Sametingslag (1992:1433)

1 kap. Inledande bestämmelser

1 § I denna lag ges bestämmelser om en särskild myndighet -- Sametinget
-- med uppgift främst att bevaka frågor som rör samisk kultur i Sverige.

2 § Med same avses i denna lag den som anser sig vara same och

1. gör sannolikt att han eller hon har eller har haft samiska
som språk i hemmet, eller

2. gör sannolikt att någon av hans eller hennes föräldrar, far-
eller morföräldrar har eller har haft samiska som språk i
hemmet, eller

3. har en förälder som är eller har varit upptagen i röstlängd
till Sametinget.

Vad som sägs i första stycket 3 gäller inte om länsstyrelsen
har beslutat att föräldern inte skall vara upptagen i
röstlängden på den grunden att föräldern inte är same.
Lag (2006:803).

2 kap. Sametinget

Sametingets uppgifter

1 § Sametinget ska verka för en levande samisk kultur och ta 
initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar 
denna kultur. Till Sametingets uppgifter hör särskilt att 

1. besluta om fördelningen av statens bidrag och av medel ur 
Samefonden till samisk kultur och samiska organisationer samt 
av andra medel som ställs till samernas gemensamma förfogande,

2. delta i konsultationer enligt lagen (2022:66) om 
konsultation i frågor som rör det samiska folket,

3. utse ledamöterna i Sameskolstyrelsen,

4. fastställa mål för och leda det samiska språkarbetet,

5. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov 
beaktas, däribland rennäringens intressen vid utnyttjande av 
mark och vatten,

6. informera om samiska förhållanden, och

7. utföra de övriga uppgifter som ankommer på Sametinget 
enligt lag eller annan författning. Lag (2022:67).

1 a § Sametinget får ge ekonomiskt bidrag och annat stöd till
de grupper, partier eller liknande sammanslutningar som är
eller har varit representerade i Sametinget (partistöd).

Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar
föreskrifter om partistödets omfattning och formerna för det.
Stödet får inte utformas så att det otillbörligt gynnar eller
missgynnar någon sammanslutning. Lag (2006:803).

Sametingets sammansättning m. m.

2 § Sametinget ska bestå av 31 ledamöter, utsedda genom val. 
För ledamöterna ska det utses ersättare. I fråga om antalet 
ersättare och hur de ska utses gäller bestämmelserna i 14 kap. 
15 § vallagen (2005:837) om val till regionfullmäktige.

Efter förslag av Sametinget förordnar regeringen ordförande i 
Sametinget. Ordföranden ska utses bland tingets ledamöter. 
Sametinget väljer en eller flera vice ordförande bland 
ledamöterna. Sametinget får återkalla vice ordförandes 
uppdrag. Lag (2019:881).

3 § Sametinget bestämmer när ordinarie sammanträden skall hållas.

Sammanträde skall hållas också om styrelsen eller minst en tredjedel av
tingets ledamöter begär det eller om ordföranden anser att det behövs.

3 a § Sametingets sammanträden i plenum är offentliga.

Sametinget får dock besluta att överläggningen i ett visst 
ärende ska hållas inom stängda dörrar. Ersättarna får närvara 
vid en sådan överläggning, även när de inte tjänstgör.
Lag (2018:1976).

3 b § Ordföranden leder Sametingets sammanträden i plenum 
och ansvarar för ordningen vid sammanträdena. 

Ordföranden får visa ut den som uppträder störande och inte 
rättar sig efter tillsägelse. Lag (2018:1976).

3 c § Styrelsens sammanträden ska hållas inom stängda 
dörrar. Efter medgivande från Sametingets plenum får 
styrelsen dock besluta att sammanträden ska vara offentliga. 

Styrelsens sammanträden ska alltid hållas inom stängda dörrar 
i ärenden 

1. som avser myndighetsutövning, eller 

2. där det förekommer uppgifter som omfattas av sekretess. 

Detsamma ska gälla för sammanträden i Sametingets nämnder.
Lag (2018:1976).

3 d § Ledamöter och ersättare har rätt till den ledighet från sina
anställningar som behövs för att fullgöra uppdragen i Sametinget,
dess styrelse och nämnder. Lag (2018:1976).

3 e § Sametingets plenum får besluta om skäliga ekonomiska 
förmåner för ledamöter och ersättare. Lag (2018:1976).

