Högskolelag (1977:218)

Uppgifter för högskolan

1 § Inom högskolan skall bedrivas utbildning, forskning och
utvecklingsarbete.

2 § Utbildningen inom högskolan skall bygga på vetenskaplig grund.

Utbildningen skall anordnas så att de studerande förvärvar kunskaper och
färdigheter samt utvecklar sin förmåga att kritiskt bedöma företeelser
av skilda slag. Utbildningen skall främja att de studerande förbereder
sig för skilda yrken eller vidareutvecklar sig inom yrken som de redan
utövar. Inom utbildningen skall kunskaper och färdigheter som har
vunnits inom arbets- och samhällslivet i övrigt tas tillvara.

All utbildning skall främja de studerandes personliga utveckling.

Som ett allmänt mål för utbildningen gäller att den skall främja
förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden.

3 § Forskningen inom högskolan skall syfta till att vinna ytterligare
kunskaper och till att finna vetenskaplig grund för utbildning och annan
verksamhet.

4 § Utvecklingsarbetet inom högskolan skall syfta till att främja
utvecklingen inom sådana områden, av konstnärlig eller annan karaktär,
som berörs av utbildningen och forskningen.

5 § Verksamheten inom högskolan skall anordnas så att samband mellan
utbildningen, forskningen och utvecklingsarbetet främjas.

6 § Till verksamheten inom högskolan skall höra att sprida kännedom om
forskning och utvecklingsarbete. Kännedom skall också spridas om vilka
erfarenheter och kunskaper som har vunnits och om hur dessa erfarenheter
och kunskaper skall kunna tillämpas.

Allmänna föreskrifter om verksamheten inom högskolan

7 § Utbildningen inom högskolan skall planeras med hänsyn till
samhällets behov av utbildade och individernas behov och önskemål. Samma
hänsyn skall tagas när resurserna för utbildning fördelas inom
högskolan.

När utbildningen planeras skall åtgärder vidtagas som främjar att
utbildningen kan ingå i en växling mellan studier och yrkesverksamhet
(återkommande utbildning).

8 § Utbildningen inom högskolan skall omfatta grundläggande
högskoleutbildning och forskarutbildning.

Inom högskolan kan även meddelas annan utbildning än grundläggande
högskoleutbildning och forskarutbildning. Föreskrifter om sådan annan
utbildning meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser.

9 § Grundläggande högskoleutbildning skall bygga på att de studerande
har gått igenom en linje i gymnasieskolan som omfattar minst två läsår
eller att de har motsvarande utbildning eller erfarenhet. Regeringen
eller myndighet som regeringen utser kan för viss grundläggande
högskoleutbildning föreskriva annat.

Forskarutbildning skall bygga på att de studerande har gått igenom
grundläggande högskoleutbildning eller att de har annan därmed jämförlig
utbildning eller erfarenhet.

9 a § Riksdagen kan bestämma att till viss grundläggande
högskoleutbildning får antas sökande endast under förutsättning av att
de ej har uppnått viss levnadsålder när utbildningen börjar. Förordning
(1982:389).

10 § Den som uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor har rätt att bli
antagen som studerande till utbildning inom högskolan, om ej annat
följer av beslut eller föreskrift som avses i 11, 12 eller 13 §.

Regeringen får meddela föreskrifter om tillfällig avstängning av
studerande som har antagits till utbildning inom högskolan. Förordning
(1982:389).

10 a § Regeringen får i fråga om studerande i högskoleutbildning meddela
föreskrifter om hinder tills vidare att genomgå utbildning inom
högskolan (avskiljande).

Avskiljande skall få förekomma när en studerande lider av psykisk
störning, missbrukar alkohol eller narkotika eller har gjort sig skyldig
till allvarlig brottslighet och det därför bedöms föreligga en påtaglig
risk för att han kan komma att skada annan person eller värdefull
egendom under utbildningen. Ett beslut om avskiljande skall kunna
omprövas efter två år.

En för högskolan gemensam nämnd skall pröva frågor om avskiljande. Dess
ordförande skall vara lagfaren och erfaren i domarvärv. Nämndens beslut
skall kunna överklagas hos kammarrätt. Lag (1991:1962).

11 § Riksdagen kan bestämma hur många studerande som högst får antagas
till viss utbildning inom högskolan.

I fråga om annan utbildning än den som omfattas av riksdagens beslut
enligt första stycket kan antalet studerande begränsas, om tillgängliga
resurser ej räcker. Föreskrifter om sådan begränsning meddelas av
regeringen eller myndighet som regeringen utser. Lag (1979:446).

