Gymnasieförordning (2010:2039)

1 kap. Inledande bestämmelser

Förordningens innehåll

1 § I denna förordning finns följande kapitel:

- inledande bestämmelser (1 kap.),

- huvudmän (2 kap.),

- lärotider (3 kap.),

- utbildningens innehåll och omfattning (4 kap.),

- fjärrundervisning (4 a kap.),

- distansundervisning (4 b kap.),

- avvikelser inom de nationella programmen (5 kap.),

- introduktionsprogram (6 kap.),

- behörighet, urval och förfarandet vid antagning (7 kap.),

- betyg, gymnasieexamen och prövning (8 kap.),

- stödåtgärder (9 kap.),

- utbildning för döva och hörselskadade (10 kap.),

- utbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar (Rh-anpassad 
utbildning) (11 kap.),

- elever (12 kap.),

- bidrag till huvudmän för fristående gymnasieskolor och 
anpassade gymnasieskolor (13 kap.),

- utbildning för elever vid särskilda ungdomshem (13 a kap.), 
och

- övriga bestämmelser (14 kap.).
Förordning (2022:1617).

Bestämmelser om vidareutbildningen i form av ett fjärde
tekniskt år

2 § Bestämmelser om vidareutbildningen i form av ett fjärde
tekniskt år finns i förordningen (2014:854) om
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och
statsbidrag för sådan utbildning. Förordning (2014:860).

Definitioner

3 § I förordningen avses med 

- arbetsplatsförlagt lärande: lärande på ett program som 
genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan, 

- fullständigt program: betyg i ämnen och på ett 
gymnasiearbete eller gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola i 
en omfattning om 2 500-2 800 gymnasiepoäng eller 2 500 
gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola enligt en individuell 
studieplan, 

- garanterad undervisningstid: den minsta undervisningstid i 
timmar som eleverna ska erbjudas enligt 16 kap. 18 §, 17 kap. 
6 § eller 19 kap. 20 § skollagen (2010:800), 

- gymnasial lärlingsutbildning: utbildning som börjar det 
första, andra eller tredje läsåret inom ett yrkesprogram i 
gymnasieskolan eller det första, andra, tredje eller fjärde 
läsåret inom ett nationellt program i anpassade gymnasieskolan 
och som till mer än hälften genomförs på en eller flera 
arbetsplatser utanför skolan, 

- gymnasiearbete: en uppgift om 100 gymnasiepoäng som eleverna 
genomför inom ramen för examensmålen, 

- gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola: en uppgift om 
100 gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som eleverna 
genomför inom ramen för programmålen, 

- gymnasiegemensamma ämnen: de ämnen som ska ingå i nationella 
program i gymnasieskolan i den omfattning som framgår av 
bilaga 2 till skollagen, 

- gymnasiegemensamma ämnen i anpassad gymnasieskola: de ämnen 
som ska ingå i nationella program i anpassade gymnasieskolan i 
den omfattning som framgår av bilaga 4 till skollagen, 

- gymnasiepoäng: ett mått på studieomfattningen av en nivå i 
ett ämne i gymnasieskolan eller gymnasiearbetet, 

- gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola: ett mått på 
studieomfattningen av en nivå i ett ämne i anpassade 
gymnasieskolan eller gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola, 

- karaktärsämnen: de ämnen genom vilka ett program får sin 
karaktär,

- moderna språk: språkämnen där elever får undervisning i ett 
språk som inte är svenska, engelska, ett klassiskt språk eller 
teckenspråk, 

- modersmålsämne: ett språkämne som elever får undervisning i 
inom ramen för modersmålsundervisningen,

- nationella programråd: de nationella programråd för 
gymnasial yrkesutbildning som Statens skolverk ska ansvara för 
enligt 10 § förordningen (2015:1047) med instruktion för 
Statens skolverk, 

- nivå i ett ämne: del av ett ämne, efter vilken det ska 
sättas betyg enligt 15 kap. 22 § eller 18 kap. 22 § skollagen,

- programfördjupning: sådana ämnen eller nivåer i ämnen som 
inom examensmålen eller programmålen kompletterar de 
gymnasiegemensamma ämnena eller de gymnasiegemensamma ämnena i 
anpassad gymnasieskola och de programgemensamma ämnena och som 
Skolverket meddelat föreskrifter om enligt 4 kap. 5 §, 

- programgemensamma ämnen: sådana ämnen eller nivåer i ämnen 
som ska ingå i ett nationellt program och som inte ska läsas 
inom ramen för de gymnasiegemensamma ämnena eller de 
gymnasiegemensamma ämnena i anpassad gymnasieskola, 

- riksrekryterande utbildning: en utbildning i en 
gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola med offentlig 
huvudman som sökande från hela landet ska tas emot till i 
första hand, 

- studieväg: det program, och i förekommande fall den 
inriktning, den gymnasiala lärlingsutbildning eller den 
särskilda variant som eleven går på, 

- särskild variant: en utbildning som enligt 5 kap. 1 § får 
avvika från vad som annars gäller för nationella program,

- yrkesutgång: en benämning av en viss yrkeskompetens som en 
kombination av vissa nivåer i ett eller flera ämnen inom 
yrkesprogrammens programfördjupning leder till, 

- yrkesämnen: yrkesinriktade karaktärsämnen.
Förordning (2023:654).

Läroplan

3 a § För gymnasieskolan gäller en läroplan enligt 1 kap. 11 §
första stycket skollagen (2010:800).

Läroplanen finns i förordningen om läroplan för
gymnasieskolan. Den kompletteras av examensmål för
gymnasieskolans nationella program och av ämnesplaner.
Förordning (2011:1045).

Ämnesplaner

4 § I 16 kap. 21 § och 19 kap. 22 § skollagen (2010:800) anges 
att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. I dessa 
paragrafer anges också att flera ämnen får ha en gemensam 
ämnesplan om det finns särskilda skäl. Ämnesplanen ska ge 
läraren och eleverna utrymme att själva planera 
undervisningen. 

Av ämnesplanen ska följande framgå: 

1. ämnets syfte, 

2. den eller de nivåer som ämnet består av, 

3. det centrala innehållet för varje nivå, 

4. antalet gymnasiepoäng eller gymnasiepoäng i anpassad 
gymnasieskola som varje nivå omfattar, och 

5. betygskriterierna för ämnet. 

Förutom när det gäller de gymnasiegemensamma ämnena får 
Statens skolverk meddela ytterligare föreskrifter om 
ämnesplaner. Sådana föreskrifter får innebära att vissa ämnen 
eller nivåer i ämnen bara får anordnas på vissa utbildningar.
Förordning (2023:654).

5 § Föreskrifter om ämnesplaner för yrkesämnen i
gymnasieskolan ska meddelas efter samråd med ett nationellt
programråd. Förordning (2012:402).

Ämnesområdesplaner

5 a § Enligt 19 kap. 22 § skollagen (2010:800) ska det för 
varje ämnesområde i anpassade gymnasieskolan finnas en 
ämnesområdesplan. Den ska ge utrymme för läraren och eleverna 
att själva planera undervisningen.

Av ämnesområdesplanen ska följande framgå: 

1. ämnesområdets syfte,

2. ämnesområdets centrala innehåll, och 

3. ämnesområdets kriterier för bedömning av kunskaper. 

Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om 
ämnesområdesplaner. Förordning (2022:1617).

Nya ämnen och nivåer i ämnen

6 § En huvudman eller annan intressent får ansöka hos Statens 
skolverk om ett nytt ämne eller en ny nivå i ett befintligt 
ämne. En ny nivå i ett befintligt ämne ska ge kunskaper i det 
befintliga ämnet. Förordning (2023:654).

Individuell studieplan

7 § En elevs individuella studieplan ska innehålla följande 
uppgifter: 

1. vilken studieväg eleven går på,

2. de ämnen och nivåer i dessa ämnen eller de ämnesområden som 
eleven har valt eller valt bort,

3. övriga ämnen och de nivåer i dessa ämnen som ingår i 
elevens program eller övriga ämnesområden som ingår i elevens 
program, 

4. om eleven följer ett utökat program och i så fall vilka 
nivåer i vilka ämnen som ligger utanför det fullständiga 
programmet, 

5. om eleven följer ett reducerat program och i så fall i 
vilken omfattning samt om möjligt vilka nivåer i vilka ämnen 
som har tagits bort, 

6. om eleven följer ett individuellt anpassat program och i så 
fall vilka nivåer i vilka ämnen som har bytts ut, 

7. när det är aktuellt, elevens studier i grundskolans ämnen, 
och 

8. om eleven får fjärrundervisning och i så fall i vilken 
utsträckning. 

Om eleven går ett introduktionsprogram i gymnasieskolan ska 
den individuella studieplanen dessutom innehålla uppgifter om 

1. utbildningens mål och längd, 

2. delar av nivåer i ämnen, annan yrkesinriktad utbildning, 
praktik och andra insatser som är gynnsamma för elevens 
kunskapsutveckling och som är avsedda att ingå i utbildningen, 
och 

3. när det är aktuellt, det yrkesområde som utbildningen 
inriktas mot. Förordning (2023:654).

Lokala programråd

8 § För yrkesprogrammen i gymnasieskolan ska det finnas ett
eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och
arbetsliv. Förordning (2012:402).

Undantag från krav på samverkan mellan kommuner

9 § I 2 kap. 2 a § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om 
att varje kommun ska samverka med minst två andra kommuner om 
vissa uppgifter i gymnasieskolan och att sådan samverkan ska 
ske genom ett avtal (primärt samverkansavtal). En kommun får 
dock ingå ett primärt samverkansavtal med endast en annan 
kommun, om erbjudande av utbildning i ett avtal som omfattar 
minst tre kommuner skulle innebära att en väsentlig andel av 
de personer som ska ta del av utbildningarna får en resväg med 
allmänna kommunikationer mellan hemorten och utbildningsorten 
som normalt är mer än två timmar i vardera riktningen. De båda 
kommuner som har ingått ett sådant avtal bildar ett primärt 
samverkansområde. Förordning (2022:1092).

10 § Kravet på att samverka med minst två andra kommuner 
enligt 2 kap. 2 a § skollagen (2010:800) gäller inte Gotlands 
kommun. Kommunen får ingå sekundära samverkansavtal om 
erbjudande av utbildning. Förordning (2022:1092).