Styrelse och nämnder

4 § Sametinget ska bland sina ledamöter utse en styrelse 
som består av högst sju ledamöter och lika många ersättare. 
Sametinget ska bland styrelsens ledamöter välja en 
ordförande.

Styrelsen ansvarar för Sametingets verksamhet.
Lag (2018:1976).

4 a § Vid Sametinget ska det finnas ett kansli som leds av 
en kanslichef. 

Kanslichefen anställs av styrelsen. 

Kanslichefen ska sköta den löpande verksamheten enligt de 
direktiv och riktlinjer som styrelsen beslutar.
Lag (2018:1976).

5 § Sametinget ska tillsätta en valnämnd som ansvarar för 
Sametingets uppgifter vid val till Sametinget. 

Sametinget kan därutöver tillsätta de nämnder som i övrigt 
behövs för verksamheten. Lag (2018:1976).

5 a § Sametinget får återkalla uppdragen för förtroendevalda i
styrelsen eller i en nämnd när den politiska majoriteten i
styrelsen eller nämnden inte längre är densamma som i
Sametinget. Lag (2006:803).

Ärendenas handläggning

6 § Sametinget får handlägga ärenden endast om mer än hälften
av ledamöterna är närvarande. Varje ledamot har en röst.

En ledamot i Sametinget får inte delta i handläggningen av
ärenden som rör ledamoten personligen eller ledamotens make,
föräldrar, barn eller syskon eller annan närstående. Inte
heller får en ledamot delta i handläggningen av ärenden som
särskilt rör en sameby i vilkens styrelse ledamoten ingår.

Vid sammanträde i Sametinget skall protokoll föras.

Vad som i första, andra och tredje styckena sägs om Sametinget
gäller även dess styrelse och nämnder. Lag (2006:803).

6 a § Sametingets styrelse och nämnder beslutar i frågor 
som rör Sametingets myndighetsutövning och i andra frågor som 
de enligt lag eller annan författning ska ha hand om.
Lag (2018:1976).

7 § Sametinget samt dess styrelses och nämnders beslut får
överklagas endast om det finns särskilda föreskrifter om det.

Bestämmelser om överklagande av Sameskolstyrelsens beslut
finns i skollagen (2010:800). Lag (2010:868).

3 kap. Val till Sametinget

1 § Val till Sametinget skall hållas vart fjärde år (valåret). Valdag är
tredje söndagen i maj.

2 § För valet till Sametinget utgör landet en valkrets. 
Uppgifter vid valet till Sametinget fullgörs av 

- valnämnden,

- den centrala valmyndigheten enligt vallagen (2005:837), och

- länsstyrelsen i det län där Sametinget har sitt säte.
Lag (2024:523).

2 a § Den centrala valmyndigheten ska inför varje val ta fram 
utbildningsmaterial om valet. Materialet ska tillhandahållas 
valnämnden och länsstyrelsen i det län där Sametinget har sitt 
säte. Lag (2024:523).

Rösträtt m. m.

3 § Rösträtt till Sametinget har den som är upptagen i
sameröstlängd.

I sameröstlängden tas den same upp som anmäler sig till
valnämnden och som är svensk medborgare och på den samiska
valdagen fyllt eller fyller 18 år.

Under de förutsättningar som i andra stycket anges för svenska
medborgare skall i röstlängden tas upp även de utlänningar som
enligt folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om
behandling av personuppgifter i Skatteverkets
folkbokföringsverksamhet har varit folkbokförda i landet tre år
i följd före valdagen och som anmäler sig till valnämnden.
Lag (2003:704).

4 § Anmälan till valnämnden för att tas upp i sameröstlängden
skall ha inkommit senast den 20 oktober året före valåret.

Den som har förts upp i sameröstlängden skall strykas från
längden, om han eller hon begär det eller avlider.
Lag (2006:803).

5 § Valnämnden skall ha upprättat en preliminär sameröstlängd
senast den 15 november året före valåret. Röstlängden skall
innehålla uppgifter om

1. samer som tidigare varit upptagna i sameröstlängd, som
fortfarande uppfyller villkoren för rösträtt enligt 3 § och som
inte begärt att bli avförda ur sameröstlängden, och

2. samer som anmält sig enligt 4 § och som uppfyller villkoren
enligt 3 §.

