Instruktion (1918:1080) för kungl. och Hvitfeldtska stipendieinrättningen 

Stiftelsen och dess ändamål.

§ 1.

Kungl. och Hvitfeldtska stipendieinrättningen grundar sig dels på
Margareta Hvitfeldts den 22 januari 1664 upprättade testamente, dels på
Konung Karl XI:s enligt kungl. breven den 25 oktober och den 26 november
1694 gjorda donation.

Stiftelsen har till ändamål att, på sätt här nedan närmare omförmäles,
dels bereda stipendier åt lärjungar i gymnasierna vid de allmänna
läroverken inom Göteborgs och Bohus län ävensom åt studerande vid
universitet och högskolor inom riket samt vid Chalmers tekniska
institut, dels ock lämna understöd för vetenskaplig och pedagogisk
verksamhet.

Stiftelsens förvaltning.

§ 2.

Stiftelsen företrädes av en styrelse, bestående av fem kuratorer,
nämligen landshövdingen i Göteborgs och Bohus län såsom ordförande,
biskopen i Göteborgs stift och borgmästaren i Göteborg samt två av
Kungl. Maj:t förordnade personer.

I händelse av förfall för kuratorerna företrädas de, landshövdingen av
landssekreteraren i Göteborg, biskopen av vice ordföranden i Göteborgs
domkapitel, borgmästaren av den, som hans tjänst förrättar, samt de båda
övriga kuratorerna av särskilda utav Kungl. Maj:t förordnade
ställföreträdare.

Vid sammanträde skall, när landshövdingen är hindrad att deltaga däri,
biskopen föra ordet. Har även biskopen förfall, utse de vid sammanträdet
närvarande inom sig ordförande för tillfället.

Kuratorerna sammanträda på kallelse av ordföranden, så ofta göromålen
det fordra.

Såsom kuratorernas beslut gäller den mening, som biträdes av de flesta
rösterna. Äro dessa lika delade, gäller den mening, till vilken
ordföranden vid sammanträdet anslutit sig. För besluts fattande
erfordras, att minst fyra kuratorer eller suppleanter för dem äro
tillstädes; dock kunna, om hinder härför möter, tre kuratorer besluta,
då de äro i saken ense. I fråga om beslut, avseende placering av
inrättningens kontanta tillgångar, gäller vad i § 26 första stycket
stadgas.

Vid kuratorernas sammanträde skall föras protokoll, som justeras senast
vid nästa sammanträde.

Skriftlig handling, som utfärdas för inrättningen, bör undertecknas med
dess namn. Sådan handling skall underskrivas av minst en utav
kuratorerna och kontrasigneras av en stipendieinrättningens tjänsteman;
i fråga om anvisning å stipendieinrättningens bankräkning gäller vad i §
26 andra stycket stadgas.

Över kuratorernas beslut må hos Kungl. Maj:t anföras besvär, vilka skola
till ecklesiastikdepartementet inlämnas före klockan tolv å trettionde
dagen efter bevisligen erhållen del av beslutet.

Utgiftsstat för stipendieinrättningen fastställes av Kungl. Maj:t efter
förslag av kuratorerna. Dylik stat gäller för en tid av högst tio år.

§ 3.

Kuratorerna åligger att

1) ombesörja utarrendering såväl av de inrättningen tillhöriga säterier
och övriga jordbruksegendomar, som icke äro av beskaffenhet att skola
under livstidsbesittning upplåtas, som även av de skärgårdslägenheter,
vilka hittills icke varit upplåtna eller till vilka
stipendieinrättningen återfått dispositionsrätten;

2) jämlikt övergångsstadgandena till denna kungörelse vid uppkommande
ledighet antaga åbor å med åborätt upplåtna hemman, särskilt skattlagda
torp och lägenheter;

3) hava tillsyn därå, att arrendatorer och åbor väl hävda och bruka
jorden, underhålla åbyggnaderna i laggillt skick samt fullgöra övriga
skyldigheter, allt i överensstämmelse med upprättade kontrakt och
utfärdade städjebrev;