2 kap. Huvudmän

Godkännande som enskild huvudman

1 § En ansökan om godkännande som enskild huvudman för en viss 
utbildning i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan ska 
ha kommit in till Statens skolinspektion senast den 31 januari 
kalenderåret innan utbildningen ska starta.

Första stycket gäller inte om det finns särskilda skäl med 
hänsyn till elevers möjlighet att fullfölja sin utbildning.
Förordning (2022:1617).

2 § När Statens skolinspektion handlägger ärenden om godkännande
enligt 1 § ska den kommun där utbildningen ska bedrivas ges
tillfälle att yttra sig. Även de närliggande kommuner som kan
antas bli berörda av ansökan ska ges tillfälle att yttra sig.

När en kommun yttrar sig bör den bifoga en konsekvensbeskrivning
till sitt yttrande.

3 § Beslut i ett ärende som avses i 1 § första stycket ska om
möjligt fattas före den 1 oktober kalenderåret innan
utbildningen ska starta. Ett ärende enligt 1 § andra stycket
ska prövas skyndsamt. Förordning (2014:1028).

3 a § När en enskild huvudman har godkänts för en utbildning
ska utbildningen starta senast vid början av det läsår som
inleds två år efter godkännandet. Förordning (2014:1028).

4 § Ansökan om godkännande som enskild huvudman för 
gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola ska innehålla 
uppgift om

- vilket nationellt program och, i förekommande fall, vilken 
nationell inriktning huvudmannen vill anordna, och

- huruvida huvudmannen vill anordna en särskild variant, 
avvikelse i form av riksrekryterande utbildning, 
riksrekryterande idrottsutbildning vid riksidrottsgymnasium 
eller nationellt godkänd idrottsutbildning.

Någon särskild ansökan om att få anordna en särskild variant, 
avvikelse i form av riksrekryterande utbildning, 
idrottsutbildning vid riksidrottsgymnasium eller nationellt 
godkänd idrottsutbildning ska inte ges in till Statens 
skolverk. Förordning (2022:1617).

5 § Om huvudmannen ansöker om att anordna en särskild variant,
avvikelse i form av s.k. riksrekryterande utbildning,
idrottsutbildning vid riksidrottsgymnasium eller nationellt
godkänd idrottsutbildning ska Statens skolinspektion skicka
ansökan till Statens skolverk för bedömning av om utbildningen
ska godkännas som en sådan utbildning.

Skolverket beslutar i fråga om godkännande av sådana
utbildningar som avses i första stycket. Beslutet ska skickas
till huvudmannen och Skolinspektionen.

6 § Efter Statens skolverks prövning enligt 5 § ska Statens
skolinspektion pröva om huvudmannen ska godkännas. I de fall
Skolverket har godkänt utbildningen som en särskild variant,
avvikelse i form av s.k. riksrekryterande utbildning eller
idrottsutbildning vid riksidrottsgymnasium och beslutat om ett
belopp enligt 5 kap. 11 §, 18 § eller 25 § tredje stycket ska
bidragets grundbelopp fastställas till det belopp som Skolverket
har beslutat om.

Oberoende av om Skolverket godkänt utbildningen som särskild
variant, avvikelse i form av s.k. riksrekryterande utbildning
eller nationellt godkänd idrottsutbildning ska Skolinspektionen
fatta beslut enligt 3 §, om ansökan avser en ny utbildning.

7 § Avgift för en ansökan till Statens skolinspektion om 
godkännande av en enskild som huvudman ska betalas med 
följande belopp:

Ärendeslag				Avgift kronor

Ansökan om nyetablering av 
fristående skola	                75 000

Ansökan om utökning av befintligt 
godkännande som inte endast 
innefattar avvikelse enligt 5 kap. 
inom de nationella programmen	        65 000

Ansökan om utökning av befintligt 
godkännande som endast innefattar 
avvikelse enligt 5 kap. inom de 
nationella programmen	                20 000
Förordning (2022:1555).

3 kap. Lärotider

Läsår och skolarbetets förläggning

1 § Läsåret ska omfatta 40 veckor och ha minst 178 skoldagar och
minst 12 lovdagar. Utöver skol- och lovdagarna får det inom
läsåret läggas ut högst fem studiedagar för personalen.

2 § Läsåret ska börja i augusti och sluta senast i juni.
Huvudmannen får för en viss utbildning besluta om andra tider om
utbildningsinslag förutsätter andra läsårstider. Dagarna för
höst- och vårterminens början och slut beslutas av huvudmannen.

Huvudmannen ska vid beslut enligt första stycket beakta om det
finns elever som påbörjar grundutbildning som är längre än 60
dagar enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.

3 § Elevernas skolarbete ska förläggas måndag–fredag och 
vara så jämnt fördelat över dessa dagar som möjligt. 
Skolarbetet ska även förläggas så att eleverna så långt som 
möjligt får sammanhållna skoldagar. Skoldagarna ska vara så 
jämnt fördelade över läsåret som möjligt.

När skolarbetet förläggs till en arbetsplats utanför skolan 
ska den arbetstid som gäller på arbetsplatsen tillämpas, om 
inte rektorn beslutar annat. För minderåriga elever som 
genomgår utbildning på en arbetsplats tillämpas föreskrifter 
som Arbetsmiljöverket har meddelat om arbetstid för 
minderåriga. Förordning (2018:1328).

3 a § I gymnasieskolan får huvudmannen besluta om andra 
lärotider för en elev än de som anges i 1-3 §§, om eleven 
deltar i en eller flera kurser vid en högskola.
Förordning (2024:676).

Schema

4 § För läsåret eller för kortare tid ska det finnas ett schema
som innehåller uppgifter om samtliga undervisningspass och
lärare.

Friluftsverksamhet

5 § Utöver ämnet idrott och hälsa ska det anordnas idrotts- och
friluftsverksamhet som ska bedrivas under lärares ledning.

4 kap. Utbildningens innehåll och omfattning

Nationella program

1 § Ett nationellt program inom gymnasieskolan består av 

1. gymnasiegemensamma ämnen, 

2. karaktärsämnen i form av 

a) programgemensamma ämnen, 

b) i förekommande fall för inriktningen gemensamma ämnen, och

c) programfördjupning, 

3. ämnen inom det individuella valet, och 

4. gymnasiearbete. 

Bestämmelser om utbildningens omfattning finns i bilaga 2 till 
skollagen (2010:800) och i bilaga 1 till denna förordning. 
Förordning (2023:654).

1 a § På humanistiska programmets inriktning språk får som 
språkämne erbjudas

1. engelska, 

2. klassisk grekiska - språk och kultur, 

3. latin - språk och kultur, 

4. moderna språk, 

5. modersmålsämnen,

6. svenskt teckenspråk för hörande - nybörjare, 

7. svenskt teckenspråk för hörande - grund,

8. svenskt teckenspråk för hörande - fortsättning, och

9. svenskt teckenspråk för hörande - fördjupning. 

På naturvetenskapsprogrammets inriktning naturvetenskap och 
samhälle får som naturvetenskapligt ämne erbjudas 

1. biologi, 

2. bioteknik, 

3. fysik, 

4. fysik -fördjupning, eller 

5. kemi. 
Förordning (2023:654).

1 b § Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om 
vilka ämnen och vilka nivåer i dessa ämnen som ska ingå i 
respektive program i gymnasieskolan och i de nationella 
inriktningarna. Förordning (2023:654).

1 c § Ett nationellt program inom anpassade gymnasieskolan 
består av 

1. gymnasiegemensamma ämnen i anpassad gymnasieskola, 

2. karaktärsämnen i form av

a) programgemensamma ämnen, och

b) programfördjupning, och

3. ämnen inom det individuella valet, och 

4. gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. 

Bestämmelser om utbildningens omfattning finns i bilaga 4 till 
skollagen (2010:800) och i bilaga 2 till denna förordning. 

Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om vilka 
ämnen och vilka nivåer i dessa ämnen som ska ingå i respektive 
program. Förordning (2023:654).

Nationella inriktningar

2 § De nationella inriktningarna i gymnasieskolan framgår av 
bilaga 1. 

De nationella inriktningarna inom estetiska programmet, 
frisör- och stylistprogrammet, industritekniska programmet och 
naturbruksprogrammet får börja det första läsåret. Övriga 
inriktningar får börja det andra eller tredje läsåret. 
Förordning (2023:654).

Gymnasial lärlingsutbildning och utbildningskontrakt

3 § I 16 kap. 11 § och 19 kap. 10 § skollagen (2010:800) finns 
bestämmelser om när gymnasial lärlingsutbildning får börja och 
inom vilka program sådan utbildning får förekomma.

I 16 kap. 11 a § och 19 kap. 10 a § skollagen finns 
bestämmelser om att utbildningskontrakt ska upprättas vid 
gymnasial lärlingsutbildning i gymnasieskolan och anpassade 
gymnasieskolan och vad som ska anges i ett sådant kontrakt.

Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om 
utbildningskontraktets utformning. Förordning (2022:1617).

Gymnasiearbete och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola

4 § Rektorn ska för varje elev utse en lärare att vara 
ansvarig för gymnasiearbetet eller gymnasiearbetet i anpassad 
gymnasieskola. Förordning (2022:1617).

Programfördjupning

5 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka ämnen 
och vilka nivåer i dessa ämnen som får erbjudas som 
programfördjupning för varje program. Bland dessa ska det för 
högskoleförberedande program i gymnasieskolan ingå sådana 
ämnen och sådana nivåer i dessa ämnen som kan vara särskilt 
meriterande vid urval eller som på annat sätt kan vara av 
betydelse för högskolestudier. Ämnena ska rymmas inom 
respektive programs examensmål. 

Innan Skolverket meddelar föreskrifter för 
högskoleförberedande program om ämnen och nivåer i dessa ämnen 
som kan vara särskilt meriterande vid urval eller som på annat 
sätt kan vara av betydelse för högskolestudier, ska Skolverket 
samråda med Universitets- och högskolerådet. 

Innan Skolverket meddelar föreskrifter om programfördjupning 
för yrkesprogram i gymnasieskolan ska berörda nationella 
programråd ges tillfälle att yttra sig. 