Den preliminära röstlängden skall hållas tillgänglig för
granskning på det sätt som den centrala valmyndigheten i samråd
med Sametinget bestämmer. Beslutet om den preliminära
röstlängden skall kungöras i Post- och Inrikes Tidningar. Den
som anmält sig men inte tagits upp i den preliminära
röstlängden skall genast underrättas om detta. Lag (2004:538).

5 a § Den som anmält sig men inte tagits upp i den preliminära
röstlängden får överklaga beslutet i den delen. Vidare får var
och en som tagits upp i den preliminära röstlängden överklaga
beslutet såvitt avser någon annan som tagits upp.

Överklagandet skall ha kommit in till länsstyrelsen i det län
där Sametinget har sitt säte senast den 15 december året före
valåret.

Överklagandet av beslutet om den preliminära röstlängden prövas
vid offentligt sammanträde hos länsstyrelsen den 15 februari
valåret eller, om denna dag är en lördag eller söndag, närmast
följande måndag.

Länsstyrelsens beslut får inte överklagas. Lag (2004:538).

6 § Efter det att förekommande överklaganden har avgjorts av
länsstyrelsen skall valnämnden senast den 1 mars valåret
upprätta en slutlig sameröstlängd som skall uppta samer som på
grund av valnämndens eller länsstyrelsens beslut skall tas upp
i röstlängden. Om länsstyrelsen efter överklagande av beslutet
om den preliminära röstlängden funnit att någon inte skall tas
upp i röstlängden skall denne inte tas upp i den slutliga
längden. Lag (2004:538).

7 § Den som är upptagen i sameröstlängd skall genom den
centrala valmyndighetens försorg erhålla ett röstkort i form av
ett ytterkuvert samt ett valkuvert och ett omslagskuvert.
Röstkorten och kuverten skall sändas till de röstberättigade
senast 30 dagar före valdagen.

En röstberättigad som har förlorat sitt röstkort/ytterkuvert
eller inte har fått det, är berättigad att efter begäran få ett
duplettröstkort/duplettytterkuvert av den centrala
valmyndigheten, länsstyrelsen eller valnämnden. Ett sådant kort
skall vara tydligt märkt som duplettröstkort. Lag (2006:803).

8 § Den som har rösträtt till Sametinget är valbar till 
Sametinget. Lag (2024:523).

Anmälan om deltagande i val

9 § En grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning som 
vill delta i ett val ska skriftligen anmäla sin beteckning och 
sina kandidater till den centrala valmyndigheten senast den 8 
mars valåret. Minst tre namn på kandidater i bestämd 
ordningsföljd ska anmälas. Tillsammans med anmälan ska det 
lämnas en skriftlig förklaring från varje kandidat att han 
eller hon samtycker till anmälan. Lag (2024:523).

9 a § Beteckningen för en grupp, ett parti eller en liknande 
sammanslutning ska registreras om kraven i 9 § och följande 
villkor är uppfyllda:

1. Beteckningen ska bestå av eller innehålla ord. Beteckningen 
får också innehålla en symbol.

2. Om en grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning 
inte har mandat i Sametinget ska anmälan ha ett dokumenterat 
stöd av minst 50 personer som har rösträtt i det kommande 
valet.

3. Beteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en 
beteckning som är registrerad eller som redan har anmälts för 
samma val.

En beteckning ska avregistreras om den grupp, det parti eller 
den liknande sammanslutning som innehar registreringen 

1. begär det, eller 

2. inte har gjort en anmälan enligt 9 § för två ordinarie val 
i följd.

Prövningen av om en beteckning ska avregistreras enligt andra 
stycket 2 ska ske efter prövningen enligt första stycket.
Lag (2024:523).

9 b § Kandidaterna för en grupp, ett parti eller en liknande 
sammanslutning ska registreras för valet om de har anmälts 
under en registrerad beteckning och kraven i 9 § är uppfyllda.
Lag (2024:523).

9 c § När en beteckning har registrerats eller avregistrerats 
ska den centrala valmyndigheten omedelbart kungöra detta genom 
publicering på myndighetens webbplats. Lag (2024:523).

9 d § Ett beslut enligt 9 a eller 9 b § får överklagas hos 
Valprövningsnämnden. Överklagandet ska ha kommit in till 
nämnden inom en vecka från den dag det överklagade beslutet 
kungjordes. Om beslutet inte har kungjorts ska det ha kommit 
in inom en vecka från den dag klaganden fick del av beslutet.
Lag (2024:523).

