Lag (1911:55) om ekonomiska föreningar 

Inledande bestämmelser

1 § Förening med ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska
intressen genom att anskaffa lifsmedel eller andra förnödenheter
medlemmarna eller
afsätta alster af medlemmarnas verksamhet eller
bereda bostäder åt medlemmarna eller
anskaffa lån åt medlemmarna eller
idka annan ekonomisk verksamhet
må kunna i enlighet med hvad i denna lag sägs varda registrerad
såsom ekonomisk förening.

Hvad nu är stadgadt skall ock gälla om förening, som genom
idkande af handel eller annan verksamhet, hvarmed följer skyldighet
att föra handelsböcker, vill vinna annat ändamål än främjande af
medlemmarnas ekonomiska intressen.

2 § Ekonomisk förening, som idkar handel eller annan verksamhet,
hvarmed följer skyldighet att föra handelsböcker, må allenast mot
kontant betalning försälja till andra än medlemmar i föreningen.
Hvad sålunda stadgats äge dock ej tillämpning i fråga om förening,
hvars försäljning till andra än medlemmarnas eller föreningens
verksamhet, och ej heller i fråga om förening, som har till ändamål
att inköpa och försälja varor, afsedda för landtbrukets behof.

3 § För ekonomisk förenings förbindelser häfte allenast dess tillgångar,
förfallna men ej guldna insatser och andra afgifter inräknade;
dock stånde medlemmarna öppet att därjämte, på sätt i denna lag sägs,
åtaga sig till viss belopp begränsad personlig ansvarighet för
föreningens förbindelser.

4 § Innan ekonomisk förening blifvit registerad, kan den ej förvärfa
rättigheter eller ikläda sig skyldighet, ej heller inför domstol
eller annan myndighet söka, kära eller svara.

Handla ledamöter af föreningens styrelse eller medlemmar i föreningen
eller andra å föreningens vägnar, innan den blifvit registrerad,
svare de, som i åtgärden eller beslut därom deltagit, för uppkommande
förbindelser såsom för annan sin gäld, en för alla och alla för en.

Om registrerade föreningar

Om förenings bildande

5 § Ekonomisk förening skall för att kunna vinna registrering bestå
af minst fem medlemmar samt i enlighet med denna lag hafva antagit
stadgar och utsett styrelse.

Ej må den omständigheten, att föreningens medlemmar, uteslutande eller
till en del, utgöras af bolag, föreningar, kommuner eller andra
samfälligheter eller stiftelser vara hinder mot föreningens
registrering.

6 § Ansökning om föreningens registrering skall göras av dess
styrelse.

I sådan ansökning skola uppgivas

dels styrelseledamöternas samt, där suppleanter i styrelsen utsetts,
deras fullständiga namn ävensom nationalitet och hemvist,

dels ock, där befogenhet att teckna föreningens firma ej skall
utövas allenast av styrelsen, vilken eller vilka, var för sig eller
gemensamt, sådan befogenhet tillkommer.

Skall annan än styrelseledamot eller suppleant äga nämnda befogenhet,
varde uppgift lämnad jämväl å hans fullständiga namn ävensom
nationalitet och hemvist.

Vid ansökningen skola fogas

1) två av notarius publicus eller med styrelseledamöternas egenhändiga,
bevittnade namnunderskrifter styrkta exemplar av föreningens
stadgar ävensom, där ej vad i 65 § 1 mom. är stadgat äger tillämpning,
en med styrelseledamöternas egenhändiga, bevittnade namnunderskrifter
försedd försäkran, att medlemmarnas antal uppgår till minst fem;

2) på enahanda sätt, som under 1) sägs, till riktigheten styrkt
avskrift av protokoll vid sammanträde med föreningens medlemmar,
utvisande, att stadgarna blivit antagna, ävensom av dylikt protokoll
eller annan handling, varav framgår, att styrelse blivit utsedd.
Lag (1916:161).

7 § Föreningens stadgar skola angifva

1) föreningens firma;

2) föremålet för föreningens verksamhet;

3) den ort inom riket, där föreningens styrelse skall hafva sitt
säte;

4) den insats, med hvilken hvarje medlem skall deltaga i föreningen,
huru insatserna skola göras, samt huruvida medlem må deltaga i
föreningen med högre belopp än enkel insats;

5 ) där andra afgifter till föreningen, vare sig regelbundna eller
på särskildt beslut om uttaxering beroende, skola förekomma,
afgifternas belopp eller det högsta belopp, hvartill de må bestämmas;

6) där ej för föreningens förbindelser skola häfta allenast dess
tillgångar, det belopp, intill hvilket medlemmarna åtaga sig
personlig ansvarighet för föreningens förbindelser;

7) huru stor del af föreningens årsvinst, som minst skall afsättas
till reservfond, och, i händelse reservfonden skall vara till
beloppet begränsad, till hvilket belopp densamma skall uppgå för
att afsättning af årsvinst ej skall behöfva äga rum;

8) antalet af styrelsens ledamöter och tiden för deras befattningar;

9) huru revision af styrelsens förvaltning skall ske;

10) huruvida räkenskapsafslutning skall ske för år eller oftare
samt tiden därför;

11) huru ofta ordinarie sammanträde skall hållas;

12) det sätt, hvarpå kallelse till sammanträde skall ske och andra
meddelanden bringas till medlemmarnas kännedom, efvensom den tid före
sammanträde, då föreskrifna kallelseåtgäder senast skola vara
vidtagna.

8 §  Ekonomisk förenings firma skall innehålla ordet >>förening>>
samt, där medlemmarna ej åtaga sig personlig ansvarighet, orden
>>utan personslig ansvarighet>> eller förkortning af dessa ord
(>>u.p.a.>> eller dylikt), och, där medlemmarna åtaga sig till
visst belopp begränsad personlig ansvarighet, orden >>med
begränsad personlig ansvarighet>> eller förkortning af dessa ord
(m.b.p.a>> eller dylikt).

I firma må ej ordet >>bolag>> eller eljest något, som betecknar
ett bolagsförhållande, intagas på sådant sätt, att däraf kan
föranledas det misstag, att firman innehafves af ett bolag.

Firman skall tydligt skilja sig från andra, hos samma myndighet
förut i laga ordning registerade, ännu bestående föreningsfirmor,

Angående förbud för förening att i sin firma använda ordet bank
är särskildt stadgadt.

Om medlemsförteckning

9 § Öfver ekonomisk förenings medlemmar skall genom styrelsens
försorg hållas förteckning. Denna skall innehålla, förutom hvarje
medlems fullständiga namn och hemvist, uppgift å det antal
insatser, med hvilka hvarje medlem deltager i föreningen.

Styrelsen åligger att hålla medlemsförteckningen tillgänglig för
enhvar, som vill taga kännedom om densamma.

Om föreningsmedlems intagande och afgång

10 § Ekonomisk förening må när som helst antaga nya medlemmar,
och ankomme på styrelsen att pröfva fråga om medlems antagande.
Är i stadgarna annorlunda bestämdt, lände det till efterrättelse.

Ej må någon antagas till medlem annorledes än efter egenhändigt
undertecknad ansökning.

11 § Medlem äge att, efter egenhändigt underskrifven uppsägning,
utträda ur föreningen; dock må i stadgarna föreskrifvas, att
namnunderskriften å uppsägningen skall vara bevittnad, så ock att
uppsägning ej får ske förrän efter viss tid, högst två år,
från inträdet i föreningen. Med Konungens begifvande kan sagda
tid utsträckas till högst fem år.

12 § Medlem må på grund, som kan vara bestämd i stadgarna,
uteslutas ur föreningen.

Om uteslutning av medlem i visst särskilt fall stadgas i 65 §
2 mom. Lag (1918:326).

13 § Afliden medlems make eller arfvinge vare berättigad att i
den aflidnes ställe inträda såsom medlem i föreningen, där ej
annorlunda finnes bestämdt i stadgarna.

