 
aktuella forskningsfrågor. 

Färdighet och förmåga 

För kandidatexamen ska studenten 

- visa förmåga att söka, samla, värdera och kritiskt tolka 
relevant information i en problemställning samt att kritiskt 
diskutera företeelser, frågeställningar och situationer, 

- visa förmåga att självständigt identifiera, formulera och 
lösa problem samt att genomföra uppgifter inom givna 
tidsramar, 

- visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och 
diskutera information, problem och lösningar i dialog med 
olika grupper, och 

- visa sådan färdighet som fordras för att självständigt 
arbeta inom det område som utbildningen avser. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För kandidatexamen ska studenten 

- visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen göra 
bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter, 

- visa insikt om kunskapens roll i samhället och om människors 
ansvar för hur den används, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete)

För kandidatexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskole-poäng inom huvudområdet 
för utbildningen. 

Övrigt 

För kandidatexamen med en viss inriktning ska också de 
preciserade krav gälla som Lantbruksuniversitetet bestämmer 
inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. 

YRKESEXAMINA 

Djursjukskötarexamen

Omfattning 

Djursjukskötarexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 180 högskolepoäng. 

Mål

För djursjukskötarexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt kunna arbeta som 
djursjukskötare. 

Kunskap och förståelse

För djursjukskötarexamen ska studenten 

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete inom 
djuromvårdnadsområdet, 

- visa kunskap om och förståelse för sambandet mellan 
vetenskap och beprövad erfarenhet och dess betydelse för 
djursjukskötaryrket, 

- visa kunskap om planering, ledning och samordning av 
djuromvårdnadsarbetet, och 

- visa kunskap om relevanta författningar inom 
djuromvårdnadsområdet. 

Färdighet och förmåga 

För djursjukskötarexamen ska studenten 

- visa förmåga att självständigt och i samverkan med annan 
djurhälsopersonal och med djurägare identifiera vårdbehov samt 
upprätta omvårdnadsplan, 

- visa förmåga att med hänsyn till djurskydd, smittskydd och 
arbetarskydd ge adekvat vård och behandling, 

- visa förmåga att hantera läkemedel på ett adekvat sätt, 

- visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera 
olika situationer, företeelser och frågeställningar utifrån 
djurs omvårdnadsbehov, 

- visa förmåga att informera olika grupper och fungera som 
handledare, 

- visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och 
diskutera åtgärder inom djuromvårdnad med berörda parter samt 
dokumentera sådana åtgärder i enlighet med relevanta 
författningar, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra 
yrkesgrupper, och 

- visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda 
relevant information samt att diskutera nya fakta, företeelser 
och frågeställningar med olika grupper och därmed bidra till 
utveckling av yrket och verksamheten. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För djursjukskötarexamen ska studenten 

- visa förmåga att inom djuromvårdnadsområdet göra bedömningar 
med hänsyn till relevanta vetenskapliga, samhälleliga och 
etiska aspekter, 

- visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt 
gentemot djur och djurägare, 

- visa förmåga att bedöma sina egna gränser i yrkesutövningen, 
och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete) 

För djursjukskötarexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng. 

Övrigt 

För djursjukskötarexamen ska också de preciserade krav gälla 
som Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för kraven i 
denna examensbeskrivning. 

Hippologexamen 

Omfattning 

Hippologexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 180 högskolepoäng. 

Mål 

För hippologexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som hippolog. 

Kunskap och förståelse 

För hippologexamen ska studenten 

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund, beprövade 
erfarenhet och relevanta metoder, 

- visa kännedom om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, 
och 

- visa kunskap om hippologi, inbegripet förståelse för 
samspelet mellan häst och människa samt hästens roll i 
samhället. 

Färdighet och förmåga 

För hippologexamen ska studenten 

- visa förmåga att inom givna ramar och med adekvata metoder 
självständigt identifiera, analysera och lösa problem inom 
hästnäringen, 

- visa förmåga att besluta, genomföra och utvärdera relevanta 
åtgärder som rör hantering av hästar på ett professionellt 
sätt med beaktande av hästens och människans välbefinnande och 
utveckling samt djurskydds- och säkerhetsmässiga aspekter, 

- visa sådan förmåga som krävs för att arbeta med och ansvara 
för verksamheter inom hästnäringen och angränsande områden, 
och 

- visa förmåga att kritiskt granska och bedöma relevant 
information samt redogöra för och diskutera problem och 
lösningar i dialog med olika grupper. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För hippologexamen ska studenten 

- visa förmåga att göra bedömningar av och hantera frågor om 
hästhållning, hästsport och företagande med hänsyn till 
relevanta vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska, 
miljömässiga och etiska aspekter samt kunna göra avvägningar 
mellan olika aspekter, 

- visa insikt om betydelsen av lagarbete och samverkan i 
grupper med olika sammansättning, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete) 

För hippologexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng. 