Valsedlar

10 § Den centrala valmyndigheten utfärdar valsedlar. På 
valsedlarna ska en grupp, ett parti eller en liknande 
sammanslutning anges samt minst tre kandidater för gruppen, 
partiet eller sammanslutningen.

Kandidatnamnen ska förses med nummer och tas upp i 
nummerordning under varandra. Valsedlarna ska dessutom vara 
utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst och 
innehålla en upplysning om personvalets innebörd.

För en grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning får 
det finnas valsedlar med olika kombinationer av kandidater.
Lag (2024:523).

11 § Valsedlarna skall vara lika till storlek och material.

12 § Varje grupp, parti eller liknande sammanslutning vars 
kandidater har registrerats för valet ska tilldelas det antal 
valsedlar den centrala valmyndigheten beslutar, lika för alla. 
Finns det olika valsedlar för samma grupp, parti eller 
liknande sammanslutning, gäller detta varje sådan variant av 
valsedeln.

Valsedlar till större antal ska tillhandahållas av den 
centrala valmyndigheten om beställaren betalar valsedlarna i 
förskott. Lag (2024:523).

12 a § Valnämnden ska under den tid som röstmottagningen i 
vallokalen pågår tillhandahålla valsedlar för de grupper, 
partier eller liknande sammanslutningar vars kandidater har 
registrerats för valet.

I anslutning till vallokalen ska det ordnas en lämplig 
avskärmad plats där valsedlarna ska läggas ut och där väljarna 
var för sig kan ta sina valsedlar utan insyn. Om en sådan 
plats inte kan anordnas i anslutning till vallokalen får den i 
stället ordnas inne i lokalen. 

Valsedlarna ska presenteras på ett likformigt sätt.
Lag (2024:523).

Röstning

13 § Den som har rösträtt till Sametinget får rösta antingen i
vallokal eller genom att med post sända sin valsedel till
länsstyrelsen i det län där Sametinget har sitt säte
(brevröstning). Lag (2004:538).

14 § Valnämnden ska besluta på vilka orter röstning kan ske i 
vallokal.

Valnämnden ska se till att det finns lämpliga lokaler som kan 
användas som vallokaler och som i fråga om läge och 
tillgänglighet ger väljarna goda möjligheter att rösta. En 
vallokal ska vara tydligt avgränsad och även i övrigt lämpad 
för ändamålet så att väljaren inte hindras eller störs under 
röstningen.

Vallokalerna ska hållas öppna för röstning mellan klockan 8.00 
och 20.00 på valdagen. Lag (2024:523).

Röstmottagare

14 a § Röstmottagare förordnas av valnämnden. Som 
röstmottagare får endast den förordnas som har fått en sådan 
utbildning som behövs för uppdraget.

Valnämnden ansvarar för utbildningen av röstmottagare. Vid 
utbildningen ska det utbildningsmaterial som tillhandahålls av 
den centrala valmyndigheten användas. Valnämnden får dock 
ersätta delar av materialet eller komplettera det om det 
behövs med hänsyn till lokala förhållanden. Lag (2024:523).

14 b § För varje vallokal ska det utses minst fyra 
röstmottagare, varav en ordförande och en ersättare för 
ordföranden. 

Vid röstmottagning ska minst tre av röstmottagarna vara 
närvarande. En av dessa ska vara ordföranden eller 
ordförandens ersättare. Lag (2024:523).

Röstning i vallokal

15 § Vid röstning i vallokal ska väljaren ta en valsedel, 
lägga in valsedeln i ett valkuvert utan att vika den och 
försluta kuvertet.

Den väljare som vill lämna en särskild personröst ska markera 
det på valsedeln genom att fylla i det särskilda utrymmet för 
personröst som finns vid den kandidat som väljaren helst vill 
se vald.

Väljaren ska lämna valkuvert och det ytterkuvert som också är 
röstkort till röstmottagaren. Lag (2024:523).

15 a § Röstmottagaren ska

1. kontrollera att väljaren har gjort i ordning bara ett 
valkuvert, och att kuvertet inte är försett med någon obehörig 
märkning,

2. i väljarens närvaro lägga in valkuvertet i ytterkuvertet 
och klistra igen det,

3. ta hand om ytterkuvertet, och

4. anteckna väljarens namn på en särskild förteckning.

Den som saknar det ytterkuvert som också är röstkort får inte 
rösta. En väljare som inte är känd för röstmottagaren ska 
legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet. Den 
som inte gör det får inte rösta. Lag (2024:523).