4) därest hemman, torp eller lägenhet må enligt givna bestämmelser
försäljas, verkställa dylik försäljning;

5) låta debitera, uppbära och indriva inrättningens inkomster samt
bestrida dess utgifter;

6) utdela stipendier och andra understöd i enlighet med därför givna
bestämmelser;

7) göra inrättningens kontanta medel fruktbärande;

8) låta årligen upprätta räkenskaper över inkomster och utgifter samt
överlämna räkenskaperna till kammarrättens granskning;

9) då ledighet uppstår bland de av Kungl. Maj:t förordnade kuratorerna
eller deras suppleanter, därom göra anmälan hos Kungl. Maj:t; samt

10) antaga och entlediga tjänstepersonal hos inrättningen och utfärda
instruktioner för tjänstemännen.

Utarrendering av jordbruksegendomar.

§ 4.

Stipendieinrättningen tillhörig jordbruksegendom, som icke skall enligt
givna bestämmelser försäljas eller tillsvidare under livstidsbesittning
upplåtas, skall genom kuratorernas försorg utarrenderas.

Minst ett och ett halvt år före arrendetidens utgång skall efter
noggrann undersökning av alla egendomens förhållanden, så till byggnad
som till in- och utägor, inrättningens sekreterare och ombudsman eller
den, kuratorerna i hans ställe förordna, i samråd med två av kuratorerna
utsedda, i lantbruks- och affärsförhållanden kunniga män uppgöra förslag
till sättet för egendomens utarrendering, till de närmare
arrendevillkoren i avseende å nybyggnads- och andra skyldigheter samt
till den arrendeavgift, mot vilken egendomen anses skäligen böra
upplåtas. Därest så prövas nödigt, äga kuratorerna tillkalla
skogstjänsteman, lantmätare och byggnadskunnig person att härvid
biträda. Det sålunda upprättade förslaget, i vilket arrendeavgiften
alltid skall vara utsatt i penningar, skall tillika med beskrivning över
egendomen insändas till kuratorerna.

§ 5.

Sedan arrendevillkoren av kuratorerna fastställts, skall, därest förre
arrendatorn enligt äldre kontrakt har optionsrätt eller innehaft
arrendet så lång tid, att denna tillsammans med återstående arrendetiden
uppgår till fem år, och han väl brukat egendomen, vilket det tillkommer
kuratorerna att med ledning av arrendevärderingsmännens därom givna
utlåtande pröva, arrendet, innan detsamma offentligen utbjudes, till det
fastställda arrendevärdet hembjudas förre arrendatorn eller, i händelse
han med döden avgått, hans änka och barn. I senare fallet bör, därest
arrendatorn efterlämnat både änka och barn eller flera barn, dessa
föreläggas att, om de vilja gemensamt behålla arrendet, anmäla lämplig
person till handhavande för deras räkning av egendomens skötsel.

Hava under de sista fem arrendeåren arrendators dödsbodelägare efter
medgivande av kuratorerna fått övertaga arrendet eller har under samma
tid med kuratorernas tillstånd arrendator å barn eller måg överlåtit
arrenderätten, äger vid nya utarrenderingen den, som på sådant sätt
blivit innehavare av arrenderätten, för åtnjutande av optionsrätt räkna
sig till godo den tid, varunder företrädaren varit i besittning av
arrendet.

Har arrendet överlåtits på arrendatorns löftesmän för arrendet eller
övergått till i konkurs försatt arrendators konkursbo eller blivit av
konkursförvaltningen såld, må, därest arrendatorn uppfyllt de för
optionsrätts åtnjutande föreskrivna villkor, löftesmännen, konkursboet
eller den, till vilken arrenderätten blivit av konkursförvaltningen
försåld, äga optionsrätt vid egendomens förnyade utarrendering, oaktat
löftesmännen, konkursboet eller sagde köpare då icke innehaft arrendet i
så lång tid, att denna tillsammans med återstående delen av arrendetiden
uppgår till fem år, dock, då arrendet övergått till arrendelöftesmän
eller arrendators konkursbo, med enahanda förbehåll beträffande viss
persons anställande för egendomens skötsel, som här ovan gjorts i
avseende å arrendets övertagande av arrendators änka och barn.

