Lag (2008:990) om företagshypotek

1 kap. Inledande bestämmelser

1 § Med företagshypotek avses en säkerhetsrätt enligt
bestämmelserna i denna lag.

2 § En näringsidkare som vill upplåta företagshypotek i sin
näringsverksamhet har rätt att få inskrivning av ett visst
belopp i verksamheten (företagsinteckning). Bevis om
inteckningen kallas företagsinteckningsbrev.

Ett företagsinteckningsbrev utfärdas antingen i skriftlig form
(skriftligt företagsinteckningsbrev) eller genom registrering i
inteckningsbrevsregistret enligt lagen (2008:1075) om
inteckningsbrevsregister (elektroniskt
företagsinteckningsbrev).

Det som sägs om näringsidkare i denna lag gäller även den som
avser att utöva näringsverksamhet men som ännu inte har
påbörjat verksamheten. Om en näringsidkare avlider, träder
dödsboet i näringsidkarens ställe. Lag (2008:1079).

3 § Ett företagshypotek upplåts genom att näringsidkaren
överlämnar företagsinteckningsbrevet som säkerhet för en
fordran.

Ett elektroniskt företagsinteckningsbrev ska anses ha
överlämnats till borgenären, när borgenären eller någon som
företräder honom eller henne har registrerats som
inteckningsbrevshavare i inteckningsbrevsregistret.
Lag (2008:1079).

4 § Ett konkursbo kan inte beviljas företagsinteckning och kan
inte heller upplåta företagshypotek.

2 kap. Företagshypotek

Egendom som omfattas av företagshypotek

1 § Ett företagshypotek omfattar näringsidkarens lösa egendom i
den mån egendomen hör till den intecknade verksamheten.

Företagshypoteket omfattar inte

1. kassa- och bankmedel,

2. aktier och andra finansiella instrument, avsedda för allmän
omsättning,

3. egendom som kan vara föremål för panträtt på grund av
inteckning, eller

4. egendom som varken kan utmätas eller ingå i konkurs.

2 § Om en intecknad verksamhet överlåts, omfattar
företagshypoteket överlåtarens fordran på ersättning till den
del denna avser egendom som omfattades av hypoteket vid
överlåtelsen.

Förföljelserätt

3 § Om en intecknad verksamhet överlåts och det i överlåtelsen
ingår egendom som omfattas av företagshypoteket, gäller
hypoteket i egendomen hos förvärvaren. Om förvärvaren överlåter
egendomen eller upplåter särskild rätt i den eller om egendomen
skadas eller tas i anspråk genom expropriation eller liknande
förfarande, omfattar företagshypoteket förvärvarens fordran på
ersättning. Företagshypoteket ger företräde till betalning
framför ett hypotek i samma egendom som grundar sig på
upplåtelse av förvärvaren.

Borgenären förlorar sin rätt enligt första stycket, om han
eller hon inte inom sex månader från det att överlåtaren eller
förvärvaren har underrättat honom eller henne om överlåtelsen
och senast inom arton månader från det att verksamheten
frånträddes väcker talan mot förvärvaren om betalning ur
egendomen och anmäler det till inskrivningsmyndigheten.

Det som sägs i denna paragraf om förvärvaren gäller också
förvärvarens dödsbo.

4 § Bestämmelserna i 3 § ska tillämpas också när den intecknade
verksamheten och egendom som omfattas av ett företagshypotek
övergår till någon annan genom skifte av handelsbolags
tillgångar eller genom bodelning av någon annan anledning än
näringsidkarens död.

Borgenärens rätt till betalning på grund av företagshypotek

5 § En borgenär som har företagshypotek för sin fordran har
rätt att vid utmätning eller i konkurs, med den företrädesrätt
inteckningen medför enligt lag, få betalt för fordringen ur
egendom som omfattas av hypoteket upp till
företagsinteckningsbrevets belopp.

I den mån inteckningsbrevets belopp inte räcker till betalning,
har borgenären rätt att få betalt ur egendomen genom ett
tillägg. Tillägget får inte överstiga femton procent av
inteckningsbrevets belopp samt ränta på detta belopp från den
dag då egendomen utmättes eller konkursansökningen gjordes.
Räntan beräknas för år enligt en räntefot som motsvarar den av
Riksbanken fastställda, vid varje tid gällande referensräntan
enligt 9 § räntelagen (1975:635), ökad med fyra procentenheter.