16 § Är valkuvertet försett med obehörig märkning får det inte
tas emot. Har väljaren lämnat mer än ett valkuvert får endast
ett av dem tas emot. Om väljaren begär det, skall samtliga
valkuvert återlämnas till väljaren. Lag (2006:803).

17 § Vid röstning i vallokal gäller också 7 kap. 3 § samt 
8 kap. 2 a-5 och 7 a §§ vallagen (2005:837). 

Om röstningen avbryts ska mottagna ytterkuvert förvaras på ett 
betryggande sätt. Lag (2024:523).

18 § Röstmottagaren ska skyndsamt sända de mottagna 
igenklistrade ytterkuverten till länsstyrelsen i det län där 
Sametinget har sitt säte tillsammans med förteckningen över de 
väljare som röstat i vallokalen. Försändelsen ska sändas som 
värdepost. Lag (2024:523).

Brevröstning

19 § Vid brevröstning ska väljaren själv lägga in sin valsedel 
i ett valkuvert utan att vika den och försluta kuvertet. Den 
väljare som vill lämna en särskild personröst ska markera det 
på valsedeln genom att fylla i det särskilda utrymmet för 
personröst vid den kandidat som väljaren helst vill se vald.

Väljaren ska sedan i närvaro av två vittnen lägga valkuvertet 
i det ytterkuvert som också är röstkort och klistra igen det 
och på ytterkuvertet skriva en försäkran på heder och samvete 
att han eller hon har gjort på detta sätt.

Vittnena ska intyga skriftligen att väljaren egenhändigt har 
undertecknat försäkran och att de inte känner till något 
förhållande som strider mot de uppgifter väljaren lämnat på 
ytterkuvertet. Vittnenas adresser ska anges på ytterkuvertet. 
Vittnena ska ha fyllt 18 år. Lag (2024:523).

19 a § Sedan brevröstningsförsändelsen har gjorts i ordning 
enligt 19 § ska väljaren lägga in försändelsen i 
omslagskuvertet och klistra igen det. Därefter ska 
försändelsen lämnas för postbefordran till länsstyrelsen i det 
län där Sametinget har sitt säte. Lag (2024:523).

19 b § En väljare som på grund av funktionsnedsättning eller 
liknande inte kan avge sin röst på det sätt som föreskrivs i 
19 och 19 a §§ får anlita någon annan person som hjälper honom 
eller henne vid röstningen. Lag (2024:523).

20 § Har upphävts genom lag (2024:523).

21 § Vid varje tillfälle då brevröstningsförsändelser kommer 
in till länsstyrelsen ska antalet antecknas i ett särskilt 
protokoll. I väntan på rösträkningen och mandatfördelningen 
ska försändelserna förvaras på ett betryggande sätt.
Lag (2024:523).

Rösträkning och fördelning av mandat

22 § Vid en offentlig förrättning, som ska påbörjas så snart 
det kan ske sedan en vecka har förflutit från valdagen, ska 
länsstyrelsen granska och räkna de avgivna rösterna. 
Länsstyrelsen ska föra protokoll över förrättningen.

Länsstyrelsen ska kungöra tid och plats för förrättningen 
genom publicering på myndighetens webbplats senast dagen före 
förrättningen. Lag (2024:523).

22 a § När förrättningen börjar ska den tjänsteman från 
länsstyrelsen som leder rösträkningen visa de närvarande att 
valurnan är tom. Därefter ska granskningen och räkningen av 
avgivna röster börja. Lag (2024:523).

Granskning av rösterna från vallokalerna

23 § Granskningen ska inledas med att de ytterkuvert som har 
kommit in från vallokalerna räknas. Antalet kuvert ska 
jämföras med antalet avgivna röster enligt förteckningarna 
från vallokalerna. Uppgifterna ska antecknas i protokollet.

Har någon väljare röstat mer än en gång i vallokal, ska 
väljarens röster förklaras ogiltiga och de oöppnade 
ytterkuverten med väljarens röster läggas åt sidan.
Lag (2024:523).

24 § Sedan de röster som ska förklaras ogiltiga enligt 23 § 
andra stycket har lagts åt sidan och ogiltigförklaringen har 
antecknats i protokollet, ska det kontrolleras att övriga 
ytterkuvert är igenklistrade.