När Skolverket meddelar föreskrifter om programfördjupning för 
nationella program i anpassade gymnasieskolan ska det ingå 
minst ett ämne med minst en nivå som syftar till att stödja 
eleverna att utifrån sina egna förutsättningar uppnå en så hög 
grad av självständighet som möjligt. Förordning (2023:654).

6 § Som programfördjupning ska huvudmannen erbjuda sådana 
ämnen och nivåer i dessa ämnen som Statens skolverk har 
meddelat föreskrifter om enligt 5 §. Huvudmannen beslutar 
vilka av dessa ämnen och nivåer som ska erbjudas som 
programfördjupning. Förordning (2023:654).

Individuellt val

7 § Huvudmannen för en gymnasieskola beslutar om vilka ämnen 
och vilka nivåer i dessa ämnen som ska erbjudas som 
individuellt val. 

Eleven har dock rätt att inom utrymmet för individuellt val 
läsa 

1. en nivå i ämnet idrott och hälsa utöver vad som finns på 
studievägen, 

2. minst en nivå i ett estetiskt ämne, och 

3. de ämnen och de nivåer i dessa ämnen som krävs för 
grundläggande högskolebehörighet på grundnivå om eleven går på 
ett yrkesprogram. 

Undantag från vad som föreskrivs i andra stycket 1 och 2 får 
göras om det finns synnerliga skäl.

Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka ämnen som 
avses i andra stycket 2.

För de elever som avses i 11 § respektive 15-20 §§ ska svenska 
som andraspråk eller modersmål erbjudas som individuellt val.
Förordning (2023:654).

7 a § Huvudmannen för en anpassad gymnasieskola beslutar om 
vilka ämnen och vilka nivåer i dessa ämnen som ska erbjudas 
som individuellt val. 

Eleven har dock rätt att inom utrymmet för individuellt val 
läsa 

1. en nivå i ämnet idrott och hälsa utöver vad som finns på 
studievägen, och 

2. minst en nivå i ämnet hem- och konsumentkunskap. 

Statens skolverk får meddela föreskrifter om nivåer i ämnen 
enligt andra stycket. Förordning (2023:654).

Jämförbara, alternativa eller överlappande nivåer i ämnen

8 § En elev får inte som individuellt val, programfördjupning 
eller utökat program läsa en nivå i ett ämne som är jämförbar 
med, alternativ till eller överlappar någon eller några av de 
nivåer i de ämnen som ingår i studievägen i övrigt. 

Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka nivåer i 
vilka ämnen som är jämförbara eller alternativa eller som 
överlappar varandra. Förordning (2023:654).

Språk i gymnasieskolan

9 § Om en elev ska läsa ett språk i gymnasieskolan och eleven
har betyg i språket från grundskolan, ska undervisningen i
gymnasieskolan utgå från grundskolans utbildningsnivå. En elev
får också läsa nya språk i gymnasieskolan.

De elever som har tagits emot till en gymnasieutbildning med
tillämpning av 16 kap. 32 § skollagen (2010:800) ska erbjudas
undervisning i engelska på grundskolenivå.

10 § Franska, spanska och tyska ska erbjudas både som språk som
utgår från grundskolans utbildningsnivå och som nytt språk.
Huvudmannen ska sträva efter att erbjuda undervisning i fler
språk än franska, spanska och tyska.

10 a § En huvudman får, utöver de moderna språk som alltid
ska erbjudas enligt 10 §, erbjuda undervisning i ämnet
svenskt teckenspråk för hörande som ersättning för
undervisning i moderna språk.

I stället för svenska eller svenska som andraspråk respektive
engelska får döva elever eller hörselskadade elever som är
beroende av teckenspråk på program i gymnasieskolan läsa
svenska för döva respektive engelska för döva som
gymnasiegemensamma ämnen.

Beslut enligt andra stycket fattas av rektorn.
Förordning (2014:860).

Svenska som andraspråk

11 § En elev som har ett annat språk än svenska som modersmål 
får läsa svenska som andraspråk som gymnasiegemensamt ämne 
eller gymnasiegemensamt ämne i anpassad gymnasieskola i 
stället för svenska. Eleven får då läsa svenska som 
individuellt val. Förordning (2022:1617).

Arbetsplatsförlagt lärande

12 § Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på alla 
yrkesprogram i gymnasieskolan i minst 15 veckor. I anpassade 
gymnasieskolan ska arbetsplatsförlagt lärande förekomma på 
alla nationella program i minst 22 veckor. En elev som går 
gymnasial lärlingsutbildning ska i stället genomföra mer än 
hälften av denna utbildning som arbetsplatsförlagt lärande. 
Omfattningen ska då räknas från och med det läsår som eleven 
påbörjar den gymnasiala lärlingsutbildningen. 

Vid beräkningen av hur stor del av lärlingsutbildningen på ett 
yrkesprogram som ska förläggas till en arbetsplats ska det 
bortses från sådana nivåer i ämnen som eleven får välja bort 
enligt 23 §. 

Varje vecka som genomförs på en arbetsplats ska för en elev i 
gymnasieskolan anses motsvara 23 timmars garanterad 
undervisningstid. Huvudmannen får besluta att 
arbetsplatsförlagt lärande ska finnas på högskoleförberedande 
program och får då också besluta om i vilken omfattning. 

För en elev i anpassade gymnasieskolan ska varje vecka som 
genomförs på en arbetsplats anses motsvara 25 timmars 
garanterad undervisningstid.

Huvudmannen ansvarar för att skaffa platser för det 
arbetsplatsförlagda lärandet och att detta uppfyller de krav 
som finns för utbildningen. Rektorn beslutar om att hela eller 
delar av nivåer i ämnen ska förläggas till arbetsplatser och 
om hur fördelningen över läsåren ska göras. 
Förordning (2023:654).

13 § Om arbetsplatsförlagt lärande inte kan erbjudas på ett 
yrkesprogram i gymnasieskolan eller ett nationellt program i 
anpassade gymnasieskolan, får utbildningen anordnas bara om

1. planerade platser för arbetsplatsförlagt lärande inte kan 
tillhandahållas på grund av omständigheter som huvudmannen 
inte kunnat råda över, eller

2. utbildningen av säkerhetsskäl inte kan förläggas till en 
arbetsplats utanför skolan.

Det arbetsplatsförlagda lärandet ska i de fall som avses i 
första stycket bytas ut mot motsvarande utbildning förlagd 
till skolan. Innan huvudmannen för en gymnasieskola beslutar 
om detta ska huvudmannen samråda med det lokala programrådet.

Om en utbildning har skolförlagts på grund av det som sägs i 
första stycket 1, ska huvudmannen vidta de åtgärder som behövs 
för att utbildningen så snart som möjligt ska förläggas till 
en arbetsplats. Förordning (2022:1617).

14 § För en elev som deltar i arbetsplatsförlagt lärande ska det
utses en handledare på arbetsplatsen. Som handledare får bara
den anlitas som har nödvändiga kunskaper och erfarenheter för
uppdraget och som även i övrigt bedöms vara lämplig.

Modersmålsundervisning

15 § I 15 kap. 19 § och 18 kap. 19 § skollagen (2010:800) 
finns grundläggande bestämmelser om huvudmannens skyldighet 
att erbjuda modersmålsundervisning för elever i gymnasieskolan 
och anpassade gymnasieskolan. Huvudmannen är också skyldig att 
erbjuda elever som är adoptivbarn och har ett annat modersmål 
än svenska modersmålsundervisning, även om språket inte är 
elevens dagliga umgängesspråk i hemmet.

Enligt 7 § språklagen (2009:600) är de nationella 
minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, romani chib och 
samiska.

Rektorn beslutar om en elevs modersmålsundervisning.
Förordning (2022:1617).

16 § Modersmålsundervisning får inte omfatta mer än ett språk
för en elev.

En romsk elev som kommer från utlandet får dock få
modersmålsundervisning i två språk om det finns särskilda skäl.

17 § Modersmålsundervisning får anordnas som 

1. individuellt val, 

2. utökat program, eller 

3. som ersättning för undervisning i andra språkämnen än 
svenska, svenska som andraspråk och engelska.
Förordning (2023:654).

18 § Huvudmannen är skyldig att anordna modersmålsundervisning 
för en elev sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid. 
Eleven ska dock ges sådan undervisning under längre tid om 
eleven har särskilt behov av det.

Begränsningen till sju år gäller inte om undervisningen 

1. ersätter undervisning i andra språkämnen än svenska, 
svenska som andraspråk och engelska, 

2. anordnas som individuellt val, eller 

3. anordnas med ett nationellt minoritetsspråk eller ett 
nordiskt språk som modersmål. Förordning (2023:654).

19 § En huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i
ett språk endast om

1. minst fem elever som ska erbjudas undervisning i språket
önskar sådan undervisning, och

2. det finns en lämplig lärare att tillgå.

Avser modersmålsundervisningen ett nationellt minoritetsspråk är
huvudmannen skyldig att anordna modersmålsundervisning även om
antalet elever är mindre än fem.

20 § En elev som får modersmålsundervisning får fortsätta att
delta i undervisningen, även om språket skulle upphöra att vara
dagligt umgängesspråk för eleven.

21 § I 9 kap. 9 § finns bestämmelser om studiehandledning på
modersmålet.

Programmens omfattning

Undervisningstid

22 § För nationella program i gymnasieskolan och för 
nationella och individuella program i anpassade gymnasieskolan 
beslutar huvudmannen om antalet undervisningstimmar för varje 
nivå i ett ämne, varje ämnesområde, gymnasiearbetet och 
gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola samt om hur 
undervisningstiden ska fördelas över läsåren. 

För varje elev på introduktionsprogram i gymnasieskolan 
beslutar rektorn om hur undervisningstiden ska fördelas på 
gymnasieämnen, grundskoleämnen, praktik och annat som kan ingå 
i elevens individuella studieplan. 

Huvudmannen ska redovisa hur eleven har fått sin garanterade 
undervisningstid. Förordning (2023:654).

Nivåer som kan väljas bort i vissa ämnen på yrkesprogram

23 § I 16 kap. 3 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om 
att yrkesprogram ska innehålla det som krävs för att eleverna 
ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som 
påbörjas på grundnivå. Yrkesprogrammen ska därför innehålla 
nivåerna 1, 2 och 3 i ämnena svenska eller svenska som 
andraspråk och nivåerna 1 och 2 i ämnet engelska. 