En borgenärs rätt till betalning omfattar inte tillägget, om
inteckningsbrevet utgör säkerhet för borgenären i andra hand.

6 § Överlämnas flera företagsinteckningsbrev som säkerhet för
en fordran och har inteckningarna samma företrädesrätt eller
gäller de omedelbart efter varandra, ska bestämmelserna i 5 §
om inteckningsbrevets belopp avse inteckningsbrevens
sammanlagda belopp.

7 § Borgenärens rätt till betalning ur egendomen gäller även om
fordringen har preskriberats eller inte har anmälts av
borgenären efter kallelse på okända borgenärer.

8 § En borgenär som har företagshypotek som säkerhet för sin
fordran har rätt att söka betalning ur egendom som omfattas av
företagshypoteket trots att fordringen inte är förfallen till
betalning, om

1. den intecknade verksamheten eller en väsentlig del av den
överlåts, upphör eller övergår till någon annan genom skifte av
handelsbolags tillgångar eller genom bodelning av någon annan
anledning än näringsidkarens död, eller

2. egendomen till följd av vanvård, naturhändelse eller av
någon annan därmed jämförlig orsak försämras eller minskas så
att säkerhetens värde går ned väsentligt.

Vid utmätning av egendom som omfattas av företagshypotek har
inteckningsborgenären rätt till betalning ur egendomen enligt 8
kap. utsökningsbalken även om fordringen inte är förfallen till
betalning.

Företagshypotekets förhållande till kvarstad

9 § Företagshypotek omfattar inte kvarstadsbelagd egendom, om
inteckningen söks samma dag som kvarstadsbeslutet meddelas
eller senare. Hävs kvarstaden, gäller dock företagshypoteket
även i den egendomen såvida den inte är utmätt eller tagen i
anspråk genom betalningssäkring.

3 kap. Företagsinteckning

Inteckningens omfattning

1 § En företagsinteckning beviljas i all den näringsverksamhet
som näringsidkaren vid varje tid utövar i Sverige.

Inteckningars företräde

2 § Bestämmelser om den förmånsrätt som följer med
företagsinteckning finns i förmånsrättslagen (1970:979).

3 § En företagsinteckning ger företräde i förhållande till
annan företagsinteckning i den tidsföljd i vilken
inteckningarna söks. Inteckningar som söks på samma
inskrivningsdag ger lika rätt, om inte annat följer av 4 kap.
13 §.

Inteckningars och inteckningsbrevs giltighet i vissa fall

4 § Om egendom som omfattas av företagshypotek har blivit
utmätt och inteckningsborgenären har tillerkänts betalning ur
egendomen, är företagsinteckningen utan verkan till ett belopp
som motsvarar vad som har erhållits på
företagsinteckningsbrevets belopp. Detsamma gäller om
borgenären har tillerkänts betalning ur sådan egendom i
konkurs.

5 § Om en företagsinteckning blir utan verkan, är även
företagsinteckningsbrevet utan verkan. Ändras i annat fall en
inteckning, får inteckningsbrevet verkan i enlighet med
inteckningens ändrade innehåll.

Dödning av förkommet inteckningsbrev medför inte att
inteckningen blir utan verkan.

4 kap. Inskrivningsförfarandet

Företagsinteckningsregister och inskrivningsmyndighet

1 § 
För inskrivning enligt denna lag ska det föras ett 
register med hjälp av automatiserad behandling, benämnt 
företagsinteckningsregistret. Detta ska ge offentlighet åt 
den information som ingår i registret.

Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 
föreskrifter om registrets innehåll och närmare ändamål, 
behandling av uppgifter och personuppgiftsansvar.

Regeringen får meddela föreskrifter om expeditionsavgifter 
för bevis om inskrivningsåtgärd. Lag (2018:285).

2 § Ärenden om företagsinteckning eller annan införing i
företagsinteckningsregistret på grund av bestämmelse i denna
lag eller annan författning (inskrivningsärenden) handläggs av
en för landet gemensam inskrivningsmyndighet. Regeringen
bestämmer vilken myndighet som ska vara inskrivningsmyndighet.