Övrigt 

För hippologexamen ska också de preciserade krav gälla som 
Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning. 

Landskapsingenjörsexamen 

Omfattning 

Landskapsingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 180 högskolepoäng. 

Mål 

För landskapsingenjörsexamen ska studenten visa sådan kunskap 
och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som 
landskapsingenjör.

Kunskap och förståelse 

För landskapsingenjörsexamen ska studenten 

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, 

- visa kunskap om relevanta metoder inom området, och 

- visa förståelse för interaktionen mellan material, 
projektering och anläggning. 

Färdighet och förmåga 

För landskapsingenjörsexamen ska studenten 

- visa förmåga att inom givna ramar och med adekvata metoder 
självständigt identifiera, analysera och lösa problem som rör 
projektering, anläggande och förvaltning av tätortens utemiljö 
och det tätortsnära landskapet samt utvärdera lösningar, 

- visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda 
relevant information för att hantera situationer, företeelser 
och frågeställningar inom området, och 

- visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och 
diskutera information, problem och lösningar i dialog med 
olika grupper. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För landskapsingenjörsexamen ska studenten 

- visa förmåga att göra bedömningar av människans förhållande 
till och nyttjande av tätortens utemiljö och det tätortsnära 
landskapet med hänsyn till relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga, ekonomiska, miljömässiga och etiska aspekter 
samt kunna göra avvägningar mellan olika aspekter, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med 
olika sammansättning, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete) 

För landskapsingenjörsexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng. 

Övrigt 

För landskapsingenjörsexamen ska också de preciserade krav 
gälla som Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för 
kraven i denna examensbeskrivning. 

Lantmästarexamen 

Omfattning 

Lantmästarexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 180 högskolepoäng. 

Mål 

För lantmästarexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som 
lantmästare. 

Kunskap och förståelse 

För lantmästarexamen ska studenten 

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund, beprövade 
erfarenhet och relevanta metoder, 

- visa kännedom om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, 
och 

- visa kunskap om och förståelse för den agrara näringen och 
angränsande verksamheters förutsättningar, funktion och 
interaktion med miljön och samhället. 

Färdighet och förmåga 

För lantmästarexamen ska studenten 

- visa förmåga att inom givna ramar och med adekvata metoder 
självständigt identifiera, analysera och lösa problem som rör 
den agrara näringen, 

- visa förmåga att besluta om, genomföra och utvärdera 
relevanta åtgärder som rör lantbrukets produktion, marknad, 
miljö och naturresurshushållning, 

- visa förmåga att utforma och ansvara för produktionssystem 
inom den agrara näringen och angränsande verksamheter med 
hänsyn till givna förutsättningar och behov, och 

- visa förmåga att kritiskt granska och bedöma relevant 
information samt redogöra för och diskutera problem och 
lösningar i dialog med olika grupper. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För lantmästarexamen ska studenten

- visa förmåga att göra bedömningar av och hantera frågor om 
odling, djurhållning och företagande med hänsyn till relevanta 
vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska, miljömässiga och 
etiska aspekter samt kunna göra avvägningar mellan olika 
aspekter, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med 
olika sammansättning, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete) 

För lantmästarexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng. 

Övrigt 

För lantmästarexamen ska också de preciserade krav gälla som 
Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning. 

Skogsmästarexamen 

Omfattning 

Skogsmästarexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 180 högskolepoäng. 

Mål 

För skogsmästarexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som 
skogsmästare. 

Kunskap och förståelse 

För skogsmästarexamen ska studenten 

- visa såväl bred kunskap inom området som fördjupade 
kunskaper inom någon del av området, inbegripet insikt i 
områdets vetenskapliga grund, samt kännedom om aktuellt 
forsknings- och utvecklingsarbete, och 

- visa förståelse för skogsbrukets förutsättningar, funktion 
och interaktion med miljön och samhället. 

Färdighet och förmåga 

För skogsmästarexamen ska studenten 

- visa förmåga att inom givna ramar och med adekvata metoder 
självständigt identifiera, analysera och lösa problem som rör 
skogsbrukets produktionsprocesser, marknad, miljö och sociala 
värden, samt utvärdera lösningar, 

- visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda 
relevant information för att hantera situationer, företeelser 
och frågeställningar inom området, och 

- visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och 
diskutera information, problem och lösningar i dialog med 
olika grupper. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För skogsmästarexamen ska studenten 

- visa förmåga att göra bedömningar av människans förhållande 
till och nyttjandet av skogen för olika ändamål med hänsyn 
till relevanta vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska, 
miljömässiga och etiska aspekter samt kunna göra avvägningar 
mellan olika aspekter, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med 
olika sammansättning, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete) 

För skogsmästarexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng. 