§ 6.

Göres ej inom förelagd tid anmälan om arrendets övertagande eller varder
ej, då enligt § 5 viss person skall anställas för egendomens skötsel,
härtill inom sådan tid anmäld person, som av kuratorerna godkännes,
anses optionsrätten förfallen, och varde i sådant fall eller då
optionsrätt ej äger rum, efter kungörelse, som skall innefatta
egendomsbeskrivning, underrättelse om arrendevillkoren och det
arrendevärde, kuratorerna ansett egendomen böra betinga, samt övriga
nödiga anvisningar, arrendet utbjudet å offentlig auktion, vilken
förrättas inför kuratorerna. Avseende må därvid ej fästas vid skriftligt
anbud.

Kuratorerna äga till arrendator antaga den högstbjudande, som för sitt
anbud ställt godkänd säkerhet, där ej kuratorerna på grund av att han
förverkat arrende- eller besittningsrätt till någon inrättningens
egendom eller på grund av andra särskilda omständigheter finna det
olämpligt att antaga honom till arrendator eller brukare.

Är antagligt anbud, motsvarande minst det åsatta arrendevärdet, icke
avgivet, bör arrendet å ny auktion utbjudas. På kuratorerna ankommer
därefter att, med iakttagande av ovan stadgade villkor, upplåta arrendet
eller, i händelse antagligt anbud därvid icke erhållits, efter
omständigheterna förordna om egendomens skötsel tills vidare.

§ 7.

Vid utarrendering i här förut stadgad ordning skall bland
arrendevillkoren intagas det uttryckliga förbehåll, att därest efter
arrendetidens utgång egendomen i sin helhet eller till någon del ej
vidare kommer att utarrenderas eller kuratorerna skulle finna lämpligt
att upplåta egendomen eller del därav under ett arrende med annan
egendom, arrendatorn då icke äger att av stipendieinrättningen fordra
eller erhålla någon ersättning för den honom eljest tillkommande
optionsrätt.

§ 8.

Arrendatorn skall tillförbindas att städse i fullgott stånd underhålla
vid egendomen befintliga byggnader och anläggningar.

Arrendators nybyggnadsskyldighet skall, därest nybyggnad anses
erforderlig, före egendomens utarrendering i avseende på såväl
byggnadernas beskaffenhet som kostnaderna därför noggrant bestämmas och
i arrendekontraktet angivas.

Varder av arrendator med kuratorernas begivande och efter plan, som av
dem godkänts, byggnad uppförd, som ej innefattas under den arrendatorn
enligt arrendekontraktet ålagda byggnadsskyldigheten, äga kuratorerna
medgiva, att överbyggnaden må arrendatorn gottgöras genom eftergift i
närmaste årens arrende eller vid egendomens avträdande av den nya
arrendatorn; dock bör vid bestämmande av sådan gottgörelse tagas i
beräkning den nytta, som genom den nya byggnaden kan under den
återstående arrendetiden tillskyndas arrendatorn.

I det kontrakt, som avslutas med den nya arrendatorn, skall, där ej
särskilda förhållanden föranleda undantag, intagas uttrycklig
bestämmelse om skyldighet för honom att gälda den ersättning, varom nyss
är sagt.

Erfordras vid utarrenderad egendom större nybyggnad, än som skäligen kan
åläggas arrendatorn för första arrendeperioden, åligger det kuratorerna
att om förhållandet göra anmälan hos Kungl. Maj:t, som förordnar i
ämnet.

§ 9.

Egendomens åker och äng skall arrendator förpliktas att enligt de
närmare föreskrifter, som genom arrendekontraktet meddelas, i alla
avseenden väl hävda och hålla i god växtkraft.

