Förordning (1986:116) med provisoriska föreskrifter om uppdragsutbildning i anslutning till gymnasieskolan

Inledande bestämmelser

1 § I lagen (1985:903) om uppdragsutbildning i anslutning till det
kommunala skolväsendet m. m. finns föreskrifter om att en kommun eller
landstingskommun, som är huvudman för gymnasieskola, får bedriva
uppdragsutbildning i anslutning till sin gymnasieskola. Enligt nämnda
lag skall uppdragsutbildningen  i fråga om art och nivå ha anknytning
till verksamheten i huvudmannens gymnasieskola men får inte motsvara
någon linje.

Denna förordning innehåller provisoriska ytterligare föreskrifter om
sådan uppdragsutbildning med deltagare som bildar egna
undervisningsgrupper.

2 § I denna förordning avses med reguljär utbildning utbildning i
gymnasieskolan för studerande som har tagits in i gymnasieskolan
enligt gällande föreskrifter om behörighet och urval.

Uppdragsutbildning innebär att huvudmannen mot särskild ersättning
från en uppdragsgivare för dennes räkning i anslutning till sin
gymnasieskola anordnar utbildning för personer (uppdragselever) som
uppdragsgivaren utser. Statliga, kommunala och landstingskommunala
myndigheter kan vara uppdragsgivare i fråga om personalutbildning och
utbildning som betingas av arbetsmarknadsskäl. Enskilda företag och
organisationer kan vara uppdragsgivare i fråga om personalutbildning.

3 § Uppdragsutbildning får inte försämra förutsättningarna för den
reguljära utbildningen eller ungdomarnas möjligheter att få sådan
utbildning.

Förhållandet till gymnasieskolans organisation m. m.

4 § Uppdragsutbildning inverkar inte vare sig på den organisation av
gymnasieskolan som huvudmannen får enligt gällande bestämmelser om
elevplatser, klasser och grupper eller i övrigt på timunderlaget för
den reguljära utbildningen.

Personal

5 § Undervisning av uppdragselever får inte ingå i det ursprungliga
underlaget för en statligt reglerad tjänst.

Om underlaget för statligt reglerade tjänster delvis faller bort, får
undervisning av uppdragselever tillföras såsom fyllnadstjänstgöring.
Beslut fattas av styrelsen för gymnasieskolan och förutsätter
innehavarens medgivande.

6 § Om det på grund av uppdragsutbildning behövs större
skolledarorganisation, får utökningen inte göras genom statligt
reglerade tjänster.

Motsvarande gäller i fråga om personal för studie- och
yrkesorientering.

Ekonomisk reglering i förhållande till staten

7 § Staten skall inte ha några bidrags- eller pensionskostnader för
uppdragsutbildning. Huvudmannen skall anpassa sina rekvisitioner av
statsbidrag för gymnasieskolan med hänsyn till detta.

8 § För varje undervisningstimme som fullgörs genom
fyllnadstjänstgöring enligt 5 § skall huvudmannen till staten betala
ersättning för statliga kostnader för pension m. m. Ersättningen skall
motsvara tolv procent av lönekostnaden för timmen. Den skall betalas
till skolöverstyrelsen vid tidpunkt som överstyrelsen föreskriver.

Av beloppet skall elva tolftedelar föras till inkomsttiteln Statliga
pensionsavgifter, netto och en tolftedel till anslaget Täckning av
merkostnader för löner och pensioner m. m.

9 § Skolöverstyrelsen skall meddela de ytterligare föreskrifter som
behövs om den ekonomiska regleringen mellan staten och huvudmannen.

Betyg

10 § Uppdragselever får ges betyg enligt bestämmelserna för
gymnasieskolan, om

1. uppdragsutbildningen följer en kursplan som har fastställts
enligt bestämmelserna för påbyggnadsutbildningar eller andra
specialkurser i gymnasieskolan,

2. lärarna har en kompetens som motsvarar vad som gäller för lärare
inom jämförbar utbildning i gymnasieskolan och

3. uppdragseleverna uppfyller de behörighetsvillkor som gäller för
intagning till motsvarande utbildning i gymnasieskolan.