14 § Afgång ur föreningen skall anses äga rum vid den tid för
räkenskapsafslutning, som infaller näst efter en måndad eller
efter den i stadgarna bestämda längre tid, högst sex månader,
sedan medlemmen uppsagt sig till utträde eller uteslutits,
eller annan omständighet, som föranledt afgången, inträffat.

15 § Då medlem afgått, äge han eller hans rättsinnehafvare utgå
ej mindre, sex månader från afgången, den inbetalda insatsen,
i den mån föreningens behållna tillgångar, enligt den vid tiden
för afgången uppgjorda räkenskapsafslutning, därtill förslå
utan anlitande af reservfond eller förnärmande af öfriga
medlemmars lika rätt, än ock, i samma ordning som öfriga
medlemmarna, hvdad på den afgångne belöper af beslutad vinstutdelning.
Träder föreningen i likvidation inom sex månader från det
medlem avgått, eller varder inom samma tid beslut om föreningens
försättande i konkurs meddelat, skall den avgångnes rätt
att utfå insats bedömas efter de i 59 och 60 §§ om skifte av
föreningens tillgångar givna föreskrifter.

Innehålla föreningens stadgar inskränkning i afgående medlems
rätt, hvarom nu är sagdt, lände den utom i fall hvarom i 44 § 2 mom.
stadgas, till efterrättelse. Lag (1921:240)

16 § Avträdes föreningens egendom till konkurs efter ansökning,
som gjorts inom ett år från det medlem avgick, vare den avgångne
pliktig, såvitt föreningens brogenärers rätt rör, att återbära
vad han utfått i sin insats. Lag (1921:240).

17 § Har någon genom annat fång än arf eller giftorätt förvärfvat
medlems andel i föreningen, och vill han ej inträda i föreningen,
eller vägras honom inträde, då han begär sådant, äge samma rätt
till uppsägning som medlem; och gälle, där uppsägning sker, om
hans rätt att utfå insats och vinst, så ock om hans skyldighet
att i visst fall återbära insatsen hvad i 15 och 16 §§ finnes
stadgadt angående afgången medlem.

Om vinstutdelning

18 § Ej må utdelning af ekonomisk förenings vinst göras i
vidsträcktare mån, än att återstående tillgångarna, enligt
föreningens behörigen granskade räktenskaper, öfverskjuta
skulderna med minst det belopp, som motsvarar insatserna, i den
mån de redan inbetalats eller äro till betalning förfallna, jämte
reservfond. Varder vinstutdelning beslutad och verkställd i strid
med hvad sålunda stadgats, eller med bestämmelse i föreningens
stadgar, vare de, som uppburit sådan utdelning, skyldige att
återbära densamma; och ansvare därjämte de, som deltagit i
beslutet, en för alla och alla för en, för den brist, som vid
återbäringen kan uppkomma.

19 § Föreningens vinstmedel eller öfriga tillgångar må ej användas
för ändamål, som uppenbarligen är för föreningens verksamhet
främmande; föreningssammanträde dock obetaget att till
allmännyttigt eller därmed jämförligt ändamål använda tillgång,
som i förhållande till föreningens ställning är af ringa
betydenhet.

Om styrelse och firmateckning

20 § För ekonomisk förening skall finnas en styrelse, bestående af
en eller flere ledamöter.

Styrelsen äge i enlighet med hvad i denna lag är stadgadt förvalta
föreningens angelägenheter. Den äge ock bemyndiga annan vare sig
inom eller utom styrelsen att teckna föreningens firma
(firmatecknare). Har i stadgarna eller af föreningssammanträde
gjorts inskränkning i styrelsens rätt att utse firmatecknare,
lände den till efterrättelse.

Styrelsen väljes å föreningssammanträde; dock må i stadgarna kunna
bestämmas, att styrelsen eller ledamot af densamma skall på
annat sätt utses.

Styrelseledamot skall vara medlem i föreningen; dock må, där bolag
eller annan samfällighet eller stiftelse är medlem i föreningen,
ledamot af den samfällighets eller stiftelses styrelse eller
delägare i samfälligheten vara  ledamot af föreningens styrelse.

Ledamot af styrelsen skall vara här i riket bosatt svensk medborgare,
där ej Konungen för viss förening medgifver undantag.

Styrelseledamot må ej utses för längre tid än tre år. Styrelseledamot
må, ändå  att den tid, för vilken han blivit utsedd, ej gått till ända,
skiljas från uppdraget genom beslut av den, som utsett honom.

Afgår af föreningen vald styrelseledamot, innan den tid, för hvilken
han blifvit vald, gått till ända, och finnes ej suppleant, åligger
det öfriga styrelseledamöter, såframt styrelsen ej är beslutför med
kvarstående ledamöter eller enligt stadgarna fulltalig styrelse
alltid skall förefinnas, att ofördröjligen föranstalta om val af ny
ledamot.

Sker ändring i styrelsens sammansättning eller i fråga om rätten att
teckna föreningens firma, skall styrelsens ordförande därom
ofördröjligen göra anmälan för registrering. Lag (1928:41).

21 § Styrelsen äfvensom firmatecknare äge att själfva eller genom
ombud ej mindre i förhållande till tredje man handla å föreningens
vägnar än äfven inför domstolar och andra myndigheter företräda
föreningen. Inskränkning i den befogenhet, som sålunda tillkommer
styrelsen eller firmatecknare, vare, i den mån ej annat följer af
hvad i denna lag stadgas, utan verkan mot tredje man, med mindre
han ägt eller bort äga kännedom om inskränkningen. Bestämmelse,
innefattande sådan inskränkning, må ej registreras.

Har i stadgarna eller af föreningssammanträde eller af styrelsen
blifvit bestämdt, att rätten till firmateckning må af firmatecknare
utöfvas allenast gemensamt med annan, lände det till efterrättelse.

22 § Styrelsen och firmatecknare skola i sin förvaltning af
föreningens angelägenheter ställa sig till efterrättelse i
stadgarna gifna föreskrifter, så ock de föreskrifter, som af
föreningssammanträde eller, såvidt rör firmatecknare, af
styrelsen meddelas, där de ej finnas strida mot denna lag eller
föreningens stadgar.

23 § Där ej annorlunda är bestämdt i stadgarna, vare styrelsen
beslutför, då mer än halfva antalet ledamöter äro närvarande, och
gälle såsom styrelsens beslut den mening, om hvilken de flesta
röstande förena sig, men vid lika röstetal den mening, som
biträdes af ordföranden vid sammanträdet. Till styrelsesammanträde
skola dock, såvidt ske kan, samtliga ledamöter kallas.

Ledamot af styrelsen äge ej deltaga i behanlding af fråga rörande
aftal mellan honom och föreningen. Ej heller må han deltaga i
behandling af fråga om aftal mellan föreningen och tredje man,
där han i frågan äger ett väsentligt intresse, som kan vara
stridande mot föreningens. Hvad sålunda är stadgadt äge motsvarande
tillämpning beträffande gåfva från föreningens sida, så ock
beträffande rättegång eller annan mot styrelseledamoten eller
tredje man.

24 § Den, som äger företräda föreningen, må ej föryttra dess fasta
egendom, utan så är att antingen föryttring av fast egendom enligt
stadgarna ingår i föremålet för röreningens verksamhet eller han
enligt stadgarna äger sådan befogenhet eller ock föreningen å
sammanträde därtill bemyndigat honom; ej heller må han med gäld
belasta föreningen tillhörig dylik egendom med mindre han enligt
stadgarna eller å föreningssammanträde erhållet bemyndigande äger
befogenhet därtill.

Å föreningssammanträde lämnat bemyndigande, varom nu är sagt, kan
begränsas att avse viss fast gendom och må icke i något fall gälla
utöver två år. Lag (1922:182).

25 § Skriftlig handling, som utfärdas för ekonimisk förening, bör
undertecknas med föreningens firma. Vid firmateckning skola de,
som teckna firman, äfven underskriva sina namn.