Handläggningen av inskrivningsärenden

3 § Vid handläggningen hos inskrivningsmyndigheten av 
inskrivningsärenden tillämpas inte 22 § andra stycket och 
37–39 §§ förvaltningslagen (2017:900). I 37 a och 37 b §§ 
lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter 
finns bestämmelser om att inskrivningsmyndigheten ska ompröva 
beslut om stämpelskatt i vissa fall.

Ansökningar och anmälningar i inskrivningsärenden ska vara 
skriftliga.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan 
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter 
om ingivning av ansökningar och anmälningar i 
inskrivningsärenden. Lag (2018:832).

3 a § I inskrivningsärenden behöver ombud inte visa upp
skriftlig fullmakt annat än om inskrivningsmyndigheten anser
att det behövs. Lag (2008:1079).

4 § Inskrivningsärenden tas upp på en inskrivningsdag.
Inskrivningsdag hålls till klockan tolv varje måndag, tisdag,
onsdag, torsdag och fredag som inte är helgdag. Med helgdag
avses även midsommarafton, julafton och nyårsafton. Regeringen
eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att en
inskrivningsdag ska ställas in, om det finns särskilda skäl
till det.

En ansökan eller anmälan som har kommit in efter klockan tolv
en viss dag anses gjord på nästföljande inskrivningsdag.

5 § Hos inskrivningsmyndigheten förs dagbok över
inskrivningsärendena. Handlingarna i sådana ärenden förs samman
i akter.

Har sökanden eller någon annan lämnat en uppgift eller
förklaring av betydelse för ärendets prövning eller har en
särskild utredning gjorts i ärendet, ska detta antecknas i
akten. I akten tas även upp förelägganden och andra beslut som
inte ska föras in i företagsinteckningsregistret.

6 § Om det är nödvändigt för utredningen, får ett
inskrivningsärende skjutas upp till en viss senare
inskrivningsdag.

Om ett ärende skjuts upp, får sökanden föreläggas att lägga
fram den utredning eller de uppgifter som behövs. Ansökningen
får förklaras förfallen, om sökanden inte följer föreläggandet.
Föreläggandet ska innehålla en upplysning om detta.

Ett inskrivningsärende får vidare skjutas upp till en viss
senare inskrivningsdag, om ärendet med hänsyn till beskaffenhet
eller omfattning inte lämpligen kan prövas omedelbart. Ett
ärende som har skjutits upp av denna anledning ska tas upp till
prövning senast på femte inskrivningsdagen efter den
inskrivningsdag då ansökningen gjordes.

7 § Ett beslut ska föras in i företagsinteckningsregistret, om
beslutet innebär att en ansökan i ett inskrivningsärende
bifalls, avslås eller förklaras förfallen eller att ett ärende
skjuts upp. Skälen för beslutet ska antecknas i akten eller i
dagboken, om beslutet innebär att ansökningen inte bifalls.

Ett beslut som ska föras in i registret meddelas genom
införandet och ska anses ha det innehåll som framgår av
registret.

8 § Om ett beslut i ett inskrivningsärende har gått emot
sökanden eller någon annan, ska denne genast underrättas om
beslutet. I underrättelsen ska anges de skäl för beslutet som
har antecknats i akten eller i dagboken och vad den som vill
överklaga beslutet ska göra.

9 § Om ett inskrivningsärende enligt beslut av domstol ska tas
upp till ny handläggning av inskrivningsmyndigheten, ska det
ske genast efter det att beslutet har kommit myndigheten till
handa.

Inteckningsansökan

10 § En ansökan om företagsinteckning ska innehålla 
uppgift om det belopp på vilket inteckningen ska lyda. 

Inteckningens belopp ska anges i svenska kronor eller i sådan 
utländsk valuta för vilken det löpande finns tillgång till en 
tillförlitlig kurs för växling mellan den aktuella valutan 
och svenska kronor.

Sökanden ska lämna styrkt uppgift om namn eller företagsnamn 
och person- eller organisationsnummer. Om uppgifterna redan 
finns registrerade hos inskrivningsmyndigheten behöver 
sökanden inte styrka dessa. Lag (2018:1685).