En elev på ett yrkesprogram får välja bort nivåerna 2 och 3 i 
ämnena svenska eller svenska som andraspråk och nivå 2 i ämnet 
engelska. En elev på barn- och fritidsprogrammet och vård- och 
omsorgsprogrammet får dock inte välja bort nivå 2 i ämnena 
svenska eller svenska som andraspråk. En elev på hotell- och 
turismprogrammet får inte välja bort nivå 2 i ämnet engelska. 

En elev som vill välja bort en nivå i ett ämne enligt andra 
stycket ska anmäla det till rektorn senast vid utgången av 
terminen före den termin som utbildningen på den aktuella 
nivån ska påbörjas. Förordning (2023:654).

Utökat program

24 § En elev får delta frivilligt i utbildning i ett eller 
flera ämnen på nivåer som ligger utanför elevens fullständiga 
program, om eleven på ett tillfredsställande sätt kan antas 
genomföra såväl utbildningen på den ordinarie studievägen som 
den frivilliga utbildningen (utökat program). Ett beslut om 
att en elev får följa ett utökat program fattas av rektorn. 

En elev som följer ett utökat program har rätt till garanterad 
undervisningstid utöver vad som föreskrivs i 16 kap. 18 § 
respektive 19 kap. 20 § skollagen (2010:800).
Förordning (2023:654).

4 a kap. Fjärrundervisning

Inledande föreskrifter

1 § I 21 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser om 
fjärrundervisning i vissa skolformer.
Förordning (2020:780).

Begränsningar i användningen av fjärrundervisning

2 § De ämnen som fjärrundervisning får användas i anges i 
bilaga 3. 

Statens skolverk får meddela föreskrifter om att 
fjärrundervisning får användas i andra ämnen än de som anges i 
bilaga 3 och om vilka nivåer i dessa ämnen som 
fjärrundervisning får användas i. Förordning (2023:654).

3 § Fjärrundervisning får inte vid någon tidpunkt under ett 
läsår användas för mer än 50 procent av elevens respektive 
skolenhetens undervisningstimmar.

Statens skolinspektion får efter ansökan från en huvudman 
medge att fjärrundervisning får användas för mer än 50 procent 
av undervisningstimmarna vid en skolenhet. Ett sådant 
medgivande får lämnas för högst ett läsår åt gången och endast 
om det finns synnerliga skäl för det. Förordning (2020:780).

Elevgruppernas storlek

3 a § Statens skolverk får meddela föreskrifter om 
elevgruppernas storlek vid fjärrundervisning i gymnasieskolan 
och anpassade gymnasieskolan. Förordning (2022:1617).

Begränsningar i utförandet av fjärrundervisning

4 § En huvudman får inte vid någon tidpunkt under ett läsår 
utföra uppgifter som avser fjärrundervisning åt en annan 
huvudman i högre omfattning än 50 procent av sin vid läsårets 
början planerade totala kapacitet att erbjuda 
undervisningstimmar oavsett undervisningsform.
Förordning (2020:780).

Dokumentation av fjärrundervisning

5 § Huvudmannen ska dokumentera ett beslut om att använda 
fjärrundervisning. Förordning (2020:780).

Anmälningsskyldighet

6 § Huvudmannen ska till Statens skolinspektion anmäla ett 
beslut om att använda fjärrundervisning. Om huvudmannen utför 
fjärrundervisning åt någon annan huvudman ska det också 
anmälas.

Skolinspektionen får meddela närmare föreskrifter om vad en 
anmälan ska innehålla. Förordning (2021:885).

4 b kap. Distansundervisning

Inledande föreskrifter

1 § I 22 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser om 
distansundervisning i vissa skolformer. 
Förordning (2020:780).

2 § Följande bestämmelser gäller inte för utbildning där 
distansundervisning används:

- 3 kap. 3 § om skolarbetets förläggning,

- 3 kap. 5 § om friluftsverksamhet, och 

- 4 kap. 22 § tredje stycket och 4 kap. 24 § andra stycket om 
undervisningstid. Förordning (2022:1105).

Ansökan

3 § En ansökan om godkännande som utförare av utbildning där 
distansundervisning används ska ha kommit in till Statens 
skolinspektion senast den 31 januari kalenderåret innan 
utbildningen ska starta.

Ansökan ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet.
Förordning (2020:780).

4 § Ansökan ska innehålla uppgifter om

1. vilken utbildning ansökan avser,

2. vid vilken skolenhet utbildningen ska anordnas,

3. hur många platser utbildningen ska omfatta,

4. huruvida utbildningen riktar sig mot någon särskild 
elevkategori,

5. de grunder för urval bland mottagna sökande till 
utbildningen som den sökande avser att tillämpa, om det är 
fråga om en sådan utbildning som avses 

i 22 kap. 13 § skollagen (2010:800),

6. kostnaden för utbildningen, och

7. huruvida den sökande tidigare har utfört utbildning där 
distansundervisning eller liknande undervisning används.

Statens skolinspektion får meddela föreskrifter om vilka 
ytterligare uppgifter ansökan ska innehålla.
Förordning (2020:780).

Godkännande

5 § I 22 kap. 9 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om 
vad som krävs för att en sökande ska godkännas som utförare av 
utbildning där distansundervisning används. Det ska dessutom 
krävas att

1. den sökande har förutsättningar att följa de föreskrifter 
som gäller för utbildningen,

2. utbildningen bedöms tillgodose ett behov hos huvudmän som 
vill ge elever särskilt stöd i form av distansundervisning 
eller, om det är fråga om en sådan utbildning som avses i 
22 kap. 13 § skollagen, bedöms vara efterfrågad av sådana 
elever som avses i 22 kap. 8 § samma lag,

3. de grunder för urval bland mottagna sökande till 
utbildningen som den sökande avser att tillämpa är godtagbara, 
om det är fråga om en sådan utbildning som avses i 22 kap. 
13 § skollagen, och

4. kostnaden för utbildningen är rimlig i förhållande till 
utbildningens syfte och kostnaden för annan gymnasial 
utbildning. Förordning (2020:780).

6 § Ett beslut om godkännande ska innehålla uppgifter om

1. vilken utbildning beslutet avser,

2. vid vilken skolenhet utbildningen ska anordnas,

3. hur många platser utbildningen får omfatta,

4. huruvida utbildningen riktar sig mot någon särskild 
elevkategori, och

5. de grunder för urval bland mottagna sökande till 
utbildningen som den sökande ska tillämpa, om det är fråga om 
en sådan utbildning som avses i 22 kap. 13 § skollagen 
(2010:800).

Beslutet ska om möjligt fattas före den 1 september 
kalenderåret innan utbildningen ska starta.
Förordning (2020:780).

7 § Den som har godkänts som utförare av utbildning där 
distansundervisning används ska börja utföra 
distansundervisningen senast vid början av det läsår som 
inleds två år efter godkännandet. Förordning (2020:780).

Ersättning

8 § När Statens skolinspektion har godkänt en huvudman som 
utförare av en sådan utbildning som avses i 22 kap. 13 § 
skollagen (2010:800) ska Skolinspektionen skicka ansökan till 
Statens skolverk för fastställande av det belopp som 
hemkommunen ska betala till en offentlig utförare enligt 
22 kap. 17 § andra stycket skollagen eller det grundbelopp som 
hemkommunen ska betala till en enskild utförare enligt 22 kap. 
18 § andra stycket samma lag. Beloppet eller grundbeloppet ska 
varje år räknas upp med det skolindex som har fastställts 
enligt förordningen (1993:167) om skolindex. 

Om det kommer fram uppgifter som inte var kända när 
Skolverkets beslut fattades eller det finns andra särskilda 
omständigheter, får Skolverket besluta om ett nytt belopp 
eller grundbelopp.

Skolverkets beslut ska om möjligt fattas före den 1 oktober 
kalenderåret innan utbildningen ska starta.
Förordning (2020:780).

5 kap. Avvikelser inom de nationella programmen

Särskilda varianter

1 § En särskild variant är en utbildning inom ett nationellt 
program där hela eller delar av det sammantagna utrymmet för, 
i förekommande fall, en nationell inriktning och för 
programfördjupning på ett nationellt program avviker från vad 
som annars gäller. Avvikelsen ska omfatta minst 
300 gymnasiepoäng eller 300 gymnasiepoäng i anpassad 
gymnasieskola. På högskoleförberedande program i 
gymnasieskolan får det även finnas särskilda varianter inom 
det estetiska området.

Utbildningen ska ha en tydlig egen identitet men i huvudsak 
rymmas inom examensmålet eller programmålet för ett program.

För en idrottsutbildning gäller i stället 23-31 §§.
Förordning (2022:1617).

Förutsättningar för godkännande

2 § En särskild variant ska godkännas om villkoren i 1 § är
uppfyllda och om

1. utbildningen är av god kvalitet,

2. det finns en lokal eller regional efterfrågan på de
kunskaper och färdigheter som utbildningen ger,

3. kostnaden för utbildningen är rimlig i förhållande till
utbildningens syfte och kostnaden för annan gymnasial
utbildning, och

4. när det gäller gymnasieskolan uppställda behörighetskrav och
urvalsgrunder uppfyller kraven i 7 § respektive 8 §.
Förordning (2012:745).

Förutsättningar för godkännande av särskilda varianter inom
det estetiska området i gymnasieskolan

3 § En särskild variant inom det estetiska området i
gymnasieskolan ska godkännas om villkoren i 1 § är uppfyllda
och om

1. utbildningen är av hög kvalitet,

2. utbildningen efterfrågas av elever med särskilda
färdigheter inom det estetiska området,

3. kostnaden för utbildningen är rimlig i förhållande till
utbildningens syfte och kostnaden för annan gymnasial
utbildning, och

4. huvudmannen har ställt upp behörighetskrav och
urvalsgrunder enligt 7 och 8 §§. Förordning (2012:402).

Ansökan

4 § En huvudman får ansöka om att en utbildning ska godkännas
som särskild variant. Ansökan görs hos Statens skolverk senast
den 31 januari kalenderåret före det år utbildningen på
programmet planeras att starta. Enskilda huvudmän ska, enligt 2
kap. 1 och 4 §§, ge in ansökan till Statens skolinspektion.

