Förordning (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning

Allmänna bestämmelser

1 § Denna förordning innehåller föreskrifter om en
försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning.
Förordningen gäller för utbildning som påbörjas under tiden den
1 juli 2008-den 30 juni 2011.

Med gymnasial lärlingsutbildning enligt denna förordning avses
en utbildning inom gymnasieskolan som

1. gör det möjligt för ungdomar att förena en anställning som
syftar till yrkesutbildning med studier av vissa ämnen i
gymnasieskolan, eller

2. i viss omfattning genomförs på en arbetsplats utan att något
anställningsförhållande finns. Förordning (2008:755).

2 § Ungdomar får genomgå gymnasial lärlingsutbildning om de har
intagits till ett nationellt eller specialutformat program som
innehåller yrkesämnen inom gymnasieskolan och har ansökt om att
få övergå till lärlingsutbildningen.

Skolhuvudmannen beslutar om vilka principer som ska gälla för
övergång till lärlingsutbildningen.

Villkor för deltagande m.m.

3 § Varje kommun och landsting som erbjuder utbildning på
nationellt eller specialutformat program som innehåller
yrkesämnen kan delta i försöksverksamheten. Detsamma gäller
sådana fristående skolor som avses i 9 kap. 8 § skollagen
(1985:1100) och som bedriver motsvarande utbildning.

För att en skolhuvudman ska få delta i försöksverksamheten
krävs att en god kvalitet kan upprätthållas för elevens hela
utbildning.

Statens skolverk beslutar efter ansökan om vilka huvudmän som
får delta i försöksverksamheten och om hur många platser
varje huvudmans utbildning får omfatta. Av besluten ska det
framgå vid vilka skolor huvudmännen ska bedriva
försöksverksamheten. Förordning (2009:1163).

4 § Gymnasial lärlingsutbildning får inte räknas som sådan
utbildning som ska erbjudas enligt 5 kap. 5 § skollagen
(1985:1100).

5 § Föreskrifterna i 5 kap. 22-24 §§ skollagen (1985:1100)
gäller även om eleven har gått över från ett nationellt program
till gymnasial lärlingsutbildning.

Ett åtagande av hemkommunen att svara för kostnaderna för en
utbildning gäller även om eleven har gått över från den
ursprungliga utbildningen till lärlingsutbildningen.

Vid tillämpning av 9 kap. 8 och 8 a §§ skollagen ska
lärlingsutbildningen jämställas med det nationella eller
specialutformade program från vilket eleven har gått över.

Gymnasieförordningens tillämpning

6 § De föreskrifter i gymnasieförordningen (1992:394) som
gäller för nationella och specialutformade program gäller i
tillämpliga delar för gymnasial lärlingsutbildning, om inte
något annat följer av denna förordning. De föreskrifter som
gäller för nationella program ska tillämpas om eleven har gått
över till lärlingsutbildningen från ett nationellt program, och
de föreskrifter som gäller för specialutformade program ska
tillämpas om eleven har gått över till lärlingsutbildningen
från ett specialutformat program.

Skolhuvudmannen får besluta att utbildningen ska bedrivas under
andra tider än som gäller enligt 3 kap. 1 och 2 §§
gymnasieförordningen.

Arbetsplatsförlagd utbildning enligt 5 kap. 15 och 16 §§
gymnasieförordningen behöver inte finnas på gymnasial
lärlingsutbildning.

Utbildningens syfte

7 § Gymnasial lärlingsutbildning syftar till att ge eleverna en
grundläggande yrkesutbildning, ökad arbetslivserfarenhet och en
möjlighet att under en handledares ledning, på en arbetsplats,
få fördjupade kunskaper inom yrkesområdet.

Utbildningens innehåll

8 § Gymnasial lärlingsutbildning ska, tillsammans med den
utbildning som eleven kan ha hunnit genomgå på ett nationellt
eller specialutformat program innan eleven övergick till
lärlingsutbildningen, ha en omfattning som motsvarar 2 500
gymnasiepoäng. Utbildningen ska omfatta

- kurserna Svenska A eller Svenska som andraspråk A,

- kursen Engelska A,

- kursen Matematik A,

- kursen Religionskunskap A, och

- ämnena idrott och hälsa, samhällskunskap och historia med 50
gymnasiepoäng vardera enligt de särskilda kursplaner som gäller
i dessa ämnen i försöksverksamheten.

Skolhuvudmannen får i ett enskilt fall besluta att ämnena ska
ha en större omfattning eller att utbildningen ska omfatta
ytterligare ämnen.

Om eleven önskar det, ska utbildningen omfatta

- kärnämneskurserna Svenska B eller Svenska som andraspråk B,

- kärnämneskurserna Idrott och hälsa A samt Samhällskunskap A i
stället för dessa ämnen enligt första stycket, och

- kärnämneskurserna Naturkunskap A och Estetisk verksamhet.