11 § En ansökan om företagsinteckning ska avslås, om

1. bestämmelserna i 3 § andra stycket eller 10 § inte har
följts, eller

2. sökanden är i konkurs eller försätts i konkurs den
inskrivningsdag då inteckningen söks.

12 § Om det inte finns något som hindrar det, ska 
företagsinteckning beviljas och företagsinteckningsbrev 
utfärdas på grund av inteckningen.

Om ett elektroniskt företagsinteckningsbrev utfärdas i 
stället för ett tidigare utfärdat skriftligt 
företagsinteckningsbrev, förlorar det skriftliga 
företagsinteckningsbrevet sin giltighet. Utfärdas ett 
skriftligt företagsinteckningsbrev i stället för ett tidigare 
utfärdat elektroniskt företagsinteckningsbrev, förlorar det 
elektroniska företagsinteckningsbrevet sin giltighet.

I lagen (2011:900) om dödande av förkommen handling finns 
bestämmelser om utfärdande av nytt inteckningsbrev i stället 
för inteckningsbrev som har dödats. Lag (2018:832).

13 § En företagsinteckning som skulle medföra lika
företrädesrätt som en annan inteckning ska vid inskrivningen
förklaras gälla efter den andra inteckningen, om sökanden begär
det. En inteckning som sätts efter en annan inteckning gäller
också efter en inteckning med lika rätt som eller bättre rätt
än den andra inteckningen, även om detta inte anges i beslutet.

Inteckningsåtgärder

14 § Ett företagsinteckningsbrev får på ansökan av den vars
egendom intecknats och efter medgivande av inteckningsbrevets
innehavare bytas ut mot två eller flera nya inteckningsbrev
(utbyte). I fråga om de nya inteckningsbrevens inbördes
företrädesrätt gäller 13 §.

15 § Företagsinteckningar som har inbördes lika rätt eller
gäller omedelbart efter varandra får på ansökan av den vars
egendom intecknats och efter medgivande av
företagsinteckningsbrevens innehavare föras samman till en
inteckning (sammanföring). Denna inteckning ska gälla med den
förmånsrätt som tillkommer den av de sammanförda inteckningarna
som har sämsta rätt. Sammanföring får ske endast om
inteckningarna är bestämda i samma valuta.

Inteckningar som är införda i inteckningsbrevsregistret får
sammanföras endast om samtliga inteckningar som omfattas av
åtgärden är införda i registret och har samma
inteckningsbrevshavare.

En inteckning som avses i första stycket ska förklaras gälla
för ett lägre belopp än det som de sammanförda inteckningarna
sammanlagt uppgår till, om sökanden begär det och
inteckningsbrevens innehavare medger det. Lag (2008:1079).

16 § En företagsinteckning får på ansökan av den vars egendom
intecknats och efter medgivande av företagsinteckningsbrevets
innehavare sättas ned efter en annan inteckning (nedsättning).
En inteckning som sätts ned efter en annan inteckning gäller
också efter en inteckning med lika rätt som eller bättre rätt
än den andra inteckningen, även om detta inte anges i beslutet.

17 § På ansökan av den vars egendom intecknats och efter 
medgivande av företagsinteckningsbrevets innehavare får en 
företagsinteckning dödas (dödning).

I lagen (2011:900) om dödande av förkommen handling finns 
bestämmelser om dödning av inteckning när inteckningsbrevet 
har förkommit. Lag (2018:832).

18 § I fall då medgivande krävs enligt 14-17 §§ fordras att
företagsinteckningsbrevet lämnas in till
inskrivningsmyndigheten eller, i fråga om elektroniskt
företagsinteckningsbrev, att det finns hinder mot
avregistrering enligt 9 § lagen (2008:1075) om
inteckningsbrevsregister och att någon begäran om att hindret
ska hävas inte har framställts. Lag (2008:1079).

Anteckning och rättelse i företagsinteckningsregistret

19 § På ansökan av den som innehar ett företagsinteckningsbrev
ska innehavet antecknas i företagsinteckningsregistret. Om
sökanden åberopar ett skriftligt företagsinteckningsbrev och
det finns anledning att anta att sökanden inte innehar detta,
ska han eller hon föreläggas att visa upp brevet. Om någon
annan redan är antecknad som innehavare, ska
inskrivningsmyndigheten sedan det nya innehavet har antecknats
ta bort den tidigare anteckningen och underrätta den vars
innehav var antecknat.