§ 10.

Från det i lag stadgade förbud att under arrendetiden från egendomen
bortföra stråfoder må kuratorerna medgiva undantag.

Bortförande av gödsel må ej medgivas.

§ 11.

Till utrönande, hur utarrenderad egendom skötes och arrendevillkoren av
arrendator fullgöras, skall egendomen vart femte år eller oftare
besiktigas av sekreteraren och ombudsmannen eller den, kuratorerna i
hans ställe förordnar.

Avser besiktningen utrönande, huru nybyggnad blivit utförd, eller finnes
anledning misstänka, att arrendatorn brustit i egendomens hävdande eller
eljest icke behörigen fullgjort honom enligt kontraktet åliggande
skyldigheter, såvitt de avse egendomens skötsel, äga kuratorerna
förordna, att besiktningsförrättaren skall biträda av i förra fallet
någon byggnadskunnig person och i det senare två i jordbruk erfarna
personer, vilka av kuratorerna utses bland dem, som enligt lag äro
behöriga att förrätta av- och tillträdessyner.

§ 12.

Vid egendomens avträdande eller upplåtande under förnyat arrende skall
av- och tillträdessyn i laga ordning förrättas.

Skärgårdslägenheterna.

§ 13.

Innehavare av upplåten skärgårdslägenhet vare skyldig att årligen å tid
och i den ordning, som kuratorerna bestämma, för lägenheten betala
grundlega och skjutsfärdsbefrielseavgift till belopp, som nu är eller
framdeles kan vara i vederbörlig ordning bestämt.

De skärgårdslägenheter, vilka hittills icke varit upplåtna eller till
vilka stipendieinrättningen återfått dispositionsrätten, må, i händelse
de ej enligt givna stadganden försäljas, av kuratorerna upplåtas för
viss tid på för stipendieinrättningen förmånligaste villkor, dock att
upplåtelsetiden icke må utsträckas utöver femtio år.

Skogsvården.

§ 14.

Stiftelsen tillhörig skogsmark med därå växande skog skall vårdas och
förvaltas i den ordning Kungl. Maj:t efter förslag av stiftelsen
bestämmer.

Om uppsikt över skogsmarken med därå växande skog stadgas i
skogsvårdslagen.

Stenavverkning.

§ 15.

Tillstånd att idka stenavverkning å stipendieinrättningen tillhörig
egendom må, därest avverkningen finnes kunna företagas utan hinder av
gällande bestämmelser och utan olägenhet för egendomen, av kuratorerna
beviljas för en tid av högst tio år; och äga kuratorerna bestämma ej
mindre den avgift, som för rättigheten skall erläggas till
stipendieinrättningen, än även de villkor i övrigt, under vilka
rättigheten må utövas.

Vid upplåtelse av rättighet till stenavverkning bör densamma inskränkas
till visst berg eller viss mindre areal; och böra därvid tillika
meddelas noggranna, efter de lokala förhållandena avpassade bestämmelsr
i fråga om vrakstenens placering.

§ 16.

Afgiften till stipendieinrättningen skall af kuratorerna bestämmas att
utgå med visst penningbelopp antingen för avverkad stenmängd eller ock
för varje av ett vid rättighetens beviljande bestämt högsta antal
arbetare, som vid avverkningen må sysselsättas.

§ 17.

Ej må tillstånd till stenavverkning å utarrenderad egendom eller å
hemman eller torp, som besittes med åborätt, eller å lägenhet, som med
livstidsbesittningsrätt innehaves, av kuratorerna beviljas, därest icke
vederbörande arrendator, åbo eller lägenhetsinnehavare därtill givit
sitt samtycke.

§ 18.

I blivande arrendekontrakt skall intagas förbud för arrendator, åbo
eller lägenhetsinnehavare, som icke av kuratorerna erhållit sådant
tillstånd, som nyss är sagt, att å innehavd egendom för avsalu avverka
eller därifrån bortföra sten i vidare mån än vartill han på grund av
bestämmelse i kontraktet eller eljest lagligen må vara berättigad.