12 § Utlänning som ej är bosatt i landet eller som har bosatt sig här i
huvudsakligt syfte att få utbildning får antagas som studerande till
utbildning inom högskolan enligt föreskrifter som meddelas av regeringen
eller myndighet som regeringen utser.

13 § Finns ej plats för alla sökande i fall som avses i 11 eller 12 §§
bestämmes företrädet mellan sökandena enligt föreskrifter som meddelas
av regeringen eller myndighet som regeringen utser.

Regeringen eller myndighet som regeringen utser får vidare meddela
särskilda föreskrifter om företräde för vissa sökande att antas till
utbildning, som främst är avsedd för fortbildning eller
vidareutbildning. Lag (1981:652).

14 § Som allmänna principer för forskningen inom högskolan skall gälla
att forskningsproblem får fritt väljas och formuleras, att
forskningsmetoder får fritt utvecklas samt att forskningsresultat får
fritt publiceras.

15 § Huvudmän för högskolan är staten samt, efter medgivande av
regeringen eller myndighet som regeringen utser, kommun och
landsting. Sådant medgivande får avse endast grundläggande
högskoleutbildning. Lag (1991:1683).

Högskolans organisation

16 § Verksamheten inom högskolan skall ledas av lokala styrelser och de
övriga organ som föreskrivs antingen i denna lag eller av regeringen.
Lag (1984:13).

17 § Vid statlig enhet inom högskolan (högskoleenhet) skall finnas en
styrelse och ett rektorsämbete. Styrelsen skall ha inseende över
högskoleenhetens alla angelägenheter och svara för att enhetens
uppgifter fullgöres. Rektorsämbetet skall under styrelsen fortlöpande ha
det närmaste inseendet över allt som rör högskoleenheten.

Regeringen får föreskriva att rektorsämbetet i stället för styrelsen
skall svara får sådana tillsättningar av lärartjänster och andra
tjänster för undervisning och forskning som det ankommer på
högskoleenheten att besluta om. Lag (1987:992).

18 § I styrelsen för en högskoleenhet skall ingå

1. sex företrädare för allmänna intressen,

2. högskoleenhetens rektor och

3. två företrädare för verksamheten inom styrelsens verksamhetsområde.

Två företrädare för de studerande inom styrelsens verksamhetsområde har
rätt att ingå i styrelsen.

Regeringen får föreskriva att i styrelsen för en högskoleenhet skall
ingå ytterligare företrädare för allmänna intressen samt för
verksamheten inom styrelsens verksamhetsområde. Den får även föreskriva
att ytterligare företrädare för de studerande inom styrelsens
verksamhetsområde skall ha rätt att ingå i styrelsen. Företrädarna för
allmänna intressen skall även i dessa fall vara i majoritet i styrelsen.

Företrädare för de anställda har närvaro- och yttranderätt vid
styrelsens sammanträden.

Regeringen får föreskriva att styrelsen för en högskoleenhet för
konstnärlig utbildning skall ha annan sammansättning än som anges i
första till tredje styckena.

Föreskrifter om sammansättningen av styrelsen för Sveriges
lantbruksuniversitet meddelas av regeringen. Lag (1987:992).

19 § En kommun som bedriver grundläggande högskoleutbildning skall som
styrelse för utbildningen ha en eller flera nämnder. För en sådan nämnd
gäller vad som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900).

Styrelsen skall ha inseende över alla angelägenheter som avser
utbildningen och svara för att utbildningsuppgifterna fullgörs, i den
mån detta inte tillkommer någon annan enligt denna lag eller enligt
föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som
regeringen utser. Lag (1991:1683).

20 § Ett landsting som bedriver grundläggande högskoleutbildning skall
som styrelse för utbildningen ha en eller flera nämnder. För en sådan
nämnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen
(1991:900).

Styrelsen skall ha inseende över alla angelägenheter som avser
utbildningen och svara för att utbildningsuppgifterna fullgörs, i den
mån detta inte tillkommer någon annan enligt denna lag eller enligt
föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som
regeringen utser. Lag (1991:1683).

21 § För den grundläggande högskoleutbildningen skall finnas
linjenämnder, om ej annat följer av 24 a § eller föreskrifter som
regeringen meddelar.

Linjenämnds verksamhetsområde skall avse grundläggande
högskoleutbildning vid en högskoleenhet eller en kommunal eller
landstingskommunal läroanstalt. Om det är lämpligt kan linjenämnds
verksamhetsområde omfatta grundläggande högskoleutbildning vid mer än en
högskoleenhet eller vid en högskoleenhet och en kommunal eller
landstingskommunal läroanstalt.