Eleven kan välja att utbildningen ska omfatta endast någon
eller några av de kärnämneskurser som avses i tredje stycket.
Förordning (2008:755).

Omfattningen av den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen

9 § Den del av den gymnasiala lärlingsutbildningen som är
arbetsplatsförlagd ska omfatta minst 1 250 gymnasiepoäng.

För den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala
lärlingsutbildningen ska det finnas en eller flera kursplaner.

Skolhuvudmannen beslutar efter samråd med ett lärlingsråd
vilken eller vilka nationella eller lokala kursplaner som ska
tillämpas.

Lärlingsrådet m.m.

10 § För varje program där försöksverksamhet med gymnasial
lärlingsutbildning erbjuds ska det finnas ett lärlingsråd för
samråd mellan skolan och arbetsmarknadens organisationer. I
lärlingsrådet ska det ingå företrädare för berörda arbetstagare
och arbetsgivare samt för skolans lärare och elever. I
lärlingsrådet får det även ingå annan skolpersonal och andra
berörda intressenter från arbetslivet. Lärlingsrådet utser
självt sin ordförande och bestämmer även sina arbetsformer. Det
får inrättas ett gemensamt lärlingsråd för flera program eller
flera lärlingsråd för ett program med olika inriktningar.

Lärlingsrådets uppgifter framgår av 11 § första stycket och
13 §.

11 § Skolhuvudmannen ska efter förslag från lärlingsrådet
besluta vilken eller vilka arbetsplatser den
arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala
lärlingsutbildningen ska förläggas till.

Som sådan handledare som avses i 7 § får bara den anlitas som
har nödvändiga kunskaper och erfarenheter för uppdraget och
även i övrigt bedöms lämplig.

Statens skolverk får meddela föreskrifter om närmare villkor
för att en arbetsplats ska få anlitas för den
arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen.

12 § Skolhuvudmannen ska se till att genom avtal mellan sig och
berörda arbetsplatser reglera sina och arbetsplatsernas
åtaganden i samband med det arbetsplatsförlagda lärandet.

Rektorn ska se till att det för varje elev som genomgår en
gymnasial lärlingsutbildning upprättas ett skriftligt avtal som
undertecknas av skolhuvudmannen, eleven och företrädare för den
eller de arbetsplatser dit någon del av utbildningen förläggs
(utbildningskontrakt). Om eleven är under 18 år och inte har
ingått äktenskap ska även vårdnadshavaren underteckna
utbildningskontraktet. I avtalet ska det anges vilka delar av
utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen och
omfattningen av dessa. Vidare ska det framgå vilken lärare på
skolan och handledare på arbetsplatsen som ansvarar för den
arbetsplatsförlagda delen av utbildningen.

13 § Utöver vad som följer av 11 § första stycket ska
lärlingsrådet medverka till att utveckla samverkan mellan skola
och arbetsliv samt bidra till ett lärande i arbetslivet med hög
kvalitet. Lärlingsrådet ska i det arbetet bistå skolhuvudmannen
och rektorn när det gäller att

- ordna lärlingsplatser för den arbetsplatsförlagda delen av
den gymnasiala lärlingsutbildningen,

- utforma förslag till avtal med berörda arbetsplatser enligt
12 § första stycket och till utbildningskontrakt enligt 12 §
andra stycket,

- säkerställa att de arbetsplatser som tar emot elever har
kompetenta handledare, och

- bedöma om den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen
motsvarar de nationella målen för utbildningen och även i
övrigt svarar mot de krav som ställs i läroplan, kursplan och
andra författningar.

Lärlingsrådet ska vidare bedöma vilka karaktärsämnen eller
delar av karaktärsämnen som kan behöva studeras i
gymnasieskolan och medverka vid uppföljning och utvärdering av
den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen.

Elever

14 § Uppgift om att en elev genomgår gymnasial
lärlingsutbildning ska antecknas i elevens individuella
studieplan enligt 1 kap. 12 § gymnasieförordningen (1992:394).

15 § En elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning och som
inte har en anställning ska omfattas av bestämmelserna i
förordningen (SKOLFS 1991:47) om ersättning vid personskada
till elev i viss gymnasieskolutbildning.

16 § Om en elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning
förenar en anställning med studierna i gymnasieskolan, får
skolhuvudmannen besluta att eleven ska få byta till utbildning
på ett program om anställningen upphör.

17 § Bestämmelserna om uppgiftsskyldighet för läroanstalter i 6
kap. 9-11 §§ studiestödsförordningen (2000:655) ska tillämpas
även när det är fråga om sådan utbildning som avses i 1 § andra
stycket 1.