§ 19.

I blivande arrendekontrakt skall därjämte, föreskrivas, att rättighet
till stenavverkning, som förvärvats i enlighet med vad här ovan
stadgats, ej må utan kuratorernas medgivande av rättighetens innehavare
överlåtas å annan, samt att stenavverkningen ej heller må bedrivas av
annan än den, som därtill erhållit kuratorernas tillstånd, eller hos
honom anställda arbetare.

Stipendieutdelning.

§ 20.

Av stipendieinrättningens medel skola varje år utdelas stipendier till

a) lärjungar i gymnasierna vid de allmänna läroverken inom Göteborgs och
Bohus län ("läroverksstipendier");

b) studerande vid universitet och högskolor inom riket samt vid Chalmers
tekniska institut ("universitets- och högskolestipendier"); samt

c) framstående vetenskapsidkare för resor ("resestipendier").

Antalet stipendier av varje slag ävensom stipendiernas storlek bestämmas
i den för stipendieinrättningen gällande staten.

§ 21.

Läroverkstipendierna äro av tre slag, nämligen: "bohuslänska
stipendier", "stiftsstipendier" och "tillfälliga belöningar".

De bohuslänska stipendierna tilldelas bohuslänningar, som genomgå
lärokurs vid något av de inom Göteborgs och Bohus län befintliga
allmänna läroverkens gymnasier. Såsom bohuslänning anses den, som är
född i Bohus län eller af föräldrar, som där äro boende och
mantalsskrivna å den tid, då han första gången inträder såsom lärjunge
vid allmänt läroverk inom Göteborgs stift.

Företrädesrätt till erhållande av bohuslänskt stipendium tillkommer i
enlighet med föreskrifterna i Margareta Hvitfeldts testamente avkomling
i första led utav innehavare av prästerlig beställning inom Tjörns eller
Sotenäs härad.

Stiftsstipendierna tilldelas sådana lärjungar i gymnasierna vid de
allmänna läroverken i Göteborgs stad, som icke äro bohuslänningar, och
fordras för erhållande av dylikt stipendium att vara född inom Göteborgs
stift eller av föräldrar, som där äro boende och mantalsskrivna å den
tid, då stipendiaten antages.

De tillfälliga belöningarna tilldelas lärjungar i gymnasierna vid de
allmänna läroverken inom Göteborgs stad såsom uppmuntran för utmärkt
flit och synnerligen goda kunskaper, och skall lärjunge för undfående av
dylikt stipendium vara född inom Göteborgs stift eller av föräldrar, som
där äro boende och mantalsskrivna å den tid, då stipendiaten antages.

Såsom allmän förutsättning för åtnjutande av bohuslänskt stipendium
eller stiftsstipendium gäller, att såväl lärjungen själv som ock den,
vilken gent emot honom har försörjningsplikt, äro mindre bemedlade samt
att lärjungen gjort sig känd för goda seder och ingiver goda
förhoppningar om framgång i studier.

Antalet stipendier, som må utdelas vid varje särskilt läroverk i
Göteborg stad, bestämmes av kuratorerna efter förslag av läroverkens
lärarkollegier för en tid av fem läsår i sänder. Härvid skall till grund
för beräkningen av antalet stipendier läggas medeltalet av i läroverkens
gymnasialavdelningar under nästförflutna femårsperiod närvarande, till
stipendium av ena eller andra slaget berättigade lärjungar. Vid
uträkning av antalet berättigade lärjungar tages icke hänsyn till annat
förhållande än vederbörandes födelseort, antingen Bohus län eller
Göteborgs stift i övrigt. Har vid något läroverk icke funnits gymnasium
inrättat under så lång tid som fem läsår före det, då fördelning av
stipendierna skall äga rum, skall för sådant gymnasium tagas i beräkning
medeltalet av i läroverkets gymnasialavdelningar under den gångna tiden
närvarande, till stipendium av varje särskilt slag berättigade
lärjungar. Därest under något läsår antalet stipendieberättigade
lärjungar vid något av läroverken skulle understiga men vid ett annat
läroverk överstiga det för vederbörande läroverk på sätt nyss sagts
bestämda antalet stipendier, må de vid det förra läroverket odisponerade
stipendierna utdelas till lärjungar vid det andra läroverket.