Övrigt 

För skogsmästarexamen ska också de preciserade krav gälla som 
Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning. 

Skogsteknikerexamen

 

Omfattning 

Skogsteknikerexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 120 högskolepoäng. 

Mål 

För skogsteknikerexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som 
skogstekniker. 

Kunskap och förståelse 

För skogsteknikerexamen ska studenten 

- visa kännedom om områdets vetenskapliga grund och aktuellt 
forsknings- och utvecklingsarbete, 

- visa kunskap om några relevanta metoder inom området, och 

- visa förståelse för skogsbrukets förutsättningar, funktion 
och interaktion med miljön och samhället. 

Färdighet och förmåga 

För skogsteknikerexamen ska studenten 

- visa förmåga att besluta om, genomföra och utvärdera 
relevanta åtgärder som rör skogsbrukets produktion, marknad, 
miljö och sociala värden, 

- visa förmåga att kritiskt granska och bedöma relevant 
information samt redogöra för och diskutera problem och 
lösningar i dialog med olika grupper, och 

- visa sådan färdighet och förmåga som krävs för att arbeta 
med och ansvara för verksamheter inom skogsbruket och 
angränsande områden. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För skogsteknikerexamen ska studenten 

- visa förmåga att hantera etiska frågor om skogsbruk och 
företagande, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med 
olika sammansättning, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete)

 

För skogsteknikerexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete).

 Övrigt 

För skogsteknikerexamen ska också de preciserade krav gälla 
som Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för kraven i 
denna examensbeskrivning. 

Trädgårdsingenjörsexamen

Omfattning

 

Trädgårdsingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 180 högskolepoäng. 

Mål 

För trädgårdsingenjörsexamen ska studenten visa sådan kunskap 
och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som 
trädgårdsingenjör.

Kunskap och förståelse

 

För trädgårdsingenjörsexamen ska studenten 

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund, beprövade 
erfarenhet och relevanta metoder, 

- visa kännedom om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, 
och 

- visa kunskap om och förståelse för trädgårdsnäringens och 
angränsande verksamheters förutsättningar, funktion och 
interaktion med miljön och samhället. 

Färdighet och förmåga 

För trädgårdsingenjörsexamen ska studenten 

- visa förmåga att inom givna ramar och med adekvata metoder 
självständigt identifiera, analysera och lösa problem som rör 
trädgårdsnäringen, 

- visa förmåga att besluta, genomföra och utvärdera relevanta 
åtgärder som rör trädgårdsnäringens produktion, marknad, 
design, miljö och upplevelser, 

- visa förmåga att utforma och ansvara för produktionssystem 
inom trädgårdsnäringen och angränsande verksamheter med hänsyn 
till givna förutsättningar och behov, och 

- visa förmåga att kritiskt granska och bedöma relevant 
information samt redogöra för och diskutera problem och 
lösningar i dialog med olika grupper. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För trädgårdsingenjörsexamen ska studenten 

- visa förmåga att göra bedömningar av och hantera frågor om 
odling, design och företagande med hänsyn till relevanta 
vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska, miljömässiga och 
etiska aspekter samt kunna göra avvägningar mellan olika 
aspekter, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med 
olika sammansättning, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete)

 

För trädgårdsingenjörsexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng. 

Övrigt 

För trädgårdsingenjörsexamen ska också de preciserade krav 
gälla som Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för 
kraven i denna examensbeskrivning.

EXAMINA PÅ AVANCERAD NIVÅ

GENERELLA EXAMINA 

Magisterexamen

 

Omfattning 

Magisterexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 60 högskolepoäng med viss inriktning som 
Lantbruksuniversitetet bestämmer, varav minst 30 högskolepoäng 
med fördjupning inom det huvudsakliga området (huvudområdet) 
för utbildningen. Därtill ställs krav på avlagd 
kandidatexamen, konstnärlig kandidatexamen, yrkesexamen om 
minst 180 högskolepoäng eller motsvarande utländsk examen. 

Undantag från kravet på en tidigare examen får göras för en 
student som antagits till utbildningen utan att ha haft 
grundläggande behörighet i form av en examen. Detta gäller 
dock inte om det vid antagningen gjorts undantag enligt 7 kap. 
28 § andra stycket högskoleförordningen (1993:100) på grund av 
att examensbevis inte hunnit utfärdas. 

Mål 

Kunskap och förståelse 

För magisterexamen ska studenten 

- visa kunskap och förståelse inom huvudområdet för 
utbildningen, inbegripet såväl överblick över området som 
fördjupade kunskaper inom vissa delar av området samt insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, och 

- visa fördjupad metodkunskap inom huvudområdet för 
utbildningen.