Betyg

18 § Betyg på en kurs och på ett projektarbete som genomförs på
en arbetsplats ska sättas av läraren efter samråd med
handledaren. I en elevs slutbetyg ska det anges att eleven har
genomgått en försöksverksamhet med gymnasial
lärlingsutbildning. Till slutbetyget ska en beskrivning av de
utbildningsavsnitt som genomförts på en arbetsplats bifogas.

Om en elev avbryter den arbetsplatsförlagda delen av
utbildningen ska rektorn utfärda ett intyg om eleven begär det.
Intyget ska innehålla uppgifter om

1. hur stor del av utbildningen som eleven har genomgått, och

2. innehållet i den genomgångna delen av utbildningen.
Förordning (2008:755).

19 § För den som har fått ett slutbetyg från en gymnasial
lärlingsutbildning får ett sådant slutbetyg som avses i 4 kap.
10 § förordningen (2002:1012) om kommunal vuxenutbildning inte
utfärdas.

Uppföljning och utvärdering

20 § De skolhuvudmän som deltar i försöksverksamheten är
skyldiga att medverka i uppföljning och utvärdering av
försöksverksamheten.

Bestämmelser om kvalitetsredovisning finns i förordningen
(1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m.

Statens skolverk ska senast den 1 oktober varje år, med början
2009, till Regeringskansliet lämna en redovisning av
omfattningen av försöksverksamheten och av hur statsbidraget
används. Förordning (2008:755).

20 a § En skolhuvudman som har tilldelats statsbidrag ska
till Statens skolverk redovisa hur bidraget har använts.
Förordning (2010:1102).

Statsbidrag

21 § Till varje huvudman för skolor som deltar i
försöksverksamheten lämnas statsbidrag med högst 57 500
kronor per läsår för varje elev som deltar i gymnasial
lärlingsutbildning. Statsbidrag får lämnas för
skolhuvudmannens kostnader för ersättning till arbetsgivare
som tar emot lärlingar och för kostnader för utveckling av
den gymnasiala lärlingsutbildningen. Statsbidrag för sådana
utvecklingskostnader får uppgå till högst 10 000 kronor per
läsår för varje elev som deltar i utbildningen.

Utöver den totalsumma som anges i första stycket får
statsbidrag för ersättning till arbetsgivare som tar emot
lärlingar lämnas med ytterligare högst 10 000 kronor per
läsår för varje elev som deltar i gymnasial
lärlingsutbildning och vars handledare på arbetsplatsen har
fullföljt en handledarutbildning som Statens skolverk bedömer
uppfyller de krav som verket har ställt upp för sådan
utbildning.

Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel. Skolverket
beslutar om och betalar ut bidrag. Förordning (2014:28).

Återbetalning

22 § En skolhuvudman som har tagit emot statsbidrag enligt
denna förordning är skyldig att återbetala det om

1. mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på
något annat sätt förorsakat att statsbidraget har lämnats
felaktigt eller med för högt belopp,

2. statsbidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt
eller med för högt belopp,

3. statsbidraget inte har använts för avsett ändamål, eller

4. mottagaren inte har lämnat sådan redovisning som avses i
20 a §.

Statens skolverk ska besluta att kräva tillbaka ett bidrag om
en skolhuvudman är återbetalningsskyldig enligt första
stycket. Om det finns särskilda skäl för det får Skolverket
helt eller delvis efterge ett krav på återbetalning.
Förordning (2010:1102).

Bemyndigande

23 § Statens skolverk får meddela de föreskrifter som behövs
för verkställigheten av denna förordning.
Förordning (2010:1102).

Överklagande

24 § Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte
överklagas. Förordning (2010:1102).

Övergångsbestämmelser

2007:1349

Denna förordning träder i kraft den 15 januari 2008, då
förordningen (2000:690) om försöksverksamhet med lärande i
arbetslivet inom gymnasieskolan ska upphöra att gälla. Den
upphävda förordningen gäller dock fortfarande för utbildning
som påbörjats före den 15 januari 2008.

2012:916

Denna förordning träder i kraft den 18 januari 2013. Äldre
föreskrifter gäller dock fortfarande för statsbidrag som har
beviljats före ikraftträdandet.

2014:28

1. Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2014.

2. Statens skolverk får fram till dess att verket har ställt
upp krav för sådan handledarutbildning som avses i 21 § andra
stycket i sin nya lydelse, dock senast den 30 juni 2014,
besluta om att lämna statsbidrag enligt 21 § andra stycket i
sin nya lydelse för en elev vars handledare på arbetsplatsen
enligt rektorn har genomgått nödvändig utbildning för att
vara handledare.

3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för statsbidrag som
har beviljats och utbetalats före ikraftträdandet.