De för lärjungar vid gymnasierna avsedda stipendierna utdelas av
kuratorerna efter förslag av vederbörande lärarkollegium; ägande
kuratorerna meddela närmare föreskrifter angående de upplysningar
beträffande stipendiaternas ekonomiska och andra förhållanden, som vid
stipendieförslags upprättande anses böra lämnas, ävensom bestämma tid
och ordning för stipendiernas utbetalning.

Kuratorerna äga att, då skäl därtill föreligger, frånkänna stipendiat
honom tilldelat stipendium antingen helt och hållet eller till viss del.

§ 22.

Universitets- och högskolestipendium tilldelas manlig eller kvinnlig
studerande, som efter att hava genomgått i Göteborgs och Bohus län
förlagt gymnasium med dimissionsrätt fortsätter sina studier vid
universitet eller högskola inom riket eller vid Chalmers tekniska
institut.

För erhållande av sådant stipendium erfordras dessutom dels att vara
född inom Göteborgs stift eller av föräldrar, som där voro boende och
mantalsskrivna, då den studerande första gången inträdde såsom lärjunge
vid läroverk inom stiftet, dels ock att den studerande är mindre
bemedlad samt lämnar goda förhoppningar om framgång i vetenskapliga
studier.

Antalet stipendier, som må vid varje universitet eller högskola utdelas,
bestämmes av kuratorerna för en tid av fem läsår i sänder, därvid till
grund för beräkningen av antalet stipendier lägges medeltalet av under
nästförflutna femårsperiod närvarande, till stipendium av ifrågavarande
slag berättigade studerande. Vid uträkning av antalet berättigade tages
icke hänsyn till andra förhållanden än att vederbörande är född inom
Göteborgs stift och avlagt studentexamen vid läroverk inom Göteborgs och
Bohus län.

Nämnda stipendier utdelas av kuratorerna efter förslag, som avgives,

beträffande universitet av Göteborgs nations inspektor och
seniorskollegium,

beträffande Göteborgs högskola av studentkårens inspektor och dess
direktion,

beträffande Stockholms högskola av studentföreningens inspektor och
samma förenings styrelse förstärkt med sex till myndig ålder komna
föreningsmedlemmar, av vilka föreningens naturvetenskapliga och
humanistiska avdelningar ävensom juridiska föreningen var inom sig utse
två, samt

beträffande övriga högskolor samt Chalmers tekniska institut av
vederbörande lärarråd.

Kuratorerna äga meddela närmare föreskrifter angående tid och ordning
för sökandet av dylikt stipendium.

§ 23.

Resestipendium tilldelas framstående idkare av studier för resor i
vetenskapligt eller pedagogiskt ändamål. Till erhållande av dylikt
stipendium må dock ifrågakomma endast person, som genomgått lärokurs vid
gymnasium med dimissionsrätt i Göteborgs och Bohus län eller tjänstgör
såsom ordinarie lärare vid allmänt sådant gymnasium.

Resestipendium utdelas av kuratorerna efter hörande, där så prövas
erforderligt, av särskilda sakkunniga. Ansökan om resestipendium skall
till kuratorerna ingivas eller med allmänna posten till dem insändas. I
december månad varje år låta kuratorerna införa i Post- och inrikes
tidningar tillkännagivande om tid och sätt för sökande av resestipendium
samt om de särskilda villkor, som för dylikt stipendiums erhållande äro
stadgade.

Överskottsfonden.

§ 24.

Vad av stipendieinrättningens inkomster återstår, sedan
förvaltningskostnaderna och de från inrättningen utgående årliga
anslagen blivit bestridda samt i den för inrättningen gällande staten
bestämd avsättning till fondens förökande skett och den i §§ 20-23
bestämda stipendieutdelningen ägt rum, skall avsättas till en särskild
fond, benämnd "överskottsfonden".