 Färdighet och förmåga 

För magisterexamen ska studenten 

- visa förmåga att integrera kunskap och att analysera, bedöma 
och hantera komplexa företeelser, frågeställningar och 
situationer även med begränsad information, 

- visa förmåga att självständigt identifiera och formulera 
frågeställningar samt att planera och med adekvata metoder 
genomföra kvalificerade uppgifter inom givna tidsramar, 

- visa förmåga att muntligt och skriftligt klart redogöra för 
och diskutera sina slutsatser och den kunskap och de argument 
som ligger till grund för dessa i dialog med olika grupper, 
och 

- visa sådan färdighet som fordras för att delta i forsknings- 
och utvecklingsarbete eller för att arbeta i annan 
kvalificerad verksamhet. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För magisterexamen ska studenten 

- visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen göra 
bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter samt visa medvetenhet om 
etiska aspekter på forsknings- och utvecklingsarbete, 

- visa insikt om vetenskapens möjligheter och begränsningar, 
dess roll i samhället och människors ansvar för hur den 
används, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att ta ansvar för sin kunskapsutveckling. 

Självständigt arbete (examensarbete)

 

För magisterexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng inom huvudområdet 
för utbildningen. 

Övrigt 

För magisterexamen med en viss inriktning ska också de 
preciserade krav gälla som Lantbruksuniversitetet bestämmer 
inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. 

Masterexamen

 

Omfattning 

Masterexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 120 högskolepoäng med viss inriktning som 
Lantbruksuniversitetet bestämmer, varav minst 60 högskolepoäng 
med fördjupning inom det huvudsakliga området (huvudområdet) 
för utbildningen. Därtill ställs krav på avlagd 
kandidatexamen, konstnärlig kandidatexamen, yrkesexamen om 
minst 180 högskolepoäng eller motsvarande utländsk examen. 

Undantag från kravet på en tidigare examen får göras för en 
student som antagits till utbildningen utan att ha haft 
grundläggande behörighet i form av en examen. Detta gäller 
dock inte om det vid antagningen gjorts undantag enligt 7 kap. 
28 § andra stycket högskoleförordningen (1993:100) på grund av 
att examensbevis inte hunnit utfärdas. 

Mål

 

Kunskap och förståelse

För masterexamen ska studenten 

- visa kunskap och förståelse inom huvudområdet för 
utbildningen, inbegripet såväl brett kunnande inom området som 
väsentligt fördjupade kunskaper inom vissa delar av området 
samt fördjupad insikt i aktuellt forsknings- och 
utvecklingsarbete, och 

- visa fördjupad metodkunskap inom huvudområdet för 
utbildningen.

 Färdighet och förmåga

 

För masterexamen ska studenten 

- visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera kunskap 
och att analysera, bedöma och hantera komplexa företeelser, 
frågeställningar och situationer även med begränsad 
information, 

- visa förmåga att kritiskt, självständigt och kreativt 
identifiera och formulera frågeställningar, att planera och 
med adekvata metoder genomföra kvalificerade uppgifter inom 
givna tidsramar och därigenom bidra till kunskapsutvecklingen 
samt att utvärdera detta arbete, 

- visa förmåga att i såväl nationella som internationella 
sammanhang muntligt och skriftligt klart redogöra för och 
diskutera sina slutsatser och den kunskap och de argument som 
ligger till grund för dessa i dialog med olika grupper, och 

- visa sådan färdighet som fordras för att delta i forsknings- 
och utvecklingsarbete eller för att självständigt arbeta i 
annan kvalificerad verksamhet. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För masterexamen ska studenten 

- visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen göra 
bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter samt visa medvetenhet om 
etiska aspekter på forsknings- och utvecklingsarbete, 

- visa insikt om vetenskapens möjligheter och begränsningar, 
dess roll i samhället och människors ansvar för hur den 
används, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att ta ansvar för sin kunskapsutveckling. 

Självständigt arbete (examensarbete)

 

För masterexamen ska studenten inom ramen för kursfordringarna 
ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 
30 högskolepoäng inom huvudområdet för utbildningen. Det 
självständiga arbetet får omfatta mindre än 30 högskolepoäng, 
dock minst 15 högskolepoäng, om studenten redan har fullgjort 
ett självständigt arbete på avancerad nivå om minst 15 
högskolepoäng inom huvudområdet för utbildningen eller 
motsvarande från utländsk utbildning. 

Övrigt 

För masterexamen med en viss inriktning ska också de 
preciserade krav gälla som Lantbruksuniversitetet bestämmer 
inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

YRKESEXAMINA 

Agronomexamen

Omfattning

 

Agronomexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 300 högskolepoäng. 