Om ett ytterkuvert är igenklistrat, ska det öppnas och 
valkuvertet granskas. Då ska det kontrolleras att valkuvertet 
uppfyller kraven på hur sådana kuvert ska vara utformade och 
att väljaren bara har gjort i ordning ett valkuvert samt att 
valkuvertet inte är försett med obehörig märkning.
Lag (2024:523).

25 § Om det framkommer någon brist vid den granskning som ska 
göras enligt 24 § ska rösten förklaras ogiltig och ytter- och 
valkuverten läggas åt sidan. När kuverten läggs åt sidan ska 
valkuvertet ligga i ytterkuvertet. Ogiltigförklaringen ska 
antecknas i protokollet. 

De valkuvert som inte läggs åt sidan ska läggas i valurnan. 
Det ska också markeras i röstlängden att väljaren har röstat.
Lag (2024:523).

Granskning av brevröstningsförsändelserna

26 § Sedan rösterna från vallokalerna har behandlats enligt
23-25 §§, fortsätter granskningen med de röster som har avgivits
genom brevröstning och som har kommit in till länsstyrelsen
före förrättningens början.

Brevröster som kommer in efter förrättningens början läggs utan
vidare åtgärd åt sidan. Lag (2004:538).

27 § Granskningen av brevröstningsförsändelserna ska inledas 
med att omslagskuverten räknas och att antalet kuvert 
antecknas i protokollet. Därefter ska det kontrolleras att 
omslagskuverten inte har blivit öppnade efter att de klistrats 
igen.

Om det inte framkommer någon brist vid den granskning som 
avses i första stycket ska de godkända försändelserna 
behandlas vidare enligt vad som föreskrivs i 28 §. I annat 
fall ska försändelserna läggas åt sidan. Antalet försändelser 
som har lagts åt sidan ska antecknas i protokollet.
Lag (2024:523).

28 § När kontrollen enligt 27 § är avslutad, öppnas de godkända
omslagskuverten.

Därefter kontrolleras att samma väljare inte har lagt mer än ett
ytterkuvert i omslagskuvertet och att väljaren inte har röstat i
vallokal eller mer än en gång genom brevröstning.

Föreligger inte någon brist vid den granskning som avses i andra stycket
behandlas ytterkuvertet vidare enligt 29 §. I annat fall förklaras
rösterna i försändelsen ogiltiga, anteckning härom görs i protokollet
och försändelsen läggs åt sidan.

29 § När kontrollen enligt 28 § är avslutad, granskas ytterkuverten till
de försändelser som inte då har lagts åt sidan.

Därvid kontrolleras att försändelsen är i föreskrivet skick. Om så är
fallet, bryts ytterkuvertet och valkuvertet granskas på samma sätt som
är föreskrivet i 24 § andra stycket beträffande valkuvert för röstning
i vallokal. Lag (2000:1214).

30 § Om det framkommer någon brist vid den granskning som ska 
göras enligt 29 § ska rösten förklaras ogiltig och ytter- och 
valkuverten läggas åt sidan. När kuverten läggs åt sidan ska 
valkuvertet ligga i ytterkuvertet. Ogiltigförklaringen ska 
antecknas i protokollet.

De valkuvert som inte läggs åt sidan ska läggas i valurnan. 
Det ska också markeras i röstlängden att väljaren har röstat.
Lag (2024:523).

Rösträkning

30 a § /Upphör att gälla U:2025-05-01/
När samtliga valkuvert som ska läggas i valurnan har 
lagts ner i den ska urnan tömmas och räkningen påbörjas. 
Räkningen ska gå till på följande sätt:

1. Valkuverten ska räknas. Antalet valkuvert ska jämföras med 
antalet markeringar i röstlängden.

2. Valkuverten ska öppnas och innehållet granskas. Vid 
granskningen ska

a) i tillämpliga delar 13 kap. 6 och 7 §§, 8 § första 
stycket 1 samt andra och tredje styckena vallagen (2005:837) 
gälla,

b) ett namn som har skrivits till på en valsedel eller som 
inte har registrerats anses obefintligt, och

c) en valsedel som har en beteckning som inte har registrerats 
förklaras ogiltig.

3. De valsedlar som har godkänts ska sorteras och räknas efter 
beteckning och namnlista.

4. Personrösterna ska räknas.

Resultatet av rösträkningen ska antecknas i protokollet.
Lag (2024:523).