Av sagda fond äga kuratorerna utdela understöd eller bidrag för
bedrivande av vetenskapliga eller pedagogiska studier, utgivande av
vetenskapliga eller pedagogiska arbeten, meddelande av undervisning
eller annan vetenskaplig eller pedagogisk verksamhet eller annat med
syftet i Margareta Hvitfeldts testamente överensstämmande ändamål,
företrädesvis sådant, som är ägnat att främja och lända till gagn för de
allmänna läroverken inom Göteborgs och Bohus län ävensom för anskaffande
av för undervisningen inom nämnda läroverk nyttiga hjälpmedel, för vilka
kostnaderna icke bestridas av allmänna medel, dock att, om kuratorerna
skulle anse, att för visst ändamål bör av fonden tagas i anspråk högre
belopp än 10,000 kronor, frågan skall underställas Kungl. Maj:ts
prövning.

Underhåll av Hvitfeldtska gravkoret.

§ 25.

Av de medel, som influtit vid försäljning av det genom Margareta
Hvitfeldts testamente donerade hemmanet Övre Bråland, vilket anslagits
till underhåll av dels Hvitfeldtska gravkoret i Valla församlings kyrka,
dels ock eventuellt nämnda kyrka, skall avsättas ett belopp, motsvarande
lösesumman för av hemmanet förut utgående grundlega och
arbetsbefrielseavgift.

Ur denna fond skola bestridas kostnader för vård och underhåll av
förenämnda gravkor; och åligger det kuratorerna tillse, att gravkoret
och däri befintliga kistor städse vidmakthållas i fullt värdigt skick.

I den mån sådant kan ske utan att framtida vård och underhåll av
gravkoret äventyras, må fondens medel efter kuratorernas bestämmande
tagas i anspråk jämväl för något kyrkans behov.

Penningförvaltningen.

§ 26.

Stipendieinrättningens kontanta tillgångar skola, i den mån de icke
erfordras till bestridande av förestående utgifter, göras fruktbärande
genom placering i svenska statens eller Sveriges allmänna hypoteksbanks
obligationer, med rätt dock för kuratorerna, att, där de alla äro därom
ense, i stället inköpa andra svenska obligationer, som allmänt anses
vara av fullgod beskaffenhet, eller ock utlämna lån vare sig till
svenska kommuner eller municipalsamhällen, därest Kungl. Maj:ts
tillstånd till ifrågavarande lån erhållits, eller mot hypotek av sådana
obligationer, som förut nämnts, eller mot sådan inteckning i fastighet
här i landet, som prövas innebära fullgod säkerhet.

Kuratorerna må även, där de alla äro därom ense, besluta om inköp av
fast egendom, vare sig skogsfastighet på landet eller hyresfastighet i
stad, som med hänsyn till beskaffenhet, läge och hyres- eller
arrendeavkastning kan anses innebära betryggande placering. Dock må för
sådana inköp användas högst belopp, sammanlagt motsvarande en fjärdedel
av inrättningens eget kapital. Om och i den mån särskilda
förvaltningsföreskrifter erfordras i anledning av dylikt köp, meddelas
sådana av Kungl. Maj:t efter förslag av kuratorerna, vilka om verkställt
köp skola göra anmälan hos Kungl. Maj:t.

Härutöver må kuratorerna, där de alla äro därom ense, för belopp,
likaledes motsvarande sammanlagt högst en fjärdedel av inrättningens
eget kapital, inköpa aktier i sådana svenska industriföretag, som med
avseende å naturatillgångar och övriga ekonomiska förhållanden befinnas
lämpliga för anbringande av stipendieinrättningens medel, ävensom i
sådana svenska företag i övrigt, vilkas tillgångar till övervägande del
bestå av aktier i industriella företag av angivna slag eller av
fastigheter, som ovan sägs, aktier, utgivna av svenska banker, samt
förlagsbevis, utgivna av svenska banker, eller av sådana industriella
företag, som ovan sägs.