5 § Ansökan ska innehålla 

1. en beskrivning av utbildningens innehåll, 

2. i förekommande fall, uppgift om tidigare elevers resultat 
på motsvarande utbildning, 

3. uppgift om kostnaden för utbildningen, 

4. i förekommande fall, uppgift om antalet elever som 
genomgått motsvarande utbildning, 

5. i förekommande fall, en beskrivning av huvudmannens 
tidigare erfarenhet av att bedriva motsvarande utbildning, 

6. i förekommande fall, en ansökan om nya ämnen eller nivåer i 
ämnen enligt 1 kap. 6 § eller uppgift om att huvudmannen har 
gjort en sådan ansökan, och 

7. uppgift om huruvida, och i så fall en beskrivning av hur, 
huvudmannen när det gäller gymnasieskolan avser att ställa upp 
särskilda förkunskapskrav enligt 7 § eller tillämpa 
kompletterande urvalsgrunder enligt 8 §. 

Om ansökan avser en särskild variant inom det estetiska 
området i gymnasieskolan ska den alltid innehålla en 
beskrivning av hur huvudmannen avser att ställa upp särskilda 
förkunskapskrav enligt 7 § och tillämpa kompletterande 
urvalsgrunder enligt 8 §. Förordning (2023:654).

6 § När ansökan avser ett yrkesprogram i gymnasieskolan eller 
ett nationellt program i anpassade gymnasieskolan ska den, 
förutom det som anges i 5 §, innehålla uppgift om

1. hur kravet på arbetsplatsförlagt lärande ska uppfyllas, och

2. vilket behov på arbetsmarknaden utbildningen är avsedd att 
fylla.

När det gäller gymnasieskolan ska dessutom ett yttrande från 
aktuellt lokalt programråd bifogas till ansökan.
Förordning (2022:1617).

Särskilda förkunskapskrav i gymnasieskolan

7 § För behörighet till en särskild variant i gymnasieskolan
får krav ställas på att den sökande har kunskaper i ett
sådant ämne eller inom ett sådant ämnesområde som är
utmärkande för varianten.

För behörighet till en särskild variant inom det estetiska
området i gymnasieskolan ska krav ställas på att den sökande
har kunskaper i ett sådant ämne eller inom ett sådant
ämnesområde som är utmärkande för varianten.
Förordning (2015:585).

Urval i gymnasieskolan

8 § Vid urval bland behöriga sökande till en särskild variant
i gymnasieskolan får, förutom till betygen, hänsyn tas till
ett prov för bedömning av den sökandes färdigheter eller
kunskaper inom det ämne eller ämnesområde som den särskilda
varianten är inriktad mot.

Vid urval bland behöriga sökande till en särskild variant
inom det estetiska området i gymnasieskolan ska, förutom till
betygen, hänsyn tas till ett prov för bedömning av den
sökandes färdigheter eller kunskaper inom det ämne eller
ämnesområde som den särskilda varianten är inriktad mot.
Förordning (2015:585).

Handläggning och beslut

9 § Berörda nationella programråd ska höras om ansökan avser
yrkesprogram i gymnasieskolan. Förordning (2012:402).

10 § Ett beslut om särskild variant ska gälla för högst fyra 
antagningsomgångar. Av beslutet ska det framgå vid vilken 
skolenhet varianten ska anordnas och i förekommande fall om 
särskilda behörighetskrav eller kompletterande urvalsgrunder 
får användas. Beslutet innebär att varianten bara får anordnas 
på den aktuella skolenheten av den huvudman som har fått sin 
ansökan godkänd.

Statens skolverk ska om möjligt fatta beslut senast den 
1 september året innan utbildningen på programmet planeras att 
starta. Förordning (2022:149).

11 § Beslut av Statens skolverk enligt 16 kap. 51 § tredje
stycket eller 19 kap. 44 § tredje stycket skollagen
(2010:800) ska innehålla uppgift om det belopp hemkommunen
ska betala i interkommunal ersättning. Beslut av Skolverket
enligt 16 kap. 55 § andra stycket eller 19 kap. 48 § tredje
stycket skollagen ska innehålla uppgift om det grundbelopp
hemkommunen ska betala. Beloppen ska varje år räknas upp med
det skolindex som har föreskrivits enligt förordningen
(1993:167) om skolindex.

Om det kommer fram uppgifter som inte var kända när beslutet
fattades eller det finns andra särskilda omständigheter, får
Skolverket besluta om ett nytt belopp under beslutets
giltighetstid. Förordning (2013:728).

Gemensamma bestämmelser om andra riksrekryterande utbildningar 
än idrottsutbildningar

Förutsättningar

12 § Riksrekrytering enligt 19 § ska beslutas för nationella 
program, nationella inriktningar, särskilda varianter och 
gymnasiala lärlingsutbildningar i gymnasieskolan om det finns

1. en nationell efterfrågan på de kunskaper och färdigheter 
som utbildningen ger,

2. ett nationellt intresse av att elever ska kunna rekryteras 
från hela landet, eller

3. ett nationellt intresse av att enskilda elevers behov av 
kunskaper och färdigheter kan tillgodoses.

Förutom det som anges i första stycket ska

1. utbildningen vara av god kvalitet,

2. kostnaden för utbildningen vara rimlig i förhållande till 
utbildningens syfte och kostnaden för annan gymnasial 
utbildning, och

3. uppställda behörighetskrav och urvalsgrunder uppfylla 
kraven i 15 respektive 16 §. Förordning (2024:676).

12 a § Riksrekrytering enligt 19 § ska beslutas för nationella 
program, särskilda varianter och gymnasiala 
lärlingsutbildningar i anpassade gymnasieskolan om

1. utbildningen är möjlig att inrätta på endast en eller några 
orter i landet, eller

2. enskilda elevers behov av kunskaper och färdigheter annars 
inte kan tillgodoses.

Förutom det som anges i första stycket ska

1. utbildningen vara av god kvalitet, och

2. kostnaden för utbildningen vara rimlig i förhållande till 
utbildningens syfte och kostnaden för annan utbildning i 
anpassade gymnasieskolan. Förordning (2022:1617).

12 b § Riksrekrytering enligt 21 och 22 a §§ ska beslutas för 
nationella program, nationella inriktningar och särskilda 
varianter i gymnasieskolan om

1. utbildningen efterfrågas av elever med särskilda kunskaper 
och färdigheter inom det ämne eller ämnesområde som 
utbildningen är inriktad mot,

2. utbildningen är av god kvalitet,

3. kostnaden för utbildningen är rimlig i förhållande till 
utbildningens syfte och kostnaden för annan gymnasial 
utbildning, och

4. uppställda behörighetskrav och urvalsgrunder uppfyller 
kraven i 15 respektive 16 §.

Förutom det som anges i första stycket ska det för 
riksrekrytering enligt 21 § finnas ett nationellt intresse av 
att enskilda elevers behov av kunskaper och färdigheter kan 
tillgodoses. Förordning (2024:676).

Förutsättningar för egna examensmål och andra avvikelser

13 § I 16 kap. 13 § och 19 kap. 12 § skollagen (2010:800) 
finns bestämmelser om att Statens skolverk får besluta att en 
utbildning får avvika från vad som annars gäller för 
nationella program i fråga om struktur, innehåll och 
examensmål eller programmål. Skolverket får dock inte besluta 
om avvikelser från den omfattning av de gymnasiegemensamma 
ämnena som framgår av bilaga 2 eller från de 
gymnasiegemensamma ämnena i anpassad gymnasieskola som framgår 
av bilaga 4 till skollagen.

Skolverket ska besluta om avvikelse från examensmål eller 
programmål för en viss riksrekryterande utbildning om 

1. utbildningen till sitt innehåll i allt väsentligt avviker 
från ett nationellt programs examensmål eller programmål, och

2. det finns synnerliga skäl för avvikelsen och utbildningen 
ryms inom gymnasieskolans eller anpassade gymnasieskolans 
kompetensområde. Förordning (2022:1617).

Ansökan

14 § En offentlig huvudman får ansöka om att en utbildning ska 
vara riksrekryterande. Enskilda huvudmän får ansöka om 
motsvarande prövning för att få en avvikelse i form av s.k. 
riksrekryterande utbildning. Ansökan görs hos Statens skolverk 
senast den 31 januari året innan utbildningen på programmet 
planeras att starta. Enskilda huvudmän ska, enligt 2 kap. 
1 och 4 §§, ge in ansökan till Statens skolinspektion. 

Det ska framgå av ansökan vilket nationellt program den avser 
och den ska innehålla uppgifter om kostnaden för utbildningen. 
Om ansökan gäller en utbildning i gymnasieskolan med eget 
examensmål, ska det i stället framgå om ansökan avser ett 
yrkesprogram eller ett högskoleförberedande program. 

När det gäller gymnasieskolan ska ansökan även innehålla 
uppgift om huruvida, och i så fall en beskrivning av hur, 
huvudmannen avser att ställa upp särskilda förkunskapskrav 
enligt 15 § eller tillämpa kompletterande urvalsgrunder enligt 
16 §. Om ansökan avser en riksrekryterande spetsutbildning i 
gymnasieskolan ska den dock alltid innehålla en beskrivning av 
hur huvudmannen avser att ställa upp särskilda förkunskapskrav 
enligt 15 § och tillämpa kompletterande urvalsgrunder enligt 
16 §. När det gäller en spetsutbildning enligt 22 a § ska 
ansökan också innehålla en redogörelse för det prov som avses 
i 15 § och för hur provet gör det möjligt att bedöma om den 
sökande har en sådan kunskapsnivå som anges i 15 § andra 
stycket. Förordning (2024:676).

Särskilda förkunskapskrav i gymnasieskolan

15 § För behörighet till en riksrekryterande utbildning i 
gymnasieskolan får krav ställas på att den sökande har 
kunskaper i ett sådant ämne eller inom ett sådant ämnesområde 
som är utmärkande för utbildningen. 