Har handlingen ej undertecknats med föreningens firma och framgår
ej af dess innehåll, att den utfärdats å föreningens vägnar, vare
de, som underskrifvit handlingen, ehvad densamma pröfvas vara för
föreningen bindande eller ej, ansvarige för hvad genom handlingen
må hafva slutits, en för alla och alla för en, såsom för egen
skuld. Samma lag vare, där i handling, som utfärdats för ekonomisk
förening utan personlig ansvarighet, föreningen betecknats på ett
sätt, som utmärker, att personlig ansvarighet förekommer.

26 § Angående befogenhet för styrelseledamot och firmatecknare att
för föreningen mottaga stämning är stadgadt i rättegångsbalken;
och skall hvad, i sådant afseende gäller äga tillämpning jämväl,
då annat meddelande skall delgifvas föreningen.

Vill styrelsen kära till föreningen, utlyse styrelsen
föreningssammanträde för val om bud att i den tvist föra föreningens
talan. Stämning skall anses delgiven, då den blivit föredragen å
sammanträdet. Lag (1942:264).

27 § Minst en månad eller den kortare tid, som må vara bestämd i
stadgarna, före det föreningssammanträde, där revisorernas
berättelse skall framläggas, aflämne styrelsen till revisorerna
en af styrelsens ledamöter underskrifven förvaltningsberättelse.

28 § Styrelseledamöter, som genom att öfverträda denna lag eller
föreningens stadgar eller eljest uppsåtligen eller af vårdslöshet
tillskynda föreningen skada, svare för skadan, en för alla och
alla för en.

Angående styrelseledamöters skadeståndsansvar gentemot tredje man
stadgas i 87 §.

29 § Hvad i denna lag finnes stadgadt om styrelseledamot äge
motsvarande tillämpning å suppleant i styrelsen.

Har suppleant utöfvat styrelseledamots befogenhet, vare den
omständighet, att förutsättningen för hans inträde i styrelsen
saknats, utan verkan mot enhvar, som ej visas hafva ägt kännedom
därom.

Bestämmelse rörande den förutsättning, under hvilken suppleant
äger utöfva styrelseledamots befogenhet, må ej registreras.

Om revision

30 § Styrelsens förvaltning och föreningens räkenskaper skola
granskas af en eller flere revisorer, utsedda å föreningssammanträde
eller på annat i stadgarna angifvet sätt.

Till revisor må ej utses den, som är i föreningens eller
styrelseledamots tjänst.

Den tid, för hvilken revisor å föreningssammanträde utses, må ej
utgå före nästa ordinarie sammanträde och ej omfatta längre tid än
två år. Revisor må, ändå att den tid, för hvilken han blifvit
utsedd, ej gått till ända, skiljas från uppdraget genom beslut
af den, som utsett honom.

Afgår af föreningen vald revisor, innan den tid, för hvilken han
blifvit vald, gått till ända, och finnes ej suppleant, åligger det
styrelsen att ofördröjligen föranstalta om val af ny revisor.

31 § Hos Konungens befallningshavande i länet må påkallas utseende
av en revisor att med övriga revisorer deltaga i dem åliggande
granskning av styrelsens förvaltning och föreningens räkenskapet
eller i granskning av vissa räkenskapet. Förslag härom skall
väckas å föreningssammanträde. Har förslaget å föreningssammanträde
antagits eller ock biträtts av minst en femtedel av samtliga
röstberättigade, åligger det styrelsen att inom en vecka hos
Konungens befallningshavande göra framställning om utseende av
revisor. Underlåter styrelsen det, stånde varje röstberättigad
fritt att göra dylik framställning.

Hvad i 30 § 2 mom. och 3 mom. 2 punkten är stadgadt gälle ock om
revisor, som utses af Konungens befallningshafvande; och vare sådan
revisor berättigad att af föreningen erhålla skäligt arfvode.
Lag (1942:264).

32 § Styrelsen skall bereda revisor tillfälle att när som helst
inventera föreningens kassa och öfriga tillgångar samt granska
föreningens alla böcker, räkenskaper och andra handlingar; och
må af revisor begärd upplysning angående förvaltningen ej
af styrelsen förvägras.

Vid fullgörande af sitt uppdrag hafva revisorerna att ställa
sig till efterrättelse de särskilda föreskrifter, som af
föreningen meddelas och ej afse inskränkning i deras i lag
stadgade befogenhet eller eljest strida mot lag eller författning
eller mot föreningens stadgar.

Revisorerna skola öfver granskningen afgifva en af dem underskrifven
berättelse, som, efter det styrelsen lämnats tillfälle att taga
del af densamma, framlägges å föreningssammanträde jämte styrelsens
förvaltningsberättelse.

Angående revisorers befogenhet att påfordra sammankallande af extra
föreningssammanträde stadgas i 37 §.

33 § Hafva revisorer i sin berättelse eller annan handling, som
framlägges å föreningssammanträde, mot bättre vetande lämnat
oriktig uppgift eller uppsåtligen underlåtit att göra anmärkning
mot dylik uppgift i handling, som af dem granskats, eller vid
fullgörandet af sitt uppdrag visat vårdslöshet, vare det, som
låtit sådant komma sig till last, föreningen ansvariga för all
däraf uppkommande skada, en för alla och alla för en.

Om föreningssammanträde

34 § Föreningsmedlems rätt att deltaga i handhafvandet af
föreningens angelägenheter utöfvas å föreningssammanträde.

Ej må någon själf eller genom ombud eller såsom ombud för annan
deltaga i behandling af fråga rörande aftal mellan honom och
föreningen. Ej heller må han deltaga i behandling af fråga om aftal
mellan föreningen och tredje man, där han i frågan äger ett
väsentligt intresse, som kan vara stridande mot föreningens. Hvad
sålunda stadgats äge motsvarande tillämpning beträffande gåfva
från föreningens sida, så ock beträffande rättegång eller annan
talan mot honom eller tredje man. Styrelseledamot må ej deltaga i
beslut om ansvarsfrihet för förvaltningsåtgärd, för hvilken han
är ansvarig, eller i val af revisor.

35 § Å föreningssammanträde må ärende, som ej blifvit i kallelsen
till sammanträde angifvet, ej till afgörande företagas, där det ej
enligt stadgarna skall förekomma i sammanträdet eller omedelbart
föranledes af ärende, som där skall afgöras; dock att ärende, som ej
afser ändring af stadgarna eller ny eller förhöjd afgifts
utkräfvande eller föreningens trädande i likvidation, jämväl må
till afgörande företagas, såframt tre fjärdedelar af de närvarande
därtill gifva sitt samtycke.

Hafva de ärenden, som skola företagas till behandling å
föreningssammanträde, blifvit medlemmarna särskildt meddelade på
sätt och å tid före sammanträde, som i stadgarna angivfas, vare
så gillt, som om ärendena varit upptagna å kallelsen till
sammanträdet.

Där för giltighet af beslut erfordras, att det fattas å två på
hvarandra följande föreningssammanträden, må kallelse till andra
sammanträdet ej ske, innan det första hållits.

Öfver beslut, som å föreningssammanträde eller annorledes af
föreningen fattas, skall genom styrelsens försorg föras protokoll.
Senast två veckor från beslutets dag skall protokollet vara
tillgängligt för föreningsmedlemmarna.

36 § Jämte hvad i 34, 35, 42, 43 §§ är stadgadt om utöfvande af
rösträtt och fattande af föreningsbeslut gälle, där ej annorlunda
finnes bestämdt i stadgarna:

att hvarje medlem äger deltaga i handhafvandet af föreningens
angelägenheter;

att hvarje medlem äger en röst;

att medlem är berättigad att öfverlåta sin rösträtt å annan medlem;

att ingen må på grund af fullmakt utöfva rösträtt för mer än en
medlem;

att såsom föreningens beslut gäller den mening, för hvilken de
flesta rösterna afgifvas; och

att, vid lika röstetal, val afgöres genom lottning, men i andra
frågor den mening gäller, som biträdes af ordföranden.