Mål 

För agronomexamen ska studenten visa sådan kunskap och förmåga 
som krävs för att självständigt arbeta som agronom. 

Kunskap och förståelse

 

För agronomexamen ska studenten 

- visa såväl bred kunskap inom området som väsentligt 
fördjupade kunskaper inom vissa delar av området, inbegripet 
insikt i områdets mångvetenskapliga grund samt insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, och 

- visa fördjupad kunskap om lantbrukssektorns förutsättningar, 
funktion och interaktion med miljön och samhället, såväl 
nationellt som internationellt. 

Färdighet och förmåga

 

För agronomexamen ska studenten 

- visa förmåga att självständigt identifiera och formulera 
kvalificerade problem relaterade till lantbrukssektorns 
komplexa system av resurser och värdeskapande processer, samt 
att med adekvata metoder och inom givna ramar analysera, 
genomföra och kritiskt utvärdera olika lösningar, 

- visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera kunskap 
från relevanta områden samt analysera, bedöma och hantera 
komplexa företeelser, frågeställningar och situationer, 
särskilt angående lantbrukssektorns hållbara utveckling, 

- visa förmåga att, i såväl nationella som internationella 
sammanhang, muntligt och skriftligt, klart redogöra för och 
diskutera sina slutsatser samt den kunskap och de argument som 
ligger till grund för dessa, i dialog med olika grupper, och 

- visa sådan färdighet som krävs för att delta i forsknings- 
och utvecklingsarbete eller självständigt arbeta med andra 
kvalificerade uppgifter inom lantbrukssektorn och angränsande 
områden och därmed bidra till utveckling av yrket och 
verksamheten. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt

 

För agronomexamen ska studenten 

- visa förmåga att med helhetssyn göra bedömningar av 
lantbrukssektorns nyttjande för olika ändamål med hänsyn till 
relevanta vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska, 
miljömässiga och etiska aspekter samt kunna göra avvägningar 
mellan olika aspekter, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med 
olika sammansättning, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete)

 

För agronomexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 30 högskolepoäng. 

Övrigt

För agronomexamen ska också de preciserade krav gälla som 
Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning.

Civilingenjörsexamen 

Omfattning

Civilingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 300 högskolepoäng.

Mål

För civilingenjörsexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som 
civilingenjör.

 

Kunskap och förståelse

För civilingenjörsexamen ska studenten

- visa kunskap om det valda teknikområdets vetenskapliga grund 
och beprövade erfarenhet samt insikt i aktuellt forsknings- 
och utvecklingsarbete, och

- visa såväl brett kunnande inom det valda teknikområdet, 
inbegripet kunskaper i matematik och naturvetenskap, som 
väsentligt fördjupade kunskaper inom vissa delar av området.

Färdighet och förmåga

För civilingenjörsexamen ska studenten

- visa förmåga att med helhetssyn kritiskt, självständigt och 
kreativt identifiera, formulera och hantera komplexa 
frågeställningar samt att delta i forsknings- och 
utvecklingsarbete och därigenom bidra till 
kunskapsutvecklingen,

- visa förmåga att skapa, analysera och kritiskt utvärdera 
olika tekniska lösningar, 

- visa förmåga att planera och med adekvata metoder genomföra 
kvalificerade uppgifter inom givna ramar,

- visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera kunskap 
samt visa förmåga att modellera, simulera, förutsäga och 
utvärdera skeenden även med begränsad information,

- visa förmåga att utveckla och utforma produkter, processer 
och system med hänsyn till människors förutsättningar och 
behov och samhällets mål för ekonomiskt, socialt och 
ekologiskt hållbar utveckling, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med 
olika sammansättning, och 

- visa förmåga att i såväl nationella som internationella 
sammanhang muntligt och skriftligt i dialog med olika grupper 
klart redogöra för och diskutera sina slutsatser och den 
kunskap och de argument som ligger till grund för dessa. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För civilingenjörsexamen ska studenten 

- visa förmåga att göra bedömningar med hänsyn till relevanta 
vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter samt visa 
medvetenhet om etiska aspekter på forsknings- och 
utvecklingsarbete, 

- visa insikt i teknikens möjligheter och begränsningar, dess 
roll i samhället och människors ansvar för hur den används, 
inbegripet sociala och ekonomiska aspekter samt miljö- och 
arbetsmiljöaspekter, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete) 

För civilingenjörsexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringar ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 30 högskolepoäng. 

Övrigt 

För civilingenjörsexamen ska också de preciserade krav gälla 
som Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för kraven i 
denna examensbeskrivning.

Hortonomexamen

Omfattning 

Hortonomexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 300 högskolepoäng. 