För behörighet till en riksrekryterande spetsutbildning i 
gymnasieskolan ska krav ställas på att den sökande har 
kunskaper i ett sådant ämne eller inom ett sådant ämnesområde 
som är utmärkande för utbildningen. När det gäller en 
spetsutbildning enligt 22 a § ska kunskapsnivån också vara 
väsentligt högre än vad som krävs för att den sökande ska 
uppfylla kraven för betyget A i förhållande till 
betygskriterierna för årskurs 9 i grundskolan.

När det gäller en spetsutbildning enligt 22 a § ska ett prov 
användas för bedömningen av kunskaperna. Provet ska göra det 
möjligt att bedöma om den sökande har en sådan kunskapsnivå 
som anges i andra stycket. Förordning (2024:676).

Urval i gymnasieskolan

16 § Vid urval bland behöriga sökande till en riksrekryterande 
utbildning i gymnasieskolan får, förutom till betygen, hänsyn 
tas till ett prov för bedömning av den sökandes kunskaper 
eller färdigheter inom det ämne eller ämnesområde som den 
riksrekryterande utbildningen är inriktad mot.

Vid urval bland behöriga sökande till en riksrekryterande 
spetsutbildning i gymnasieskolan ska, förutom till betygen, 
hänsyn tas till ett prov för bedömning av den sökandes 
kunskaper eller färdigheter inom det ämne eller ämnesområde 
som den riksrekryterande utbildningen är inriktad mot. När det 
gäller en spetsutbildning enligt 22 a § ska hänsyn tas till 
det prov som avses i 15 §. Förordning (2024:676).

Beslut

17 § Ett beslut om riksrekrytering eller motsvarande ska gälla 
för högst fyra antagningsomgångar. Av beslutet ska det framgå 
vid vilken skolenhet utbildningen ska anordnas och i 
förekommande fall om särskilda behörighetskrav eller 
kompletterande urvalsgrunder får användas. Beslutet innebär 
att utbildningen bara får anordnas på den aktuella skolenheten 
av den huvudman som har fått sin ansökan godkänd. Av beslutet 
ska det också framgå hur många platser utbildningen får 
omfatta, om det inte är fråga om en spetsutbildning enligt 
22 a §.

Statens skolverks beslut ska om möjligt fattas senast den 
1 september året innan utbildningen på programmet planeras att 
starta. Förordning (2024:676).

18 § Beslut av Statens skolverk enligt 16 kap. 51 § tredje
stycket eller 19 kap. 44 § tredje stycket skollagen
(2010:800) ska innehålla uppgift om det belopp hemkommunen
ska betala i interkommunal ersättning. Beslut av Skolverket
enligt 16 kap. 55 § andra stycket eller 19 kap. 48 § tredje
stycket skollagen ska innehålla uppgift om det grundbelopp
hemkommunen ska betala. Beloppen ska varje år räknas upp med
det skolindex som har föreskrivits enligt förordningen
(1993:167) om skolindex.

Om det kommer fram uppgifter som inte var kända när beslutet
fattades eller det finns andra särskilda omständigheter, får
Skolverket besluta om ett nytt belopp under beslutets
giltighetstid. Förordning (2013:728).

Riksrekryterande yrkesutbildning i gymnasieskolan och 
riksrekryterande utbildning i anpassade gymnasieskolan

Förutsättningar

19 § Riksrekrytering för ett yrkesprogram i gymnasieskolan ska 
beslutas om förutsättningarna i 12 § finns och om kravet på 
arbetsplatsförlagt lärande kan uppfyllas.

Förutsättningen i 12 § första stycket 1 bör tillstyrkas av 
berört nationellt programråd.

Riksrekrytering för ett nationellt program i anpassade 
gymnasieskolan ska beslutas om förutsättningarna i 12 a § 
finns och om kravet på arbetsplatsförlagt lärande kan 
uppfyllas. Förordning (2022:1617).

Ansökan

20 § Förutom det som anges i 14 § ska ansökan innehålla uppgift
om hur kravet på arbetsplatsförlagt lärande ska tillgodoses.

Riksrekryterande estetisk spetsutbildning i gymnasieskolan

Förutsättningar

21 § Riksrekryterande estetisk spetsutbildning ska beslutas 
för det estetiska programmet om förutsättningarna i 12 b § 
finns och

1. spetsutbildningen innehåller nivåer med särskild 
fördjupning eller breddning inom det ämne eller ämnesområde 
som utbildningen är inriktad mot,

2. skolenheten har ett etablerat samarbete med en högskola som 
erbjuder kurser i det ämne eller ämnesområde som 
spetsutbildningen är inriktad mot, och

3. spetsutbildningen gör det möjligt för en elev att utöver 
sina gymnasiestudier delta i kurser vid en högskola.

Det får inte finnas något eget examensmål för utbildningen.

Tillträde till högskolekurser och betyg på sådana kurser 
regleras i högskoleförordningen (1993:100).
Förordning (2024:676).

Lärare

21 a § Lärare som inte uppfyller kraven i 2 kap. 13 § 
skollagen (2010:800) får trots det bedriva undervisning inom 
den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen 
som ger den dess spetskaraktär. En sådan lärare ska

1. vara lämplig att bedriva undervisningen, och 

2. ha uppvisat en hög konstnärlig skicklighet inom det 
estetiska område som undervisningen avser. 
Förordning (2021:455).

Ansökan

22 § Förutom det som anges i 14 § ska ansökan innehålla ett 
yttrande från en sådan högskola som anges i 21 § första 
stycket 2 om det nationella intresset för utbildningen.
Förordning (2024:676).

Riksrekryterande spetsutbildning i matematik eller 
naturvetenskapliga, teknikvetenskapliga, samhällsvetenskapliga 
eller humanistiska ämnen i gymnasieskolan

22 a § Riksrekryterande spetsutbildning i matematik eller 
naturvetenskapliga, teknikvetenskapliga, samhällsvetenskapliga 
eller humanistiska ämnen ska beslutas för ett 
högskoleförberedande program eller en inriktning på ett sådant 
program om förutsättningarna i 12 b § finns och

1. spetsutbildningen innehåller nivåer med särskild 
fördjupning eller breddning inom det ämne eller ämnesområde 
som utbildningen är inriktad mot,

2. skolenheten har ett etablerat samarbete med en högskola som 
erbjuder kurser i det ämne eller ämnesområde som 
spetsutbildningen är inriktad mot, och

3. spetsutbildningen gör det möjligt för en elev att utöver 
sina gymnasiestudier delta i kurser vid en högskola.

Det får inte finnas något eget examensmål för utbildningen.

Tillträde till högskolekurser och betyg på sådana kurser 
regleras i högskoleförordningen (1993:100).
Förordning (2024:676).

Riksidrottsgymnasium

Förutsättningar

23 § En utbildning där ämnena specialidrott och tränings- och 
tävlingslära ingår får vara riksidrottsgymnasium om det finns 
ett nationellt intresse av att tillgodose elitidrottens krav 
och det ställs särskilda krav på gemensam träning. En sådan 
utbildning som en kommun anordnar ska vara riksrekryterande.
Förordning (2023:654).

Ansökan

24 § En kommun eller en enskild huvudman får ansöka om att
anordna idrottsutbildning vid ett riksidrottsgymnasium.

Beslut

25 § Statens skolverk får efter förslag från Sveriges
Riksidrottsförbund besluta om var idrottsutbildning vid
riksidrottsgymnasium får anordnas och om hur många platser
dessa utbildningar får omfatta. Beslutet ska gälla för tre
antagningsomgångar.

Skolverket ska om möjligt fatta beslut senast den 1 september
året innan utbildningen på programmet planeras att starta.

Beslutet ska innehålla uppgift om det belopp hemkommunen ska
betala i interkommunal ersättning för de olika program som
huvudmannen erbjuder elever som går på en sådan utbildning.
Förordning (2012:117).

Urval

26 § Den sökande som anses ha bäst förutsättningar att
tillgodogöra sig utbildningen ska ges företräde vid urval till
utbildningen. Vid urval till programmen gäller 7 kap.

Nationellt godkänd idrottsutbildning

Förutsättningar

27 § En utbildning där ämnena specialidrott och tränings- och 
tävlingslära ingår får godkännas som en nationell 
idrottsutbildning om den har en tydlig elitidrottskaraktär och 
ett etablerat samarbete med ett specialidrottsförbund som är 
relevant för utbildningen. 

Utbildningen får bara godkännas om specialidrottsförbundet 
tillstyrker det. Förordning (2023:654).

Ansökan

28 § En kommun eller en enskild huvudman får ansöka om
nationellt godkänd idrottsutbildning hos Statens skolverk.
Enskilda huvudmän ska, enligt 2 kap. 1 och 4 §§, ge in ansökan
till Statens skolinspektion.

Beslut

29 § Statens skolverk beslutar om var nationellt godkända
idrottsutbildningar får anordnas och om hur många platser dessa
utbildningar får omfatta.

Av beslutet ska det framgå vid vilken eller vilka skolenheter
utbildningen ska anordnas. Beslutet ska gälla för fyra
antagningsomgångar.

Statens skolverks beslut ska om möjligt fattas senast den 1
september året innan utbildningen på programmet planeras att
starta. Förordning (2012:117).

Urval

30 § Den sökande som anses ha bäst förutsättningar att
tillgodogöra sig utbildningen ska ges företräde vid urval till
utbildningen. Vid urval till programmen gäller 7 kap.

Specialidrott

31 § Ämnesplanerna för ämnena specialidrott och tränings- och 
tävlingslära får bara tillämpas inom idrottsutbildningar vid 
riksidrottsgymnasium eller nationellt godkända 
idrottsutbildningar. Ämnena specialidrott och tränings- och 
tävlingslära får ingå med sammanlagt 200 gymnasiepoäng eller 
gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola i programfördjupningen 
och med sammanlagt 200 gymnasiepoäng eller gymnasiepoäng i 
anpassad gymnasieskola i det individuella valet. Dessutom får 
ämnena läsas som utökat program med sammanlagt högst 
300 gymnasiepoäng eller gymnasiepoäng i anpassad 
gymnasieskola. Förordning (2023:654).

6 kap. Introduktionsprogram

Urval till utbildning som anordnas för en grupp elever

1 § Om antalet platser är färre än antalet sökande på 
programinriktat val som anordnas för en grupp elever eller 
yrkesintroduktion som anordnas för en grupp elever, ska ett 
urval göras. I dessa fall gäller bestämmelserna om urval i 
7 kap. 