Bolag eller annan samfällighet eller stiftelse företrädes av den
som därtill bemyndigats, vare sig denne är medlem eller ej, dock att
samfällighets eller stiftelses rättighet att genom ombud utöva
rösträtt må i föreningens stadgar inskränkas till ombud, som är
medlem i föreningen eller enligt 20 § ändock kan utses till ledamot
av föreningens styrelse. Lag (1942:264).

37 § Styrelsen äge, när den finner lämpligt, kalla föreningens
medlemmar till extra föreningssammanträde.

Revisorerna må, om deras granskning föranleder därtill, skriftligen
med angifvande af skälet påfordra, att styrelsen skall utlysa
extra föreningssammanträde att hållas, så snart det med iakttagande
af föreskrifven kallelsetid kan ske. Efterkommer styrelsen ej inom
en vecka sådan påfordran, äge revisorerna själfva utlysa
föreningssammanträde. Äro ej samtliga revisorer ense om sammanträdes
utlysande gälle den mening, hvarom de flesta förena sig, eller
vid lika röstetal deras mening, som anse extra sammanträde ej böra
hållas.

Extra föreningssammanträde skall ock av styrelsen utlysas, då det
för uppgivet ändamål skriftligen påfordras av minst en tiondedel av
samtliga röstberättigade eller det mindre anta, som må vara bestämt
i stadgarna. Lag (1928:41).

38 §  Underlåter styrelsen att i föreskriven ordning kalla föreningens
medlemmar till ordinarie sammanträde, eller har styrelsen ej
senast två veckor efter påfordran, varom i 37 § 3 mom. är sagt,
utlyst sammanträde att hållas så snart det med iakttagande av
föreskriven kallelsetid kan ske, har magistrat eller landsfiskal
i orten att på anmälan av röstberättigad medlem ofördröjligen
utlysa sammanträde. Lag (1928:41).

39 § Å det föreningssammanträde, där revisorernas berättelse
framlägges, skall frågan om beviljande af ansvarsfrihet åt styrelsen
för den tid berättelsen omfattar företagas till afgörande.

Frågan om ansvarsfrihets beviljande må uppskjutas till afgörande
vid nytt sammanträde.

39 a § I stadgarna må bestämmas, att föreningssammanträdets
befogenhet, i vad rörer andra frågor än i 42 § 1 mom. avses, skall
helt eller delvis utövas av därtill utsedda föreningsmedlemmar.
Sammanträde, som hålles av sålunda utsedda, vare såsom
föreningssammanträde ansett; dock må rösträtt ej överlåtas.
Lag (1928:41).

Om talan mot styrelse eller revisorer

40 § Varder talan å styrelsens förvaltning under den tid revisorernas
berättelse omfattar ej anställd inom ett år från det berättelsen
framlades åf föreningssammanträde, vare så ansedt, som om
ansvarsfrihet blifvit styrelsen beviljad.

Utan hinder däraf, att ansvarsfrihet beviljats, må sådan talan å
förvaltningen, som grundas därpå, att styrelseledamot begått
brottslig handling, kunna mot honom anställas, där ej ansvarsfriheten
uppenbarligen afsett äfven den handling.

Talan mot revisorer enligt 33 § må ej anställas, sedan två år
förflutit från det revisorernas berättelse framlades å
föreningssammanträde, utan så är att talan grundas därpå, att
brottslig handling blifvit begången.

41 § Avträdes föreningens egendom till konkurs efter ansökning,
som gjorts inom två år från det revisorernas berättelse framlades
å föreningssammanträde, äge konkursboet att anställa klander å
förvaltningen för den tid berättelsen avser, ändå att ansvarsfrihet
blivit styrelsen beviljad, ävensom att mot revisorerna anställa
sådan talan, som omförmäles i 33 §.

Talan, varom ovan i denna paragraf sägs, skall anhängiggöras inom
en månad från utgången av den för bevakning av fordringar utsatta
tid eller, där tiden för talans anställande av föreningen då ännu
ej gått till ända, inom utgången av den tid. Försummas det, vare
rätt till talan förlorad. Lag (1921:240).

Om ändring af förenings stadgar och visst annat fall, då särskild
röstpluralitet å föreningssammanträde erfordras

42 § Beslut afseende ändring af stadgarna i fråga om medlems
rättighet att utträda ur föreningen eller sådan ändring af
stadgarna, att afgående medlems rätt, varom i 15 § är sagdt,
inskränkes, vare, där ändringen skall afse jämväl dem, som vid
frågans afgörande varo medlemmar i föreningen, ej giltigt, med
mindre samtliga medlemmarna förenat sig därom eller beslutet
fattats å två på hvarandra följande föreningssammanträden, däraf
minst ett ordinarie, och å det sammanträde, som sist hålles,
biträdts af samtliga röstande. Ej heller äge beslut om sådan
ändring af stadgarna, att medlems rätt till föreningens behållna
tillgångar vid dess upplösning inskränkes, giltighet, med mindre
beslutet fattats i enlighet med hvad nu är sagdt.

Beslut om annan ändring av stadgarna vare ej giltigt, med mindre
samtliga röstberättigade förenat sig därom eller beslutet fattats
å på på varandra följande föreningssammanträden, därav minst ett
ordinarie, och å det sammanträde, som sist hålles, biträtts, såvitt
genom beslutet personlig ansvarighet för föreningens förbindelser
införes eller skärpes eller medlemmarnas förpliktelse att erlägga
avgifter till föreningen ökas, eller medlems rätt till årsvinst
inskränkes, av minst tre fjärdedelar av de röstande, men eljest av
minst två tredjedelar av de röstande.

Är för giltighet af beslut, hvarom ofvan är sagdt, något ytterligare
villkor bestämdt i stadgarna, lände ock det till efterrättelse.

Har i stadgarna intagits bestämmelse, enligt hvilken annan
bestämmelse ej må ändras, utan att Konungen därtill lämnat
medgifvande, må ej heller den förra bestämmelsen utan Konungens
medgifvande ändras. Lag (1928:41).

43 § Beslut om föreningens trädande i likvidation i andra fall
än i 48 § sägs vare ej giltigt, med mindre samtliga röstberättigade
förenat sig därom eller beslutet fattats å två på varandra
följande föreningssammanträden, därav minst ett ordinarie, och å
det sammanträde som sist hålles, biträtts av minst två
tredjedelar av de röstande. Är för giltighet av beslutet något
ytterligare villkor bestämt i stadgarna, lände ock det till
efterrättelse. Lag (1928:41).

44 § Beslut om ändring af stadgarna skall af styrelsens ordförande
ofördröjligen anmälas för registrering och må ej gå i verkställighet,
innan registrering skett. Vid anmälan fogas, i två exemplar, af
notarius publicus eller med styrelseledamöternas egenhändiga,
bevittnade namnunderskrifter styrkt afskrift af protokoll, som
förts i ärendet.

Beslut om sådan ändring af stadgarna, att personlig ansvarighet för
föreningens förbindelser införes eller skärpes eller medlems
förpliktelse att erlägga afgifter till föreningen ökas eller
medlems rätt till årsvinst inskränkes, må ej tillämpas mot
medlem, som icke bidragit till beslutet och som uppsäger sig till
utträde ur föreningen inom fyra veckor från det beslutet fattades;
och äge i ty fall medlemmen, oafsedt hvad stadgarna därom
innehålla, att å tid, som i 14 § sägs, utträda ur föreningen och
därvid tillgodonjuta den rätt, som enligt 15 § 1 mom. tillkommer
afgående medlem.

Beslut, som innefattar nedsättning af insatsernas belopp eller
lindring af den medlemmarna enligt stadgarna åliggande skyldighet
att i föreningen göra insats eller inskränkning eller upphäfvande
af den personliga ansvarighet för föreningens förbindelser de
enligt stadgarna åtagit sig, må ej gå i verkställighet förr än ett
år förflutit från det beslutet registrerades.

Om klander af föreningsbeslut

45 § Menar styrelsen eller ledamot däraf eller föreningsmedlem, att
föreningsbeslut icke tillkommit i behörig ordning eller eljest
strider mot denna lag eller föreningens stadgar, äge därå tala
genom stämning å föreningen inom två månader från beslutets dag.
Försummas det, vare rätt till klandertalan mot beslutet förlordad.