30 a § /Träder i kraft I:2025-05-01/
När samtliga valkuvert som ska läggas i valurnan har 
lagts ner i den ska urnan tömmas och räkningen påbörjas. 
Räkningen ska gå till på följande sätt:

1. Valkuverten ska räknas. Antalet valkuvert ska jämföras med 
antalet markeringar i röstlängden.

2. Valkuverten ska öppnas och innehållet granskas. Vid 
granskningen ska länsstyrelsen pröva valsedlarnas giltighet 
och meddela de beslut som prövningen leder till. Vid 
prövningen ska

a) i tillämpliga delar 13 kap. 6 och 7 §§, 8 § första stycket 
1 samt andra och tredje styckena vallagen (2005:837) gälla,

b) ett namn som har skrivits till på en valsedel eller som 
inte har registrerats anses obefintligt, och

c). en valsedel som har en beteckning som inte har 
registrerats förklaras ogiltig.

3. De valsedlar som har godkänts ska sorteras och räknas efter 
beteckning och namnlista. 

4. Personrösterna ska räknas. 

Resultatet av rösträkningen ska antecknas i protokollet.
Lag (2025:214).

31 § När rösträkningen är klar ska försändelser, ytterkuvert 
och valkuvert som har lagts åt sidan samt ogiltiga valsedlar 
läggas in i särskilda omslag som förseglas och förvaras till 
dess valet har fått laga kraft.

Godkända valsedlar ska läggas in i särskilda omslag som 
förseglas och förvaras till utgången av den tid valet gäller.
Lag (2024:523).

Fördelning av mandat

32 § Vid mandatfördelningen mellan grupper, partier och 
liknande sammanslutningar ska mandaten fördelas proportionellt 
på grundval av valresultatet. Mandaten tilldelas, ett efter 
annat, den grupp, det parti eller den liknande sammanslutning 
som för varje gång uppvisar det största jämförelsetalet. 
Jämförelsetalet är, så länge en grupp, ett parti eller en 
liknande sammanslutning ännu inte tilldelats något mandat, 
röstetalet delat med 1,2. Därefter beräknas jämförelsetalet 
genom att röstetalet delas med det tal som är ett högre än det 
dubbla antalet mandat som redan har tilldelats gruppen, 
partiet eller den liknande sammanslutningen.

För varje mandat som en grupp, ett parti eller en liknande 
sammanslutning har fått ska en ledamot utses. När en ledamot 
utses ska reglerna i 14 kap. 9 och 10 §§ vallagen (2005:837) 
om val till riksdagen tillämpas. För att personligt röstetal 
ska fastställas för en kandidat måste kandidaten dessutom ha 
fått lägst 25 särskilda personröster.

Sedan länsstyrelsen fördelat mandaten i Sametinget ska 
resultatet av valet offentliggöras genom kungörelse i Post- 
och Inrikes Tidningar.

Länsstyrelsen ska så snart som möjligt redovisa resultatet av 
valet till Sametinget och regeringen samt utfärda bevis till 
valda ledamöter och ersättare. Lag (2024:523).

32 a § Om en ledamot har avgått före utgången av den tid för 
vilken ledamoten blivit vald, ska länsstyrelsen på anmälan av 
Sametingets ordförande inkalla en ny ordinarie ledamot enligt 
de bestämmelser i 14 kap. 21 § vallagen (2005:837) som avser 
ny ordinarie ledamot i regionfullmäktige.

Om en ersättare för ledamot har inträtt som ordinarie ledamot 
eller avgått som ersättare av annan orsak, ska länsstyrelsen 
på anmälan av Sametingets ordförande utse ytterligare 
ersättare enligt de bestämmelser i 14 kap. 22 § vallagen som 
avser ersättare för ledamot i regionfullmäktige.

Den förrättning som avses i första och andra styckena är 
avslutad när protokollet från förrättningen har lagts fram för 
granskning. Efter rösträkningen ska valsedlarna åter läggas i 
omslag på det sätt som föreskrivs i 31 §. Länsstyrelsen ska 
utfärda bevis till de ledamöter och ersättare som har utsetts 
genom förrättningen. Lag (2024:523).

Överklagande

33 § /Upphör att gälla U:2025-05-01/
Länsstyrelsens beslut enligt 22, 32 och 32 a §§ får
överklagas hos Valprövningsnämnden. Ett beslut får överklagas
av den som enligt röstlängden var röstberättigad vid valet. Det
får också överklagas av en grupp, ett parti eller en liknande
sammanslutning som har deltagit i valet.