En anteckning om innehav ska tas bort, om

1. den vars innehav har antecknats anmäler att innehavet har
upphört, eller

2. den som innehar ett skriftligt företagsinteckningsbrev, den
som är registrerad som inteckningsbrevshavare enligt lagen
(2008:1075) om inteckningsbrevsregister eller som är att anse
som inteckningsbrevshavare enligt 2 § andra stycket samma lag
begär det. Lag (2008:1079).

20 § I företagsinteckningsregistret ska det antecknas när

1. en borgenär enligt 2 kap. 3 § andra stycket har anmält att
han eller hon väckt talan om betalning ur egendom som omfattas
av företagshypotek, eller

2. det har anmälts till inskrivningsmyndigheten att betalning
vid utmätning eller i konkurs har utfallit på ett
företagsinteckningsbrevs belopp.

Det kan även i andra fall följa av lag eller annan författning
att ett visst förhållande ska antecknas i registret.

En anteckning i registret ska tas bort, om den uppenbarligen
inte längre har någon betydelse.

21 § En uppgift som har förts in i 
företagsinteckningsregistret ska rättas, om uppgiften 
innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av 
inskrivningsmyndighetens eller någon annans skrivfel eller 
liknande förbiseende eller till följd av något tekniskt fel. 
I fråga om personuppgifter gäller detta i stället för rätten 
till rättelse enligt artikel 16 i Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd 
för fysiska personer med avseende på behandling av 
personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter 
och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän 
dataskyddsförordning). 

Det inbördes företrädet mellan inteckningar som berörs av en 
rättelse ska bestämmas efter vad som är skäligt, om rättelsen 
kan skada den vars egendom har intecknats eller någon 
innehavare av företagsinteckningsbrev.

Innan rättelse sker ska inskrivningsmyndigheten ge den som 
berörs av åtgärden, om han eller hon är känd, tillfälle att 
yttra sig. Även den myndighet som avses i 5 kap. 3 § ska ges 
tillfälle att yttra sig. Något yttrande behöver dock inte 
inhämtas, om det är uppenbart obehövligt.

En anteckning om ärendet ska göras i registret, om inte 
beslut meddelas samma dag som ärendet har tagits upp.
Lag (2018:285).

22 § Ett beslut i ett ärende om rättelse meddelas genom att
beslutet förs in i registret. Skälen för beslutet antecknas i
akten eller i dagboken. I stället för bevis eller handling som
har utfärdats i enlighet med den uppgift som tidigare förts in
ska en ny sådan handling utfärdas.

Den tidigare handlingen ska krävas in, göras obrukbar och
behållas av inskrivningsmyndigheten. Den som innehar handlingen
är skyldig att lämna in den för detta ändamål. I föreläggande
att fullgöra en sådan skyldighet får vite sättas ut. Vitet döms
ut av inskrivningsmyndigheten.

Begränsning av behandling av personuppgifter 

22 a § Rätten till begränsning av behandling av 
personuppgifter enligt artikel 18 i Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 2016/679 gäller inte i fråga om 
personuppgifter i företagsinteckningsregistret.
Lag (2018:285).

Överklagande

23 § Ett beslut av inskrivningsmyndigheten i ett
inskrivningsärende får överklagas till tingsrätten av den som
beslutet rör, om det har gått honom eller henne emot. Ett
beslut som inte är slutligt får överklagas endast i de fall som
avses i 37 § lagen (1996:242) om domstolsärenden. Behörig
domstol är den tingsrätt inom vars domkrets
inskrivningsmyndigheten är belägen.

Vid överklagande tillämpas lagen om domstolsärenden, om inte
annat följer av denna lag.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till hovrätten.

24 § Den som vill överklaga ett beslut av
inskrivningsmyndigheten ska göra det skriftligen. Skrivelsen
ska lämnas in till inskrivningsmyndigheten.

Om överklagandet avser ett slutligt beslut, ska skrivelsen ha
kommit in till inskrivningsmyndigheten inom tre veckor från den
dag då en underrättelse eller ett bevis om beslutet hölls
tillgängligt för sökanden. Skrivelsen får dock alltid lämnas in
inom fyra veckor från den inskrivningsdag då beslutet
meddelades.