Mål 

För hortonomexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som hortonom. 

Kunskap och förståelse

 

För hortonomexamen ska studenten 

- visa såväl bred kunskap inom området som väsentligt 
fördjupade kunskaper inom vissa delar av området, inbegripet 
insikt i områdets mångvetenskapliga grund samt insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, och 

- visa fördjupad kunskap om trädgårdssektorns förutsättningar, 
funktion och interaktion med miljön och samhället, såväl 
nationellt som internationellt. 

Färdighet och förmåga 

För hortonomexamen ska studenten 

- visa förmåga att självständigt identifiera och formulera 
kvalificerade problem relaterade till trädgårdssektorns 
komplexa system av resurser och värdeskapande processer, samt 
att med adekvata metoder och inom givna ramar analysera, 
genomföra och kritiskt utvärdera olika lösningar, 

- visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera kunskap 
från relevanta områden samt analysera, bedöma och hantera 
komplexa situationer, företeelser och frågeställningar, 
särskilt angående trädgårdssektorns hållbara utveckling, 

- visa förmåga att, i såväl nationella som internationella 
sammanhang, muntligt och skriftligt, klart redogöra för och 
diskutera sina slutsatser samt den kunskap och de argument som 
ligger till grund för dessa, i dialog med olika grupper, och 

- visa sådana färdigheter som krävs för att delta i 
forsknings- och utvecklingsarbete eller självständigt arbeta 
med andra kvalificerade uppgifter inom trädgårdssektorn och 
angränsande områden och därmed bidra till utveckling av yrket 
och verksamheten. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För hortonomexamen ska studenten 

- visa förmåga att med helhetssyn göra bedömningar av 
trädgårdssektorns nyttjande för olika ändamål med hänsyn till 
relevanta vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska, 
miljömässiga och etiska aspekter samt kunna göra avvägningar 
mellan olika aspekter, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med 
olika sammansättning, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete) 

För hortonomexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 30 högskolepoäng. 

Övrigt 

För hortonomexamen ska också de preciserade krav gälla som 
Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning. 

Jägmästarexamen 

Omfattning 

Jägmästarexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 300 högskolepoäng. 

Mål 

För jägmästarexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som jägmästare. 

Kunskap och förståelse 

För jägmästarexamen ska studenten 

- visa såväl bred kunskap inom området som väsentligt 
fördjupade kunskaper inom vissa delar av området, inbegripet 
insikt i områdets mångvetenskapliga grund samt insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, och 

- visa insikt i skogssektorns förutsättningar, funktion och 
interaktion med miljön och samhället, såväl nationellt som 
internationellt. 

Färdighet och förmåga 

För jägmästarexamen ska studenten 

- visa förmåga att självständigt identifiera och formulera 
kvalificerade problem relaterade till skogssektorns komplexa 
system av resurser och värdeskapande processer, samt att med 
adekvata metoder och inom givna ramar analysera, genomföra och 
kritiskt utvärdera olika lösningar, 

- visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera kunskap 
från relevanta områden samt analysera, bedöma och hantera 
komplexa företeelser, frågeställningar och situationer 
angående skogssektorns hållbara utveckling, 

- visa förmåga att, i såväl nationella som internationella 
sammanhang, muntligt och skriftligt, klart redogöra för och 
diskutera sina slutsatser samt den kunskap och de argument som 
ligger till grund för dessa, i dialog med olika grupper, och 

- visa sådan färdighet som krävs för att delta i forsknings- 
och utvecklingsarbete eller självständigt arbeta med andra 
kvalificerade uppgifter inom skogssektorn och angränsande 
områden och därmed bidra till utveckling av yrket och 
verksamheten. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För jägmästarexamen ska studenten 

- visa förmåga att med helhetssyn göra bedömningar av 
skogssektorns nyttjande för olika ändamål med hänsyn till 
relevanta vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska, 
miljömässiga och etiska aspekter, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med 
olika sammansättning, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete) 

För jägmästarexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 30 högskolepoäng. 

Övrigt 

För jägmästarexamen ska också de preciserade krav gälla som 
Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning. 

Landskapsarkitektexamen 

Omfattning 

Landskapsarkitektexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 300 högskolepoäng. 

Mål 

För landskapsarkitektexamen ska studenten visa sådan kunskap 
och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som 
landskapsarkitekt. 

Kunskap och förståelse 

För landskapsarkitektexamen ska studenten 

- visa kunskap om områdets vetenskapliga och konstnärliga 
grund och insikt i relevant forsknings- och utvecklingsarbete, 
och 

- visa såväl brett kunnande och förståelse av 
landskapsarkitekturens teori och historia som fördjupad 
kunskap om olika processer för gestaltning och planering och 
utveckling av fysiska utemiljöer, yrkesmässiga metoder, 
tekniker och material samt om relevanta författningar. 