Klandertalan, grundad därpå att föreningsbeslut strider mot
bestämmelserna i 19 §, må ej anställas, med mindre de, som föra
talan, utgöra minst en tiondedel af samtliga föreningsmedlemmarna.

Har klandertalan anhängiggjorts, äge domstolen, när skäl därtill
förekommer, att, innan slutligt utslag i målet meddelas, förordna,
att klandrade beslutet ej må verkställas. Om förordnandet skall,
där klandrade beslutet är av beskaffenhet, att det bör registreras,
underrättelse ofördröjligen genom rättens eller domarens försorg
avsändas för registrering.

Domstols utslag, varigenom föreningsbeslut upphävts eller ändrats,
gälle jämväl för de föreningsmedlemmar, som ej instämt klandertalan.
Lag (1946:851).

Om likvidation och upplösning

46 § Finnes ekonomisk förenings verksamhet vara lagstridig eller
uppenbart osedlig, äge rätten, på ansökning af ombud, som
justitiekanslern eller Konungens befallningshafvande förordnar
att sådan talan utföra, förklara föreningen skyldig att träda
i likvidation; och förordne rätten i sådant fall en eller flere
likvidatorer att verkställa likvidationen.

Hvad sålunda är föreskrifvet gälle dock ej i det fall, att
föreningens verksamhet finnes strida mot bestämmelserna i 2 §.

47 § Saknar ekonomisk förening till registret anmäld, behörig
styrelse, vare föreningsmedlem eller borgenär, så ock enhvar
annan, hvars rätt kan vara beroende däraf, att någon finnes, som
äger företräda föreningen, berättigad att hos rätten eller
domaren göra ansökning, att föreningen må förklaras skyldig att
träda i likvidation. Kungörelse om ansökningen med uppgift om
tiden, när densamma kommer att pröfvas af rätten, skall af rätten
eller domaren utfärdas och minst tre månader före nämnda tid
införas i allmänna tidningarna, så ock i tidning inom orten.
Rätten eller domaren äge ock, där så äskas, förordna en eller
flere sysslomän att emelertid taga föreningens egendom under
vård och bevaka dess angelägenheter. Styrkes på utsatta tiden,
att anmärkta förhållandet fortfar, förklare rätten, att
föreningen skall träda i likvidation, och förordne en eller flere
likvidatorer att verkställa densamma.

Om förordnande af syssloman skall underrättelse ofördröjligen
genom rättens eller domarens försorg afsändas för registrering.

48 § Ekonomisk förening skall ock träda i likvidation,

1) då antalet föreningsmedlemmar nedgått under fem och tillräckligt
antal medlemmar ej inträdt inom tre månader;

2) då förhållande inträffat, på grund hvaraf enligt bestämmelse i
stadgarna föreningen skall upphöra med sin verksamhet.

49 § Har förening beslutit att träda i likvidation, eller skall
eljest af anledning, som i 48 § sägs, likvidation verkställas, varde
år föreningssammanträde en eller flere likvidatorer valda att
verkställa likvidationen.

I stadgarna må kunna bestämmas, att en eller flere likvidatorer
skola på annat sätt utses att jämte de å föreningssammanträde valda
deltaga i likvidationen.

50 § Utser föreningen ej likvidatorer, ehuru sådant förhållande
inträffat, som jämlikt bestämmelsen i 48 § under 1) påkallar
likvidation, svare de, som med vetskap om förhållandet deltaga
i beslut om fortsättande af föreningens verksamhet eller handla
å dess vägnar, för uppkommande förbindelser, en för alla och
alla för en, såsom för egen skuld.

51 § Har sådant förhållande inträffat, som jämlikt bestämmelse i
48 § påkallar likvidation, och varder ej inom en månad därefter
till registret, enligt hvad nedan sägs, anmäldt, att föreningen
trädt i likvidation, förklare rätten, på ansökan af föreningsmedlem
eller styrelseledamot och efter föreningens hörande, att
föreningen skall träda i likvidation; och förelägge rätten
föreningen att inom viss tid, ej understigande en månad, utse en
eller flere likvidatorer vid äfventyr, att förordnande i sådant
hänseende eljest meddelas af rätten.

52 § Finne ekonomisk förening, som enligt anmälan till registret
trädt i likvidation, sedermera sakna till registret anmälda,
behöriga likvidatorer, vare föreningsmedlem eller borgenär, så
ock enhvar annan, hvars rätt kan vara beroende däraf, att någon
finnes, som äger företräda föreningen, berättigad att hos rätten
eller domaren göra ansökning om utseende af likvidatorer; och
skall i öfrigt hvad i 47 § är stadgadt i tillämpliga delar lända
till efterrättelse.

53 § Likvidatorer skall vara här i riket bosatt svensk medborgare,
där ej Konungen för viss förening medgifver undantag.

Uppdraget att vara likvidator anses gälla intill dess likvidationen
blifvit afslutad, men må när som helst återkallas af den, som
meddelat uppdraget.

Afgår likvidator, innan han fullgjort sitt uppdrag, och finnes
ej suppleant, åligger det öfriga likvidatorer att ofördröjligen
föranstalta om utseende af ny likvidator.

54 § Likvidatorerna skola ofördröjligen för registrering anmäla,
att föreningen trätt i likvidation. Därvid skola uppgivas

dels likvidatorernas samt, där suppleanter utsetts, deras
fullständiga namn ävensom nationalitet och hemvist,

dels ock, där befogenhet att teckna föreningens firma ej skall
utövas allenast av likvidatorerna gemensamt, vilken eller vilka,
var för sig eller gemensamt, sådan befogenhet tillkommer.

Skall annan än likvidator eller suppleant äga nämnda befogenhet,
varde uppgift lämnad jämväl å hans fullständiga namn ävensom
nationalitet och hemvist.

Avgår likvidator eller suppleant eller utses ny sådan eller sker
ändring i fråga om rätten att teckna föreningens firma, skall ock
därom anmälan för registrering ofördröjligen göras av
likvidatorerna. Lag (1916:161).

55 § Då likvidatorer utsetts, göre styrelsen ofördröjligen redo
för sin förvaltning under den tid, för hvilken densamma ej
förut blifvit granskad.

Styrelsens redovisning skall af likvidatorerna ofördröjligen
öfverlämnas till revisorerna, som hafva att granska densamma och
däröfver inom fyra veckor afgifva skriftlig berättelse.
Redovisningen jämte revisorernas berättelse framlägges af
likvidatorerna, så snart ske kan, å föreningssammanträde;
och skall å det sammanträde till behandling företagas frågan om
beviljande af ansvarsfrihet åt styrelsen för den tid
redovisningen omfattar. Om behandling af denna fråga samt om
rätt att tala å styrelsens förvaltning äge hvad i 39, 40 och 41 §§
finnes stadgadt motsvarande tillämpning.

56 § Likvidatorerna åligger att ofördröjningen söka årsstämning
å förenngens okända borgenärer samt att förteckna dess tillgångar
och skulder.

I den mån sådant erfordras för likvidationens verkställande och
så snart det utan uppenbar skada kan ske, skall föreningens egendom
förvandlas i penningar.

57 § Likvidatorerna äge ej utan särskildt, af föreningen erhållet
bemyndigande afyttra dess fasta egendom annorledes än genom
försäljning å offentlig auktion. Hafva likvidatorerna förordnats
enligt 46 §, må ej heller lös egendom utan föreningens särskilda
bemyndigande af dem försäljas på annat sätt ännu är sagdt; och
må, innan beslutet om förordnandet vunnit laga kraft, likvidatorerna
ej utan föreningens samtycke vidtaga några likvidationsåtgärder
utan allenast taga föreningens egendom under vård och bevaka
dess angelägenheter.

I öfrigt skall om likvidatorers befogenhet att företräda föreningen
och om deras rättigheter, så ock om deras skyldigheter gälla i
tillämpliga delar hvad angående styrelse eller styrelseledamot i
denna lag är stadgad; dock att hvad i 22 § är stadgadt ej skall
äga tillämpning å likvidatorer, som förordnats enligt 46 §.