Urvalet ska göras sakligt och opartiskt. Inför ansökan ska 
huvudmannen informera de sökande om huruvida huvudmannen har 
beslutat att tillämpa 7 kap. 3 § eller 5 § och i så fall på 
vilket sätt. Förordning (2018:1328).

Mottagande av ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett
yrkesprogram

2 § Enligt 17 kap. 11 § andra stycket skollagen (2010:800) får,
om huvudmannen för utbildningen bedömer att det finns synnerliga
skäl, ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett
yrkesprogram tas emot till yrkesintroduktion eller individuellt
alternativ.

För en elev som följer ett nationellt program ska samtliga
relevanta stödåtgärder enligt 9 kap. ha övervägts innan
huvudmannen får pröva om det finns synnerliga skäl.

Utbildningens innehåll m.m.

3 § Har upphävts genom förordning (2018:1328).

Programinriktat val

4 § Programinriktat val ska innehålla 

1. de grundskoleämnen som en elev inte har godkända betyg i 
och som krävs för att eleven ska bli behörig till ett 
nationellt program, och 

2. gymnasieämnen på de nivåer som ingår i det nationella 
program som utbildningen är inriktad mot. 

Om utbildningen är inriktad mot ett yrkesprogram ska 
utbildningen inne-hålla arbetsplatsförlagt lärande enligt 
4 kap. 12-14 §§. Arbetsplatsförlagt lärande behöver dock inte 
förekomma i den omfattning som anges där. 
Förordning (2023:654).

Yrkesintroduktion

5 § Yrkesintroduktion ska i huvudsak innehålla yrkesinriktad 
utbildning. Den får innehålla hela eller delar av nivåer i 
karaktärsämnen och i gymnasiegemensamma ämnen som ingår i 
gymnasieskolans nationella yrkesprogram eller annan 
yrkesinriktad utbildning. 

Utbildningen ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande enligt 
4 kap. 12-14 §§ eller praktik. Arbetsplatsförlagt lärande 
behöver dock inte förekomma i den omfattning som anges där. 

Hela utbildningen får skolförläggas om huvudmannen bedömer att 
detta uppenbart bäst gynnar eleven. 

Yrkesintroduktion får också innehålla grundskoleämnen som 
eleven saknar godkända betyg i. Även andra insatser som är 
gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får ingå i 
utbildningen. Förordning (2023:654).

Individuellt alternativ

6 § Individuellt alternativ ska utformas utifrån elevens behov 
och förutsättningar. 

Utbildningen får innehålla grundskoleämnen som eleven saknar 
godkända betyg i. Den får även innehålla hela eller delar av 
nivåer i gymnasieämnen. Om eleven har förutsättningar för att 
läsa hela eller delar av nivåer i gymnasieämnen ska 
utbildningen också innehålla sådana. 

Även andra insatser som är gynnsamma för elevens 
kunskapsutveckling får ingå i utbildningen. 
Förordning (2023:654).

Språkintroduktion

7 § I 17 kap. 14 a § skollagen (2010:800) finns 
bestämmelser om bedömning av en nyanländ elevs kunskaper när 
en elev tas emot till språkintroduktion. Huvudmannen ska 
fortlöpande bedöma elevens kunskapsutveckling för att eleven 
så snart som möjligt ska komma vidare i sin utbildning.

Statens skolverk får meddela föreskrifter om underlag för 
bedömning av en elevs kunskaper enligt 17 kap. 14 a § 
skollagen. Förordning (2018:1328).

8 § Språkintroduktion ska innehålla undervisning i 
grundskoleämnena svenska eller svenska som andraspråk. 
Undervisning i enbart dessa ämnen kan bedrivas under en kort 
inledande period. I övrigt ska språkintroduktion utformas 
utifrån de bedömningar som ska göras enligt 7 § och innehålla 
de ämnen som eleven behöver för sin fortsatta utbildning. 
Utbildningen får innehålla grundskoleämnen som eleven inte har 
godkända betyg i och nivåer i gymnasieämnen. 

Språkintroduktion får kombineras med kommunal vuxenutbildning 
i svenska för invandrare och motsvarande utbildning vid 
folkhögskola enligt 24 kap. skollagen (2010:800). Även andra 
insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får 
ingå i utbildningen. Förordning (2023:654).

Interkommunal ersättning

9 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om sådan 
ersättning vid programinriktat val som avses i 17 kap. 
24 § 2 skollagen (2010:800). Förordning (2018:1328).

7 kap. Behörighet, urval och förfarandet vid antagning

Gymnasieskolan

Kompletterande behörighetskrav för vissa högskoleförberedande
program

1 § Utöver vad som framgår av 16 kap. 29 och 31-33 §§ skollagen
(2010:800) krävs för behörighet till vissa högskoleförberedande
program godkända betyg från grundskolan eller motsvarande
utbildning i

1. geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap för
behörighet till ekonomiprogrammet, humanistiska programmet och
samhällsvetenskapsprogrammet, eller

2. biologi, fysik och kemi för behörighet till
naturvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet.

Urval till nationella program

2 § De sökande tas emot i början på utbildningen på ett
nationellt program eller till en sådan nationell inriktning,
särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar
det första läsåret. Om antalet platser är färre än antalet
sökande som ska tas emot i första respektive andra hand, ska ett
urval göras.

Urval, antagning och övrig fördelning av platser ska göras
sakligt och opartiskt. Inför ansökan ska huvudmannen informera
de sökande om huruvida huvudmannen har beslutat att tillämpa 3 §
eller 5 § och i så fall på vilket sätt.

3 § Ett begränsat antal platser (fri kvot) ska avsättas för dem
som

1. på grund av särskilda omständigheter bör ges företräde
framför de övriga sökande, eller

2. kommer från skolenheter vilkas betyg eller omdömen inte utan
vidare kan jämföras med betygen från grundskolan.

Antalet platser som ingår i den fria kvoten ska utökas om sådana
utlandssvenska elever som avses i 29 kap. 7 § skollagen
(2010:800) söker till en utbildning.

Huvudmannen beslutar om det antal platser som ska avsättas.

4 § Övriga platser ska fördelas mellan de sökande med betygen
som grund. Företräde mellan de sökande bestäms efter ett
meritvärde. Meritvärdet utgörs av summan av betygsvärdena för
de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. Betygsvärdet för
betygen bestäms enligt nedan:

Betyg           Betygsvärde

A               20

B               17,5

C               15

D               12,5

E               10

F               0

En sökande som gått förberedande dansarutbildning i
grundskolan med jämkad timplan och därför fått färre än 16
betyg i sitt slutbetyg ska ändå få sitt meritvärde bestämt
efter 16 betyg. Uppräkningen av meritvärdet ska göras i
proportion till de betyg som eleven har fått.

För de sökande som fått betyg i moderna språk som språkval får
meritvärdet beräknas på summan av betygsvärdena av detta betyg
och de 16 bästa betygen i övrigt. Möjligheten att öka
meritvärdet med värdet av ett betyg i moderna språk som
språkval gäller även en sökande som gått förberedande
dansarutbildning.

En sökande som efter avslutad grundskoleutbildning eller
motsvarande fått betyg i något av grundskolans ämnen efter
prövning eller genom studier på ett introduktionsprogram får
vid urvalet tillgodoräkna sig betygsvärdet av detta betyg.
Förordning (2011:3).

5 § Om en utbildning kräver att den sökande har speciella
färdigheter inom det estetiska området, får huvudmannen besluta
att vid urvalet, förutom till betygen, hänsyn ska tas till ett
färdighetsprov.

Förfarandet vid antagning till nationella program och
fördelning av elever

6 § En sökande antas till en utbildning i gymnasieskolan vid
början av ett nationellt program eller en sådan nationell
inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning
som börjar det första läsåret. De sökande som tas in på ett
program får då fördelas på undervisningsgrupper eller
motsvarande med hänsyn till vad som är känt om deras kommande
val av inriktning och yrkesutgång.

Inom de program som är indelade i nationella inriktningar,
särskilda varianter eller gymnasiala lärlingsutbildningar som
börjar det andra eller tredje läsåret fördelas eleverna inför
det andra eller tredje läsåret på dessa studievägar.

6 a § Huvudmannen ska samråda med den juridiska eller fysiska
person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av
utbildningen innan en elev inom gymnasial lärlingsutbildning
placeras på arbetsplatsen. Förordning (2012:117).

7 § Efter urval bland de sökande ska huvudmannen preliminärt
besluta om antagning. Beslutet ska fattas i början av
vårterminen närmast före utbildningens start. För de sökande som
vid ansökningstillfället inte har slutfört grundskolan eller
motsvarande utbildning ska höstterminsbetyget från den högsta
årskursen då vara urvalsgrund.

Det slutliga beslutet om antagning ska om möjligt fattas före
den 1 juli det år utbildningen börjar.

Antagning vid en senare tidpunkt

8 § Huvudmannen får besluta att anta en sökande vid senare
tidpunkt än vid början av utbildningen om det finns plats på den
aktuella studievägen och om den sökande är behörig och har de
kunskaper och färdigheter som krävs för att tillgodogöra sig
undervisningen. Huvudmannen får besluta att den sökande ska
genomgå ett inträdesprov för att visa att han eller hon har de
kunskaper och färdigheter som krävs.

Byte av studieväg

9 § Huvudmannen får besluta att eleven ska få byta 
studieväg efter det att eleven har fått yttra sig, om eleven 
uppfyller behörighetskraven för den önskade studievägen. Om 
eleven inte har fyllt 18 år ska även elevens vårdnadshavare 
yttra sig. Förordning (2018:1328).

Återantagning

10 § En elev som har slutat i gymnasieskolan innan eleven har
slutfört utbildningen och som vill fortsätta på det program där
eleven gick tidigare, får i mån av plats antas på nytt, om
eleven uppfyller behörighetskraven för den önskade studievägen.

Anpassade gymnasieskolan

Urval till nationella program

11 § De sökande tas emot i början på utbildningen på ett
nationellt program eller till en sådan särskild variant eller
gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första läsåret. Om
antalet platser är färre än antalet sökande som ska tas emot i
första respektive andra hand, ska ett urval göras.
Urval, antagning och övrig fördelning av platser ska göras
sakligt och opartiskt. Förordning (2012:402).