Färdighet och förmåga 

För landskapsarkitektexamen ska studenten 

- visa förmåga att med helhetssyn och i komplexa sammanhang 
planera, gestalta, vårda och förnya landskap och fysisk 
utemiljö, med hänsyn till olika krav, särskilt samhällets mål 
för hållbar utveckling, 

- visa förmåga att med adekvat arkitektonisk metod kritiskt, 
självständigt och kreativt genomföra och utvärdera 
kvalificerade och skapande uppgifter inom givna ramar inom 
landskapsarkitekturens område, 

- visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera kunskap 
från relevanta områden samt analysera, bedöma och hantera 
komplexa företeelser och frågeställningar särskilt angående 
landskapets hållbara utveckling, och 

- visa förmåga att i såväl nationella som internationella 
sammanhang i bild och modell, muntligt, skriftligt och på 
annat sätt klart redogöra för och diskutera sina slutsatser 
och den kunskap och de argument som ligger till grund för 
dessa, i dialog med olika grupper och därmed bidra till 
utveckling av yrket och verksamheten. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För landskapsarkitektexamen ska studenten 

- visa förmåga att väga in relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga, estetiska, miljömässiga och etiska aspekter i 
sina bedömningar och avvägningar och samtidigt ta hänsyn till 
människans förhållande till och nyttjande av landskapet och 
den fysiska utemiljön, 

- visa förutsättningar att basera sitt arbete på kravet på 
långsiktiga och funktionella lösningar av hög kvalitet och med 
god gestaltning, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med 
olika sammansättning, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete) 

För landskapsarkitektexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 30 högskolepoäng. 

Övrigt 

För landskapsarkitektexamen ska också de preciserade krav 
gälla som Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för 
kraven i denna examensbeskrivning. 

Veterinärexamen 

Omfattning 

Veterinärexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 330 högskolepoäng. 

Mål 

För veterinärexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som veterinär. 

Kunskap och förståelse 

För veterinärexamen ska studenten

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om 
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och dess 
betydelse för yrkesutövningen, 

- visa såväl bred som fördjupad kunskap inom det 
veterinärmedicinska området, inbegripet fördjupade kunskaper 
om djurens sjukdomar och skador, 

- visa insikt i djurhållningens förutsättningar, funktion och 
interaktion med miljön och samhället, såväl nationellt som 
internationellt, och 

- visa kunskap om ekonomi, organisation och författningar som 
är av betydelse för det veterinära området. 

Färdighet och förmåga 

För veterinärexamen ska studenten 

- visa förmåga att självständigt diagnostisera sjukdomar och 
skador hos djur samt besluta om och utföra adekvat medicinsk 
och kirurgisk behandling inom grundläggande djursjukvård, 

- visa förmåga att initiera och genomföra åtgärder inom 
förebyggande djurhälsovård, 

- visa förmåga att identifiera problem och vidta nödvändiga 
åtgärder avseende samhällets krav på djurskydd, smittskydd och 
säkra livsmedel, 

- visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för 
åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter samt i 
enlighet med relevanta författningar dokumentera dessa, 

- visa fördjupad förmåga att på vetenskaplig grund diskutera 
nya fakta, företeelser och frågeställningar inom det 
veterinära området med olika grupper samt kritiskt granska, 
bedöma och använda relevant information, 

- visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra 
yrkesgrupper, och 

- visa sådan färdighet som krävs för att delta i forsknings-, 
utvecklings- och utvärderingsarbete eller självständigt arbeta 
med andra kvalificerade uppgifter inom det veterinära området 
och därmed bidra till utveckling av yrket och verksamheten. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För veterinärexamen ska studenten 

- visa förmåga till helhetssyn i sin yrkesutövning och utifrån 
ett vetenskapligt synsätt kunna göra bedömningar med beaktande 
av folk- och djurhälsomässiga, ekonomiska, miljömässiga och 
etiska aspekter, 

- visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt 
gentemot djur och djurägare, 

- visa förmåga att bedöma sina egna gränser i yrkesutövningen, 
och 

- visa förmåga att självständigt identifiera sitt behov av 
ytterligare kunskap och att fortlöpande utveckla sin 
kompetens. 

Självständigt arbete (examensarbete) 

För veterinärexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 30 högskolepoäng. 

Övrigt 

För veterinärexamen ska också de preciserade krav gälla som 
Lantbruksuniversitetet bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning. 