Linjenämnd skall inom sitt verksamhetsområde planera utbildningen och
handlägga övriga frågor om vad utbildningen skall innehålla och om hur
utbildningen skall organiseras. Lag (1984:13).

22 § I linjenämnd skall ingå företrädare för verksamheten inom nämndens
verksamhetsområde. I linjenämnd skall också ingå företrädare för
yrkeslivet, om ej särskilda skäl föranleder annat. Företrädare för de
anställda och de studerande inom nämndens verksamhetsområde har rätt att
ingå i nämnden.

Avser linjenämnds verksamhetsområde grundläggande högskoleutbildning som
anordnas av kommun eller landsting, får styrelsen för denna utbildning
utse en ledamot i linjenämnden utöver de ledamöter som avses i första
stycket. Lag (1991:1683).

23 § För forskarutbildningen och forskningen vid högskolan inom
utbildningsdepartementets verksamhetsområde skall finnas
fakultetsnämnder och sektionsnämnder om ej annat följer av 24 a och 25
§§.

Fakultetsnämnds verksamhet skall avse ett särskilt vetenskapsområde
(fakultet) vid en eller flera högskoleenheter. Sektionsnämnds verksamhet
skall avse en del av en fakultet (sektion) vid en eller flera
högskoleenheter.

För två eller flera fakulteter får finnas en gemensam fakultetsnämnd.
För två eller flera sektioner får finnas en gemensam sektionsnämnd.

Fakultetsnämnd och sektionsnämnd skall inom sitt verksamhetsområde

1. planera forskarutbildningen,

2. handlägga övriga frågor om vad forskarutbildningen skall innehålla
och om hur forskarutbildningen skall organiseras samt

3. handlägga vissa frågor om planering av forskningen.

För sådan forskning och forskarutbildning som ej avser ett särskilt
vetenskapsområde får finnas andra organ än fakultetsnämnder och
sektionsnämnder. Föreskrifter om dessa andra organ meddelas av
regeringen eller myndighet som regeringen utser. Lag (1987:992).

24 § I fakultetsnämnd och sektionsnämnd skall ingå företrädare för
verksamheten inom nämndens verksamhetsområde. Företrädare för de
anställda och de studerande inom fakutetsnämnds och sektionsnämnds
verksamhetsområde har rätt att ingå i nämnden.

I fakultetsnämnd och sektionsnämnd kan ingå företrädare för

1. sådant forsknings- och utvecklingsarbete utanför högskolan som har
anknytning till nämndens verksamhetsområde,

2. sådan grundläggande högskoleutbildning som saknar representation i
fakultetskollegiet,

3. allmänna intressen. Lag (1979:446).

24 a § Uppgifter som ankommer på linjenämnd och på fakultets- eller
sektionsnämnd får i stället fullgöras av en utbildnings- och
forskningsnämnd. Lag (1984:13).

24 b § I utbildnings- och forskningsnämnden skall ingå företrädare för
verksamheten inom nämndens verksamhetsområde. I nämnden skall också ingå
företrädare för yrkeslivet, om inte särskilda skäl föranleder annat.
Företrädare för de anställda och de studerande har rätt att ingå i
nämnden.

I utbildnings- och forskningsnämnden kan ingå företrädare för

1. sådant forsknings- och utvecklingsarbete utanför högskolan som har
anknytning till nämndens verksamhetsområde,

2. allmänna intressen. Lag (1984:13).

25 § För forskningen och forskarutbildningen vid högskoleenheten inom
jordbruksdepartementets verksamhetsområde får finnas andra organ än
fakultetsnämnder och sektionsnämnder. Föreskrifter om dessa andra organ
meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser.

26 § Vid högskoleenhet skall utbildningen, forskningen och
utvecklingsarbetet bedrivas inom institutioner eller andra
arbetsenheter.

Institution eller arbetsenhet skall ledas av en styrelse, om ej annat
följer av föreskrifter som regeringen meddelar.

Företrädare för de anställda och de studerande inom institution eller
arbetsenhet har rätt att ingå i styrelsen för institutionen respektive
arbetsenheten.

27 § har upphävts genom lag (1992:264).

28 § har upphävts genom lag (1987:992).

29 § har upphävts genom lag (1987:992).

30 § har upphävts genom lag (1987:992).

31 § har upphävts genom lag (1987:992).

Särskilda föreskrifter

32 § har upphävts genom lag (1984:13).