58 § Under likvidation skall föreningens firma tecknas med tillägg
af orden >>i likvidation>>.

I öfrigt skall hvad i 25 § finnes föreskrivet i fråga om
underskrifvande af handling, som å föreningens vägnar utfärdas, äga
motsvarande tillämpning under föreningens likvidation.

Kan under handlingen ej föreningens firma tecknats på sätt, som
ofvan i 1 mom. sägs, och framgår ej af handlingens innehåll såväl,
att den utfärdats å föreningens vägnar, som ock att föreningen är
i likvidation, vare de, som underskrifvit handlingen, ehvad
densamma pröfvas vara för föreningen bindande eller ej, ansvarige
för hvad genom handlingen må hafva slutits, en för alla och alla
för en, såsom för egen skuld.

Hvad i 25 § 2 mom. 2 punkten är stadgadt skall gälla jämväl i
afseende å handling, som, efter det ekonomisk förening utan
personlig ansvarighet trädt i likvidation, å dess vägnar
utfärdas.

59 § Sedan den i årsstämningen utsatta inställsedag är förbi och
all veterlig gäld blifvit betald, skola föreningens tillgångar
skriftas mellan medlemmarna eller öfverlämnas till den, som på
grund af stadgarna eller medlemmarnas beslut må vara berättigad
att öfvertaga tillgångarna. Är någon del af gälden tvistig eller
ej förfallen och kan förty eller af annan orsak betalning ej ske,
skola till samma gälds betalning erforderliga medel innehållas och
med återstoden så förfaraas, som nyss sagts.

Ej må annoledes än ny är sagdt skifte äga rum eller föreningens
tillgångar öfverlämnas till den därtill berättigade. Sker det eller
befinnas innehållna medel ej lämna tillgång till gälds betalning,
vare i händelse af föreningens oförmåga att fullgöra sina
förbindelser den, som något uppburit, skyldig att återbära
hvdad han bekommit.

60 § Skola föreningens behållna tillgångar skiftas mellan
medlemmarna, äge de, som vid föreningens träffande i likvidation
varo medlemmar i föreningen, återbekomma en hvar sin insats eller,
om tillgångarna ej därtill förslå, hvad på insatsen belöper.
Uppstår öfverskott, skall det fördelas efter hufvudtalet, där ej
annan grund finnes bestämd i stadgarna.

61 § Sedan likvidatorerna fullgjort sitt uppdrag, skola de, så snart
ske kan, å föreningssammanträde framlägga redovisning för sin
förvaltning.

Då redovisningen framlagts, anses föreningen upplöst; och skola
likvidatorerna ofördröjligen därom göra anmälan för registrering.
Vid anmälan skall fogas bestyrkt afskrift af protokoll, som förts
i ärendet, äfvensom bevis om dagen för återstämningens utfärdande.

62 § Åtnöjes föreningsmedlem ej med likvidatorernas redovisning,
skall han genom stämning anhängiggöra sin talan hos domstol inom
ett år från den dag, då redovisningen framlades å
föreningssammanträde. Försummes det, hafve han förlorat sin talan.

63 § Avträdes ekonomisk förenings egendom till konkurs, skall
underrättelse om konkursen samtidigt med kungörelsen därom genom
konkursdomarens försorg avsändas för registrering.

Under konkursen företrädes föreningen såsom konkursgäldenär av
styrelsen eller om, då beslutet om egendomsavträde meddelades,
sysslomän enligt 47 § eller likvidatorer varit utsedda, av dessa.
Under konkursens fortgång må dock i behörig ordning kunna utses
styrelse i stället för sysslomän, som förordnats enligt nämnda
paragraf, äfvensom utses nya styrelseledamöter eller nya
likvidatorer. Lag (1921:240).

64 § Finnes efter konkursens afslutande ej öfverskott, anses
föreningen upplöst, då konkursen afslutats. Det åligger dem, som
under konkursen sist företrädt föreningen såsom konkursgäldenär,
att om föreningens sålunda skedda upplösning ofördröjligen göra
anmälan till registret.

Var föreningen ej i likvidation, då dess egendom afträddes till
konkurs, och finnes efter konkursens afslutande öfverskott, skall
å föreningssammanträde, hvilket bör ofördröjligen utlysas af
styrelsen, beslutas, huruvida föreningen skall fortsätta sin
verksamhet eller träda i likvidation.

Bestämmelser afseende allenast ekonomiska föreningar med personligen
ansvariga medlemmar

65 § Är i ekonomisk förenings stadgar bestämdt, att medlemmarna
åtaga sig till visst belopp begränsad personlig ansvarighet för
föreningens förbindelser, skola stadgarna, då de för registrering
ingifvas, vara försedda med samtliga medlemmarnas egenhändiga,
bevittnade namnunderskrifter.

Har ekonomisk förening utan personlig ansvarighet beslutat sådan
ändring af stadgarna, att personlig ansvarighet för föreningens
förbindelser införes, och vägrar medlem, som bidragit till beslutet
eller ej begagnat den honom enligt 44 § 2 mom. tillkommande rätt
att uppsäga sig till utträde, att teckna sitt namn under de
ändrade stadgarna, stånde föreningen öppet att utesluta honom
ur föreningen.

66 § Ej må i stadgarna meddelas bestämmelse, som utgör hinder för
medlem att när som helst uppsäga sig till utträde.

67 § Ansökan om inträde i föreningen skall vara försedd med
sökandens egenhändiga, bevittnade namnunderskrift och innehålla
uttryckligt förklarande, att sökanden för föreningens förbindelser
åtager sig den personliga ansvarighet, som är bestämd i
stadgarna.

68 § Om medlems inträde i föreningen eller afgång därur skall
styrelsen ofördröjligen göra anteckning i medlemsförteckningen.

Genom styrelsens försorg skola såsom bilagor till medlemsförteckningen
förvaras ansökningar om inträde i föreningen och om afgång därut
eller, där afgång ej föranledts af ansökan därom, om handling, som
styrker afgången.

Har medlem afgått, skall genom styrelsens försorg afgången
ofördröjligen kungöras såväl i allmänna tidningarna som ock i den
tidning inom orten, där enligt 78 § hvad i föreningsregistret blifvit
infördt kungöres.

Underlåter styrelsen att kungöra medlems afgång, efter ty ofvan
stadgas, äge Konungens befallningshafvande, på ansökan af den
afgående medlemmen eller hans rättsinnehafvare och efter styrelsens
hörande, att om sådant kungörande förordna.

69 § Inträdande medlem svare för alla förbindelser, hvari föreningen
vid tiden för inträdet häftar.

Afgår medlem, svare han ej för de föreningens förbindelser, som
uppkomma efter det hans afgång enligt 68 § kungjorts, med mindre
af omständigheterna framgår, att den, med hvilken afhandlats, hvarken
haft eller bort hafva kunskap om afgången; ej heller svare afgången
medlem för förbindelser, som före kungörandet men efter afgången
uppkommit, där den, med hvilken afhandlats, ägde vetskap om
afgången.

70 § Medlems ansvarighet må göras gällande endast i den mån vid
konkurs föreningens tillgångar ej förslå till gäldande af dess
skulder samt allenast i den ordning, som i 71 och 72 §§ sägs.

Avgången medlem vare från sin ansvarighet fri, där ej föreningens
tillgångar avträdas till konkurs efter ansökning, som göres
inom ett år från det avgången, efter ty i 68 § stadgas, kungjordes.
Lag (1921:240).

71 § Då förslag till slututdelning i föreningens konkurs upprättas,
skall, där brist för borgenärerna uppstår, av konkursförvaltningen
jämväl upprättas förslag till uttaxering å föreningsmedlemmarna,
så långt deras ansvarighet räcker, av det för bristens täckande
erforderliga belopp, ökat med högst en fjärdedel.