Alla anvisningar å stipendieinrättningens bankräkningar skola
undertecknas av den utav kuratorerna, som därtill av styrelsen utsetts,
samt kontrasigneras av stipendieinrättningens kassör.

§ 27.

Stipendieinrättningens samtliga värde- och säkerhetshandlingar skola, om
och i den mån icke mera betryggande åtgärd vidtages, förvaras inom
brandfritt kassavalv under två olika lås. Av nycklarna till dessa lås
innehaves den ena av den kurator, styrelsen därtill utser, och den andra
av stipendieinrättningens kassör.

Om varje inläggning eller uttagning av värde- eller säkerhetshandlingar
skall anteckning omedelbart verkställas i en bland värde- och
säkerhetshandlingarna förvarad liggare, och anteckningens riktighet
bestyrkas av dem, som innehava förenämnda nycklar.

För underlättande av översikten, huru inrättningens kontanta tillgångar
äro placerade, skola kuratorerna låta föra särskild bok över de i första
stycket avsedda handlingarna.

§ 28.

Så ofta nödigt prövas och minst en gång under varje år föranstaltar
styrelsen genom en av kuratorerna och stipendieinrättningens sekreterare
och ombudsman jämte en av kuratorerna därtill utsedd person om
inventering av samtliga stipendieinrättningen tillhöriga värde- och
säkerhetshandlingar.

§ 29.

Med undantag av utgifter, som äro att hänföra till
förvaltningskostnader, äga kuratorerna icke besluta om någon ny utgift
utan efter anmälan hos Kungl. Maj:t och erhållet tillstånd.

Räkenskaperna.

§ 30.

Kuratorerna bestämma det sätt, varpå stipendieinrättningens böcker och
räkenskaper skola föras.

Före den 1 maj varje år skall till kammarrätten insändas ett verificerat
exemplar av räkenskaperna jämte inventeringsinstrument, upptagande
stipendieinrättningens samtliga värdehandlingar vid räkenskapsårets
slut.

Tjänstepersonalen.

§ 31.

Hos stipendieinrättningen skola vara anställda en sekreterare och
ombudsman, en kassör och bokförare samt en vaktmästare.

Tjänstemännens åligganden och göromålens fördelning dem emellan
bestämmas genom av kuratorerna utfärdade instruktioner.

De avlöningsförmåner, som må tillkomma tjänstepersonalen, bestämmas av
Kungl. Maj:t efter förslag av kuratorerna.

Övergångsstadganden.

§ 32.

Beträffande med åborätt upplåtna fastigheter skola i tillämpliga delar
gälla bestämmelserna i §§ 8-13, 15-20, § 24 mom. 2 och 3 samt § 26 mom.
3 av instruktionen för stipendieinrättningens förvaltning den 2 juni
1876 (Bih. n:r 27) med däri genom Kungl. Maj:ts skrivelse till
kuratorerna den 29 november 1895 (Bih. n:r 89) och kungörelse den 20
oktober 1899 (Bih. n:r 78) föreskrivna ändringar samt med den
inskränkning, som föranledes av kungörelsen den 14 februari 1908 (Bih.
n:r 15) angående ändring av nyssnämnda instruktion.

§ 33.

Denna instruktion länder till efterrättelse från och med den 1 januari
1919, vid vilken tid ej mindre instruktionen för stipendieinrättningens
förvaltning den 2 juni 1876 med det i § 32 här ovan angivna undantag än
även vad i särskilda kungl. kungörelser, brev eller resolutioner finnes
stridande mot bestämmelserna i den nya instruktionen upphöra att gälla.

Det alla, som vederbör, hava sig hörsamligen att efterrätta. Till
yttermera visso hava Vi detta med egen hand underskrivit och med Vårt
kungl. sigill bekräfta låtit. Stockholms slott den 31 december 1918.