I fråga om klagotid för överklagande av ett beslut som avses i
37 § lagen (1996:242) om domstolsärenden tillämpas
bestämmelserna i 38 § första och andra styckena samma lag.

25 § Om det överklagade beslutet har antecknats i
företagsinteckningsregistret, ska uppgift om överklagandet
föras in i registret. När det finns ett lagakraftvunnet beslut
med anledning av överklagandet, ska beslutets innehåll
antecknas i registret.

26 § Ett beslut i ett ärende om rättelse får överklagas även av
den myndighet som avses i 5 kap. 3 §.

5 kap. Rätt till ersättning i vissa fall

1 § Om någon lider skada till följd av ett tekniskt fel i 
företagsinteckningsregistret eller i någon anordning som hos 
inskrivningsmyndigheten eller någon annan statlig myndighet 
är ansluten till registret, har han eller hon rätt till 
ersättning av staten. 

Ersättningen ska efter vad som är skäligt sättas ned eller 
helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till 
förlusten genom eget vållande. Lag (2018:285).

2 § En rättsägare som avses i 4 kap. 21 § har rätt till
ersättning av staten, om han eller hon lider skada till följd
av ett beslut i ett ärende om rättelse. Ersättning betalas dock
inte, om den skadelidande med hänsyn till felets beskaffenhet
eller andra omständigheter borde ha insett att fel förekommit.

3 § Regeringen meddelar föreskrifter om vilken myndighet som
företräder staten i ärenden om ersättning enligt 1 eller 2 §.

4 § Om den som enligt 1 eller 2 § är berättigad till ersättning
av staten har haft rätt att kräva beloppet som skadestånd av
någon annan, träder staten in i rätten mot denne.

Ersättning enligt 1 eller 2 § på grund av domstols dom betalas
ut sedan domen har vunnit laga kraft.

5 § Den som genom oriktig uppgift om behörighet att företräda
någon annan i ett inskrivningsärende uppsåtligen eller av
oaktsamhet orsakar ren förmögenhetsskada ska ersätta skadan.

Om skadan vållas i tjänsten av en arbetstagare, ska skadan
ersättas av arbetsgivaren.

Rätten till skadestånd faller bort om talan inte väcks inom tio
år från det att inskrivningsärendet avgjordes.

Bestämmelserna i första-tredje styckena får inte frångås om det
är till nackdel för en skadelidande. Lag (2008:1079).


Övergångsbestämmelser

2008:990

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2009, då lagen
(2003:528) om företagsinteckning ska upphöra att gälla.

2. I fråga om en företagsinteckning som beviljats före
ikraftträdandet gäller lagen (2003:528) om företagsinteckning
fram till den 1 januari 2010. Under år 2009 gäller den upphävda
lagen också i övrigt i frågor som berör den vars egendom
omfattas av en företagsinteckning enligt den lagen.

3. Om lagen (2003:528) om företagsinteckning gäller för en
företagsinteckning när en ansökan om konkurs,
företagsrekonstruktion eller utmätning inkommer till domstolen
eller Kronofogdemyndigheten, tillämpas lagen under hela
förfarandet.

4. Om en borgenär har väckt talan enligt punkten 3 i
övergångsbestämmelserna till lagen (2008:988) om ändring i
förmånsrättslagen (1970:979) gäller, i stället för vad som sägs
i punkten 2 ovan, lagen (2003:528) om företagsinteckning till
dess att tre månader förflutit från det att domstolen skilt sig
från målet genom dom eller beslut som vunnit laga kraft.

5. När lagen (2003:528) om företagsinteckning inte längre
gäller för en företagsinteckning, ska företagsinteckningen
anses som en företagsinteckning enligt denna lag. En upplåten
företagsinteckning ska anses vara ett företagshypotek.

6. En inteckning som är begränsad enligt 3 kap. 1 § andra
stycket lagen (1984:649) om företagshypotek, en regional
inteckning enligt 13 § lagen (1984:650) om införande av lagen
om företagshypotek och en inteckning i näringsverksamhet som
flera utövar gemensamt behåller sitt tillämpningsområde.