Underrättelse om förslagets upprättande skall upptagas i den
kungörelse, som utfärdas angående utdelningsförslaget, och varde
därjämte av rättens ombudsman meddelad föreningens medlemmar
på sätt om kungörande av meddelanden å dem finnes stadgat. Vad
konkurslagen innehåller om tillhandahållande av utdelningsförslag
samt om ordningen för klander därå skall äga motsvarande
tillämpning i fråga om förslag till uttaxering. Klandertalan å
sådant förslag må jämväl av föreningsmedlem anställas.
Lag (1921:240).

72 § Sedan förslaget till uttaxering vunnit laga kraft eller blivit
av första domstolen i konkurssaken prövat, åligger det
konkursförvaltaren att ofördröjligen i den ordning, som finnes
stadgad för kungörande av meddelanden åt föreningens
medlemmar, infordra uttaxerade beloppen.

Infordrat belopp, som ej erlägges å utsatt tid, skall utsökas
av konkursförvaltaren; och vare vid utsökningen förslaget till
uttaxering lika gällande som domstols laga kraft ägande dom.

Finnes vid utmätning föreningsmedlem sakna genast utmätningsbar
tillgång till utsökta beloppets fulla gäldande, eller varder
föreningsmedlems egendom afträdd till konkurs, må, i förra fallet,
hvad som brister och, i senare fallet, hvad å medlemmen belöper
uttagas hos öfriga medlemmar, så långt deras ansvarighet
räcker. I ty fall skola de vid första uttaxeringsförslaget stadgade
grunder lända till efterrättelse.

Är ej förslaget till uttaxering af alla borgenärerna och
föreningsmedlemmarna gilladt, må utdelning ej ske, innan tid för
klanders anställande är försutten. Har förslaget öfverklagats, må
ej belopp, som klandret afser, annorledes än mot borgen utdelas,
förrän slutlig dom öfver klandret fallit. Lag (1921:240).

Om registrering

73 § Hos Konungens befallningshafvande skall föras föreningsregister
för inskrifning af de uppgifter, hvilka enligt denna lag skola för
registrering anmälas, eller hvilkas intagande i registret eljest
är eller varder föreskrifvet.

74 § Anmälan till registret skall göras skriftligen och vara
åtföljd af stadgade afgifter för registreringen och dess kungörande.
Aflämnas anmälan genom ombud, eller insändes den med posten, skall
underskriften vara af vittnen styrkt.

Då ekonomisk förenings registrering sökes, skall hvarje
styrelseledamot och suppleant, så ock i öfrigt enhvar, som, ensam
eller gemensamt med annan är berättigad att teckna föreningens firma,
på samma gång egenhändigt inskrifva sin namnteckning i registret
eller i särskildt bihang till detta, såframt ej namnteckningen
förefinnes å anmälningsskriften och blifvit af vittnen styrkt. På
enahanda sätt skall förfaras, då anmälan sedermera sker därom,
att styrelseledamot eller suppleant blifvit utsedda, eller att
eljest någon, ensam eller gemensamt med annan, blifvit berättigad
att teckna firma.

75 § Har den anmälande icke iakttagit de föreskrifter, som finnas
för hvarje särskildt fall stadgade, eller pröfvas föreningens
stadgar eller beslut, som anmäles för registrering, icke hafva
tillkommit i föreskrifven ordning, eller ej stå i öfverensstämmelse
med föreskrifterna i denna lag, eller åsyfta lagstridig eller
uppenbart osedlig verksamhet eller eljest strida mot lag eller
författning, skall registrering vägras. Samma lag vare, där beslut
om sådan ändring af stadgarna att styrelsens säte skall flyttas
från ett län till ett annat, för registrering anmäles och
Konungens befallningshafvande i det senaste länet på förfrågan
meddelar, att föreningen firma jämlikt stadgandet i 8 § 3 mom.
utgör hinder för föreningens upptagande i detta läns
föreningsregister.

Vägras registrering, skall Konungens befallningshafvande
ofördröjligen hålla sökanden till handa eller, om han uppgifvit
postadress, till honom med allmänna posten öfversända
skriftlig underrättelse om beslutet med skälen därför.

Är sökanden missnöjd med beslutet, äge han att, vid talans
förlust, innan klockan tolf å sextionde dagen från beslutets
dag däröfver anföra besvär hos Konungen.

76 § Beviljas ekonomisk förenings registrering, låte Konungens
befallningshafvande i registret införa

1) dagen för stadgarnas antagande;

2) föreningens firma;

3) föremålet för föreningens verksamhet;

4) den ort, där styrelsen har sitt säte;

5) tiden för räkenskapsafslutning;

6) hvarje styrelseledamots och suppleants samt, där eljest
någon, ensam eller gemensamt med annan, är berättigad att teckna
föreningens firma, dennes fullständiga namn och hemvist;

7) där befogenhet att teckna firman ej skall utöfvas allenast
af styrelsen, hvilken eller hvilka, hvar för sig eller gemensamt,
sådan befogenhet tillkommer;

8) det sätt, hvarpå kallelse till föreningssammanträde skall ske
och andra meddelanden bringas till medlemmarnas kännedom,
äfvensom den tid före sammanträde, då föreskrifna kallelseåtgärder
senast skola vara vidtagna.

Dessutom skall, om föreningens medlemmar åtagit sig personlig
ansvarighet för föreningens förbindelser, i registret införas
uppgift å det belopp, intill hvilket medlemmarna åtagit sig
sådan ansvarighet.

Det ena exemplaret af stadgarna skall förses med bevis om
registreringen och återställas till sökanden.

77 § Anmäles ändring i förhållande, hvarom inskrifning i registret
skett, skall den ändring, där registrering beviljas, anmärkas i
registret.

Registreras ändring af förenings stadgar, skall ena exemplaret af
det protokoll, som innehåller beslutet om ändringen, till sökanden
återställas, försedt med bevis om registreringen.

Sker ändring af förenings firma, skall ny fullständig inskrifning
i registret göras.

Beslutar förening, att styrelsens säte skall flyttas från ett
län till ett annat, har Konungens befallningshafvande, sedan
beslutet härom registrerats, att afföra föreningen ur registret
och, för föreningens registrering i det senare länet, till
Konungens befallningshafvande därstädes öfversända utdrag af
registret med dithörande bilagor.

78 § Vad i registret införes med undantag af underrätelse om
konkurs, hvarom förmäles i 63 §, skall genom Konungens
befallningshafvandes försorg ofördröjligen kungöras såväl i
allmänna tidningarna som ock i den stads tidning, där Konungens
befallningshafvande har sitt säte, eller, om flera tidningar
där utgifvas, i den af dessa, där allmänna påbud för staden
vanligen meddelas.

En samling för hela riket av vad sålunda i allmänna tidningarna
kungjorts skall genom det allmännas försorg efter hand befordras
till trycket samt förses med register.

I den mån nyssnämnda samling tryckes skall den öfversändas till
hvarje domstol, Konungens befallningshafvande och öfverexekutor.

Anmälningsskrifter med därvid fogade handlingar skola, särskildt
för hvarje förening, förvaras såsom bilagor till registret.
Lag (1924:90).

79 § Närmare föreskrifter om registrets förande, de i 78 § stadgade
kungörelser, afgifterna för registreringen och för dess kungörande
samt tid och sätt för utgifvande af den i nämnda paragraf omförmälda
samling och dess öfversändande till vissa myndigheter meddelas
af Konungen.

80 § Företer ekonomisk förenings registrerade firma likhet med en i
handelsregister, föreningsregister, aktiebolagsregistret,
försäkringsregister, sjukkasseregister eller
understödsföreningsregistret tidigare införd firma, och lider
därigenom innehafvaren af sistnämnda firma förfång, äge domstol
på talan af denne förbjuda föreningen att efter viss tid använda
förstnämnda firma äfvensom ålägga föreningen det skadestånd,
som pröfvas skäligt.

Menar någon eljest, att en i registret verkställd inskrifning
länder honom till förfång, må talan om registreringens upphäfvande
samt om skadestånd föras vid domstol. Lag (1912:187).