Överklagandet skall ges in till Valprövningsnämnden och vara
nämnden till handa tidigast dagen efter valdagen och senast
inom tio dagar efter det att resultatet av valet
offentliggjorts enligt 32 eller 32 a §.

Vid Valprövningsnämndens prövning av överklaganden som avses i
denna paragraf får nämnden upphäva valet och förordna om omval
eller föranstalta om andra mindre ingripande åtgärder enligt de
grunder som anges i 15 kap. 13 och 14 §§ vallagen (2005:837).
Lag (2005:843).

33 § /Träder i kraft I:2025-05-01/
Länsstyrelsens beslut enligt 30 a § första stycket 2, 32 
och 32 a §§ får överklagas hos Valprövningsnämnden. Ett beslut 
får överklagas av den som enligt röstlängden var 
röstberättigad vid valet. Det får också överklagas av en 
grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning som har 
deltagit i valet.

Överklagandet ska lämnas till Valprövningsnämnden. Det ska ha 
kommit in till nämnden tidigast dagen efter valdagen och 
senast inom tio dagar efter det att resultatet av valet 
offentliggjorts enligt 32 eller 32 a §.

Vid Valprövningsnämndens prövning av överklaganden som avses i 
denna paragraf får nämnden upphäva valet och besluta om omval 
eller vidta andra mindre ingripande åtgärder enligt de grunder 
som anges i 15 kap. 13 och 14 §§ vallagen (2005:837).
Lag (2025:214).

Omval

34 § Vid omval till Sametinget skall den centrala
valmyndigheten efter samråd med länsstyrelsen i det län där
Sametinget har sitt säte och Sametingets valnämnd bestämma
valdag. Beslutet får inte överklagas. Lag (2004:538).

35 § Den slutliga röstlängd som upprättats för det ordinarie
valet skall användas vid omval. Lag (2004:538).

35 a § En anmälan enligt 9 § gäller även vid omval i det val 
som anmälan avser. En grupp, ett parti eller en liknande 
sammanslutning får dock ändra sin anmälan i fråga om 
kandidater inför omval.

En grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning som inte 
har deltagit i ett val kan inte göra en särskild anmälan 
enligt 9 § för att delta i ett omval i det valet.
Lag (2024:523).

36 § I övrigt gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i denna
lag om ordinarie val vid omval. Lag (2004:538).

Uppgifter i folkbokföringen

37 § För aktualisering, komplettering och kontroll av 
röstlängden får valnämnden och länsstyrelsen i det län där 
Sametinget har sitt säte hämta in uppgifter från Skatteverkets 
folkbokföringsregister.

Om det saknas uppgifter i folkbokföringen ska ytterligare 
efterforskningar göras i rimlig omfattning.

Den som har anmält sig till röstlängden och vars uppgifter 
inte kan verifieras genom åtgärd enligt första eller andra 
stycket ska inte tas upp i röstlängden. Lag (2024:523).

4 kap. Har upphävts genom lag (2004:538).


Övergångsbestämmelser

1992:1433

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

2. Det första valet till Sametinget hålls den 16 maj 1993 i enlighet med
bestämmelserna i denna lag. Sametingets första sammanträde skall hållas
i augusti eller september 1993.

3. De uppgifter som enligt denna lag ankommer på valnämnden skall vid
det första valet fullgöras av en av regeringen särskilt förordnad
organisationskommitté. Organisationskommitténs beslut enligt 3 kap. 5 §
att någon inte skall tas upp i röstlängd får överklagas till
Länsstyrelsen i Norrbottens län.

4. Anmälan till sameröstlängden för deltagande i sametingsvalet 1993
skall ha inkommit till organisationskommittén senast den 25 januari
1993.

2018:1976
  
1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2019. 

2. Ärenden som har inletts hos Sametinget före 
ikraftträdandet men ännu inte har avgjorts handläggs enligt 
äldre föreskrifter.

3. Bestämmelsen i 2 kap. 3 e § tillämpas inte på förmåner som 
har intjänats före ikraftträdandet.

2024:523

1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2024.

2. Vid tillämpningen av 3 kap. 9 a och 9 b §§ ska en grupp, 
ett parti eller en liknande sammanslutning som har mandat i 
Sametinget den 8 mars 2025 anses ha anmält och fått sin 
beteckning registrerad vid valet 2021.