Kommun kan i samråd med landstingskommunen besluta att
landstingskommunen skall fullgöra kommunens skyldighet enligt första
stycket.

Val av ledamöter eller suppleanter skall vara proportionellt, om det
begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal vilket erhålls
om samtliga väljandes antal delas med det antal personer som valet
avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal skall den avrundas till
närmast högre hela tal. Om förfarandet vid sådant proportionellt val
finns bestämmelser i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val
inom landsting, kommunfullmäktige m.m.

Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall vid valet även den
ordning bestämmas i vilken de skall kallas till tjänstgöring.

I fråga om styrelsen för högskoleenheten inom jordbruksdepartementets
verksamhetsområde gäller föreskrifter som regeringen meddelar i stället
för första-fjärde styckena i denna paragraf. Lag (1981:1117).

33 § Sådan ledamot i lokalt organ enligt denna lag som skall företräda
de studerande eller de anställda utses och entledigas enligt
föreskrifter i lag eller i annan författning. Detsamma gäller i fråga om
lokalt organ som inrättats enligt föreskrift av regeringen.

I sådan annan författning som avses i första stycket får överlämnas åt
enskild individ och sammanslutning att utse ledamot.

34 § Till grundläggande högskoleutbildning som anordnas av kommun eller
landsting antages sökande utan avseende på folkbokföringsort.

Har kommun tagit emot studerande som ej är folkbokförd inom kommunen,
har kommunen rätt till ersättning för utbildningen. Ersättningen skall
utges av den kommun där den studerande är folkbokförd. Ersättningen
skall utgå med det belopp som föreskrives av regeringen eller myndighet
som regeringen utser, om kommunerna ej kommer överens om annat.

Andra stycket äger motsvarande tillämpning på grundläggande
högskoleutbildning som anordnas av landstinget. Lag (1991:1683).

34 a § Har en högskoleenhet tagit emot en studerande till sådan
högskoleutbildning som även anordnas av landstinget har staten rätt till
ersättning för utbildningen.

Ersättningen skall betalas av det landsting till vilken den kommun, där
den studerande är folkbokförd, hör. Tillhör kommunen inte någon
landsting skall ersättningen betalas av kommunen. Ersättningens storlek
bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen utser. Lag
(1991:1683).

35 § Regeringen får överlämna till organ som Landstingsförbundet utser
att antaga studerande i grundläggande högskoleutbildning som anordnas av
staten, kommun eller landsting. Lag (1991:1683).

36 § Regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om organisationen av
kommuns och landstingets högskoleutbildning samt om kommuns och
landstingskommuns befattning i övrigt med sådan utbildning.

Regeringen får överlåta åt förvaltningsmyndighet att meddela
föreskrifter som avses i första stycket. Lag (1991:1683).

36 a § Regeringen får meddela föreskrifter om skyldighet för studerande
som går igenom utbildning inom högskolan att tillhöra särskilda
studerandesammanslutningar. Lag (1983:15).

36 b § En lärare vid högskoleenhet, i vars tjänst kan ingå forskning,
får vid sidan av sin tjänst inneha anställning eller uppdrag eller utöva
verksamhet som avser forskning eller utvecklingsarbete inom tjänstens
ämnesområde, om han inte därigenom skadar allmänhetens förtroende för
högskoleenheten. Sådan bisyssla skall hållas klart åtskild från lärarens
tjänsteutövning.

I fråga om bisysslor i övrigt finns bestämmelser i lagen (1976:600) om
offentlig anställning. Lag (1985:969).

36 c § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om att en tjänst som lärare vid högskoleenhet skall
vara förenad med tjänst för specialistutbildad läkare eller annan tjänst
än läkartjänst vid sjukvårdsenhet som är upplåten för medicinsk
utbildning och forskning. Till en förenad tjänst får utses endast den
som är behörig till båda tjänsterna.

De tjänster som skall förenas med en lärartjänst tillsätts i den ordning
som gäller för lärartjänsten.

Innan en lärartjänst som är förenad med tjänst vid en sjukvårdsenhet
tillsätts skall hälso- och sjukvårdsnämnden beredas tillfälle att yttra
sig i ärendet. Lag (1990:640).

37 § Inom högskolan får anordnas försöksverksamhet. Föreskrifter om
försöksverksamhet meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen
utser. I sådan föreskrift får göras undantag från föreskrift i denna
lag.

38 § Regeringen eller myndighet som regeringen utser meddelar
ytterligare föreskrifter i ämne som behandlas i denna lag.