81 § Har genom laga kraft ägande dom blifvit förklaradt, att en i
registret gjord inskrifning ej bort ske, eller att beslut, som
registrerats, är ogiltigt, eller att eljest visst förhållande,
hvarom inskrifning skett, ej föreligger, skall på begäran af
någondera parten anteckning därom göras i registret. Underrättelse
om sådan anteckning skall så kungöras, som i 78 § sägs.

Varder, sedan i registret gjorts anteckning om förenings konkurs,
beslutet om egendomsavträde upphävt av överrätt, skall
anteckningen på därom gjort ansökning avföras ur registret.
Lag (1921:240).

82 § Det, som i enlighet med denna lag blifvit infördt i registret
och kungjordt i ortstidningen, skall anses hafva kommit till
tredje mans kännedom, där ej af omständigheterna framgår, att han
hvarken haft eller bort hafva kunskap därom.

Innan sådant kungörande skett, kan det förhållande, som blifvit
eller bort blifva antecknadt i registret, icke med laga verkan
åberopas mot annan än den, som visas hafva ägt vetskap därom.

83 § Företer den, som inför domstol, Konungens befallningshafvande
eller öfverexekutor företräder ekonomisk förening, bevis utvisande,
att han den dag, beviset utfärdades, enligt registret var
behörig att företräda föreningen, och är det bevis ej äldre än
ett år, åligger det myndigheten att ur den i 78 § omförmälda
tryckta samling inhämta upplysning, huruvida förändring
beträffande behörigheten ägt rum. Hvad i sådant afseende nyssnämnda
samling i den mån den kommit myndigheten tillhanda utvisar,
skall för myndigheten äga vitsord, där ej annan förhållande visas
vara för handen.

Straffbestämmelser

84 § Med böter från och med tjugufem till och med ett tusen
kronor straffes

1) styrelseledamot eller annan, som vid anmälan till registrering
mot bättre vetande meddelar oriktig uppgift;

2) styrelseledamot eller likvidator, där han mot bättre vetande
i handling, som framlägges å föreningssammanträde, rörande
föreningens angelägenheter meddelar oriktig uppgift;

3) styrelseledamot, som uppsåtligen i strid med bestämmelsen i
18 § 1 punkten låter verkställa utbetalning af föreningens
tillgångar;

4) revisor, där han i berättelse eller annan handling, som
framlägges å föreningssammanträde, mot bättre vetande lämnar
oriktig uppgift rörande föreningens angelägenheter eller
uppsåtligen underlåter att göra anmärkning mot dylik uppgift
i handling, som af honom granskats;

5) revisor, som, därest han insett eller bort inse, att skada
däraf kunnat följa, yppar något af hvad vid granskningen af
styrelsens förvaltning eller föreningens räkenskaper kommer
till hans kännedom, utan att det med nödvändighet erfordras
för fullgörande af hans uppdrag.

Ej må straff, som ofvan är stadgadt, tillämpas, där förseelsen
enligt allmänna strafflagen bör beläggas med strängare straff.

85 § Åsidosättes föreskrift, som i 9 §, 20 § sista momentet,
32 § 1 mom., 35 § sista momentet, 44 § 1 mom., 64 § 1 mom. eller
68 1 §, 1, 2 eller 3 mom. är meddelad,

straffes den försumlige med böter från och med fem till och med
fem hundra kronor.

Samma lag vare

om likvidator, som ej fullgör hvad honom enligt 54 §, 55 § 2 mom.
eller 61 § 2 mom. åligger

Förseelse mot 32 § 1 mom., 35 § sista momentet eller 55 § 2 mom.
må åtalas allenast af målsägande; och skall härvid såsom målsägande
anses såväl föreningen som hvarje medlem däri.

86 § Böter, som ådömas enligt denna lag, tillfalla krononan. Saknas
tillgång till böternas fulla gäldande, skall förvanling ske enligt
allmänna strafflagen.

Särskilda bestämmelser

87 § Tillskynda föreningsmedlemmar eller röstberättigade, som ej
ärom föreningsmedlemmar, föreningen skada genom att överträda
denna lag eller föreningens stadgar, svare de för skadan, en för
alla och alla för en.

Överträda styrelseledamöter, likvidatorer, föreningsmedlemmar
eller röstberättigade, som ej ärom föreningsmedlemmar, denna lag
eller föreningens stadgar och tillskyndas tredje man därigenom
skada, vare de, som låtit sådant komma sig till last, ansvariga
för skadan, en för alla och alla för en.

Har förening, som drifver handelsrörelse, för densamma antagit
föreståndare, och varda från den handelsrörelse varor i strid med
stadgandet i 2 § utborgade till andra än medlemmar i föreningen,
vare jämväl föreståndaren ansvarig för all skada, som uppkommer
af den sålunda skedda försäljningen. Talan om sådant skadestånd
må, där föreningens egendom afträdts till konkurs, af
konkursboet anställas utan hinder däraf, att föreningen
frikallat föreståndaren från skadeståndsskyldighet. Lag (1942:264).

88 § Föreningen vare uti de mål, för kvilka ej annorlunda genom
lag stadgas, lydande under allmän underrätt i den ort, där styrelsen
enligt stadgarna har sitt säte.

89 § Försummelse att enligt bestämmelse i denna lag göra anmälan
för registrering skall åtalas vid allmän underrätt i den ort, där
föreningens styrelse enligt stadgarna har sitt säte.

90 § Innehålla ekonomisk förenings stadgar förbehåll, att tvister
mellan föreningen och styrelsen eller ledamot därav eller
föreningsmedlem eller röstberättigad, som ej är föreningsmedlem,
skola hänskjutas till avgörande av en eller flera skiljemän,
äge det förbehåll samma verkan, som tillkommer skiljeavtal. Om
påkallande av förbehållets tillämpning gälle vad om stämning
i denna lag finnas stadgat; till talan anses bevarad, om det
i 26 § 2 mom. omförmälda sammanträdet blivit inom den i 45 §
1 mom. stadgade tiden utlyst att hållas så snart det med
iakttagande av föreskriven kallelsetid kan ske. Lag (1946:851).

Om undantag från lagens tillämplighetsområde

91 § Vad i denna lag är föreskrivet skall ej äga tillämpning å:

1) sparbanker;

2) sjukkassor, understödsföreningar eller andra
försäkringsföreningar;

3) de föreningar för anskaffande av lån mot säkerhet av inteckning
i fast egendom, å vilka gällande bestämmelser om hypoteksföreningar
eller om bostadskreditföreningar äga tillämpning.

Ej heller göres genom denna lag ändring i hvad om föreningar för
vist ändamål eljest är i lag eller författning särskildt
stadgadt. Lag (1929:261).

Övergångsbestämmelser

1911:55

Genom denna lag upphäfves lagen om registrerade föreningar för
ekonomisk verksamhet den 28 juni 1895.

Denna lag skall träda i kraft den 1 januari 1912. Rättigheter och
skyldigheter, som uppkommit dessförinnan, bedömas efter äldre lag.

Har förening, som afses i 1 § lagen den 28 juni 1895, antagit
stadgar och utsett styrelse, innan denna lag trädt i kraft, må
föreningen registreras enligt bestämmelserna i sagda äldre lag.
Har förening blifvit i enlighet med samma äldre lags bestämmelser
upplöst, skola i fråga om likvidationen gälla bestämmelserna i den
lagen, men i öfrigt skall nya lagen, dock med undantag af 13 §,
äga tillämpning jämväl å föreningar, som äga bestånd, då lagen
träder i kraft.

Där i lag eller författning meddelats bestämmelse gälla registerad
förening, som i denna lag afses.

I fråga om styrelseledamot eller suppleant, som före lagens
trädande i kraft berättigats teckna föreningens firma, skola
bestämmelserna i 21 och 22 §§ lända till efterrättelse; och skall
förty inskränkning i befogenheten för den, som äger teckna
föreningens firma, att företräda föreningen, ändå att inskränkningen
enligt äldre lag registerats och kungjorts, icke därigenom anses
hafva kommit till tredje mans kännedom.