EXAMINA PÅ FORSKARNIVÅ 

Licentiatexamen 

Omfattning 

Licentiatexamen uppnås 

antingen efter att doktoranden fullgjort en utbildning om 
minst 120 högskolepoäng inom ett ämne för utbildning på 
forskarnivå, 

eller efter att doktoranden fullgjort en del om minst 120 
högskolepoäng av en utbildning som ska avslutas med 
doktorsexamen, om Lantbruksuniversitetet beslutar att en sådan 
licentiatexamen kan ges vid Lantbruksuniversitetet. 

Mål 

Kunskap och förståelse 

För licentiatexamen ska doktoranden 

- visa kunskap och förståelse inom forskningsområdet, 
inbegripet aktuell specialistkunskap inom en avgränsad del av 
detta samt fördjupad kunskap i vetenskaplig metodik i 
allmänhet och det specifika forskningsområdets metoder i 
synnerhet. 

Färdighet och förmåga 

För licentiatexamen ska doktoranden 

- visa förmåga att kritiskt, självständigt och kreativt och 
med vetenskaplig noggrannhet identifiera och formulera 
frågeställningar, att planera och med adekvata metoder 
genomföra ett begränsat forskningsarbete och andra 
kvalificerade uppgifter inom givna tidsramar och därigenom 
bidra till kunskapsutvecklingen samt att utvärdera detta 
arbete, 

- visa förmåga att i såväl nationella som internationella 
sammanhang muntligt och skriftligt klart presentera och 
diskutera forskning och forskningsresultat i dialog med 
vetenskapssamhället och samhället i övrigt, och 

- visa sådan färdighet som fordras för att självständigt delta 
i forsknings- och utvecklingsarbete och för att självständigt 
arbeta i annan kvalificerad verksamhet. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För licentiatexamen ska doktoranden 

- visa förmåga att göra forskningsetiska bedömningar i sin 
egen forskning, 

- visa insikt om vetenskapens möjligheter och begränsningar, 
dess roll i samhället och människors ansvar för hur den 
används, och 

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att ta ansvar för sin kunskapsutveckling. 

Vetenskaplig uppsats 

För licentiatexamen ska doktoranden ha fått en vetenskaplig 
uppsats om minst 60 högskolepoäng godkänd. 

Övrigt 

För licentiatexamen med en viss inriktning ska också de 
preciserade krav gälla som Lantbruksuniversitetet bestämmer 
inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. 

Doktorsexamen 

Omfattning 

Doktorsexamen uppnås efter att doktoranden fullgjort en 
utbildning om 240 högskolepoäng inom ett ämne för utbildning 
på forskarnivå. 

Mål 

Kunskap och förståelse 

För doktorsexamen ska doktoranden 

- visa brett kunnande inom och en systematisk förståelse av 
forskningsområdet samt djup och aktuell specialistkunskap inom 
en avgränsad del av forskningsområdet, och 

- visa förtrogenhet med vetenskaplig metodik i allmänhet och 
med det specifika forskningsområdets metoder i synnerhet. 

Färdighet och förmåga 

För doktorsexamen ska doktoranden 

- visa förmåga till vetenskaplig analys och syntes samt till 
självständig kritisk granskning och bedömning av nya och 
komplexa företeelser, frågeställningar och situationer, 

- visa förmåga att kritiskt, självständigt, kreativt och med 
vetenskaplig noggrannhet identifiera och formulera 
frågeställningar samt att planera och med adekvata metoder 
bedriva forskning och andra kvalificerade uppgifter inom givna 
tidsramar och att granska och värdera sådant arbete, 

- med en avhandling visa sin förmåga att genom egen forskning 
väsentligt bidra till kunskapsutvecklingen, 

- visa förmåga att i såväl nationella som internationella 
sammanhang muntligt och skriftligt med auktoritet presentera 
och diskutera forskning och forskningsresultat i dialog med 
vetenskapssamhället och samhället i övrigt, 

- visa förmåga att identifiera behov av ytterligare kunskap, 
och 

- visa förutsättningar för att såväl inom forskning och 
utbildning som i andra kvalificerade professionella sammanhang 
bidra till samhällets utveckling och stödja andras lärande. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt 

För doktorsexamen ska doktoranden 

- visa intellektuell självständighet och vetenskaplig 
redlighet samt förmåga att göra forskningsetiska bedömningar, 
och 

- visa fördjupad insikt om vetenskapens möjligheter och 
begränsningar, dess roll i samhället och människors ansvar för 
hur den används. 

Vetenskaplig avhandling (doktorsavhandling) 

För doktorsexamen ska doktoranden ha fått en vetenskaplig 
avhandling (doktorsavhandling) om minst 120 högskolepoäng 
godkänd. 

Övrigt 

För doktorsexamen med en viss inriktning ska också de 
preciserade krav gälla som Lantbruksuniversitetet bestämmer 
inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. 
Förordning (2024:1192).