12 § Om antalet platser på ett nationellt program som anordnas
av en offentlig huvudman är färre än antalet sökande, ska
företräde ges till dem som har störst behov av utbildningen.
Förordning (2012:402).

Förfarandet vid antagning till nationella program

13 § En sökande antas till en utbildning i anpassade 
gymnasieskolan vid början av ett nationellt program eller en 
sådan särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som 
börjar det första läsåret.

Inom de program som är indelade i särskilda varianter eller 
gymnasiala lärlingsutbildningar som börjar det andra, tredje 
eller fjärde läsåret fördelas eleverna inför det andra, tredje 
eller fjärde läsåret på dessa studievägar.

Efter urval bland de sökande ska huvudmannen besluta om 
antagning. Förordning (2022:1617).

Övriga bestämmelser

14 § Bestämmelserna som gäller för gymnasieskolan i 8-10 §§ 
ska gälla också för anpassade gymnasieskolan.
Förordning (2022:1617).

8 kap. Betyg, gymnasieexamen och prövning

Betyg

Beslut om betyg

1 § I 1 a–1 d §§ finns kompletterande bestämmelser till 3 kap.
16 § skollagen (2010:800) om vem som ska besluta om betyg.
Förordning (2012:745).

1 a § Om fler än en lärare bedriver undervisningen vid den
tidpunkt när betyg ska sättas och bara någon eller några av
dessa är legitimerade, ska betyget beslutas av den eller de
legitimerade lärarna. Förordning (2012:745).

1 b § Om ett betyg är beroende av två eller flera
legitimerade lärares bedömning och dessa inte kan enas, ska
betyget beslutas av den eller de av dessa lärare som har
behörighet att undervisa i det ämne som betyget avser.

Om ett betyg är beroende av en bedömning av två eller flera
legitimerade lärare som är behöriga att undervisa i det ämne
som betyget avser och dessa lärare inte kan enas, ska betyget
beslutas av rektorn.

Om ett betyg är beroende av en bedömning av två eller flera
legitimerade lärare som inte är behöriga att undervisa i det
ämne som betyget avser och dessa inte kan enas, ska betyget
beslutas av rektorn. Förordning (2014:860).

1 c § Bestämmelserna i 3 kap. 16 § andra stycket skollagen 
(2010:800) samt 1 a och 1 b §§ i detta kapitel gäller inte för 
lärare som saknar legitimation och är anställda utan 
tidsbegränsning för att bedriva undervisning 

1. i ett modersmålsämne, 

2. i ett yrkesämne, eller 

3. som avses i 2 kap. 17 § skollagen. 

Första stycket gäller bara i de fall läraren bedriver sådan 
undervisning som avses i samma stycke 1, 2 eller 3.
Förordning (2023:654).

1 d § Om fler än en lärare bedriver sådan undervisning som
avses i 1 c § vid den tidpunkt när betyg ska sättas och dessa
inte kan enas, ska betyget beslutas av rektorn.
Förordning (2012:745).

Betygssättning av gymnasiearbetet och gymnasiearbetet i 
anpassad gymnasieskola

1 e § Betyg på gymnasiearbetet och gymnasiearbetet i anpassad 
gymnasieskola ska beslutas av den ansvariga läraren efter att 
en medbedömare som har erfarenhet av det kunskapsområde som 
arbetet avser har yttrat sig.

När gymnasiearbetet eller gymnasiearbetet i anpassad 
gymnasieskola helt eller delvis har genomförts som 
arbetsplatsförlagt lärande ska handledaren vara medbedömare.

För en elev på ett yrkesprogram ska medbedömaren ha erfarenhet 
av det yrkesområde som gymnasiearbetet avser.
Förordning (2022:1617).

Betygskriterier

2 § I 15 kap. 24 § och 18 kap. 23 § skollagen (2010:800) anges 
att läraren vid betygssättningen ska göra en sammantagen 
bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de 
betygskriterier som gäller för ämnet och sätta det betyg som 
bäst motsvarar elevens kunskaper. I dessa paragrafer anges 
också att samtliga kriterier för betyget E ska vara uppfyllda 
för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg. 

Betygskriterier ska finnas för betygen A-E. 

Kriterierna för betygen A, C och E ska beskriva typiska 
kunskaper för respektive betyg. Kriterierna för betyget B 
innebär att elevens kunskaper sammantaget bedöms vara mellan A 
och C. Kriterierna för betyget D innebär att elevens kunskaper 
sammantaget bedöms vara mellan C och E. Förordning (2023:654).

Nationella prov

3 § Syftet med nationella prov är att stödja betygssättningen. 
Förordning (2017:1108)

3 a § Nationella prov ska användas i de ämnen och på de nivåer 
som anges i 3 b och 3 c §§.

När nationella prov används ska eleverna delta i alla delar av 
proven. Rektorn får besluta att en elev inte behöver delta i 
ett nationellt prov eller i någon eller några delar av ett 
sådant prov, om det finns särskilda skäl. 
Förordning (2024:1038).

3 b § Nationella prov på högskoleförberedande program ska 
användas på 

1. nivå 3 i ämnena svenska eller svenska som andraspråk,

2. nivå 2 i ämnet engelska, och

3. den högsta nivån i ämnet matematik som ingår på programmet 
eller, i förekommande fall, inriktningen.

Nationella prov i ämnet matematik ska dock inte användas om 
ämnet matematik - fortsättning ingår på programmet eller 
inriktningen. I så fall ska nationella prov i stället användas 
på den högsta nivå i ämnet matematik - fortsättning som ingår 
på programmet eller inriktningen.

Om en elev läser ämnet matematik eller ämnet matematik - 
fortsättning på en nivå som inte ingår på programmet eller 
inriktningen ska nationella prov användas även på denna nivå.
Förordning (2023:654).

3 c § Nationella prov på yrkesprogram ska användas på 

1. nivå 1 i ämnena svenska eller svenska som andraspråk,

2. nivå 1 i ämnet engelska, och 

3. nivå 1 a i ämnet matematik. 

Om en elev läser nivå 3 i ämnena svenska eller svenska som 
andraspråk eller nivå 2 i ämnet engelska ska nationella prov 
användas även på denna nivå.

Om en elev läser ämnet matematik eller ämnet matematik - 
fortsättning på en nivå som inte ingår på programmet eller 
inriktningen ska nationella prov användas även på denna nivå.
Förordning (2023:654).

3 d § Nationella prov får användas även i andra ämnen och på 
andra nivåer än de som anges i 3 b och 3 c §§. 

Proven ska vara uppdelade i delprov som genomförs på vissa 
dagar eller under vissa perioder. Förordning (2023:654).

3 e § Eleven ska skriva uppsatserna i de nationella proven i 
engelska och svenska eller svenska som andraspråk på dator 
eller annan digital enhet.

Rektorn får besluta att eleven inte behöver skriva 
uppsatserna i proven på dator eller annan digital enhet, om 
det finns särskilda skäl. Förordning (2023:654).

3 f § Vid bedömningen av ett nationellt prov som 
genomförts på dator eller annan digital enhet ska elevens 
namn och övriga uppgifter om eleven vara avidentifierade för 
den bedömande läraren. I de fall där syftet med 
avidentifieringen inte kan uppfyllas utan betydande 
organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen 
får det dock göras undantag från kravet på avidentifiering. 
Förordning (2023:654).

3 g § Statens skolverk får meddela föreskrifter om 
avidentifiering av nationella prov. Skolverket får även i 
övrigt meddela de föreskrifter som behövs om nationella prov 
och om skyldighet att delta i nationella prov.
Förordning (2023:654).

Nationella bedömningsstöd

3 h § Nationella bedömningsstöd ska stödja lärarnas bedömning 
av elevernas kunskaper. Förordning (2023:654).

3 i § Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om 
nationella bedömningsstöd. Förordning (2023:654).

Gymnasieexamen

4 § Enligt 16 kap. 26 § skollagen (2010:800) ska 
gymnasieexamen utfärdas om en elev i gymnasieskolan har fått 
betyg från en utbildning som omfattar minst 2 500 
gymnasiepoäng på ett nationellt program och eleven har 
uppfyllt de övriga villkor som anges i 16 kap. 27 och 28 §§ 
skollagen och i denna förordning. 

Gymnasieexamen får inte utfärdas om en elev följer ett 
reducerat program. Förordning (2022:1105).

Kompletterande krav för yrkesexamen

5 § Utöver vad som framgår av 16 kap. 26 och 27 §§ skollagen 
(2010:800), krävs för yrkesexamen att det i de godkända 
betygen om minst 2 250 gymnasiepoäng ingår godkända betyg i 
programgemensamma ämnen med 400 poäng. 

Det som föreskrivs i första stycket gäller även för en 
utbildning med eget examensmål. Förordning (2023:654).

6 § Av 16 kap. 27 § skollagen (2010:800) framgår hur många 
gymnasiepoäng med godkända betyg i ämnena svenska eller 
svenska som andraspråk, engelska och matematik en elev ska ha 
för att yrkesexamen ska utfärdas. De godkända betygen ska 
omfatta följande nivåer i de aktuella ämnena: 

1. nivå 1 i svenska eller svenska som andraspråk, 

2. nivå 1 i engelska, och 

3. nivå 1 a i matematik. Förordning (2023:654)

Kompletterande krav för högskoleförberedande examen

7 § Av 16 kap. 28 § skollagen (2010:800) framgår hur många 
gymnasiepoäng med godkända betyg i ämnena svenska eller 
svenska som andraspråk, engelska och matematik en elev ska ha 
för att högskoleförberedande examen 

ska utfärdas. De godkända betygen ska omfatta följande nivåer 
i de aktuella ämnena:

1. nivå 3 i svenska eller svenska som andraspråk,

2. nivå 2 i engelska, och

3. nivå 1 b eller 1 c i matematik. Förordning (2023:654).

Dokument

Betygskatalog

8 § Beslut om betyg ska dokumenteras i en betygskatalog. Med 
beslut om betyg avses beslut att

1. sätta betyg i ett ämne efter varje avslutad nivå i ämnet 
och på ett gymnasiearbete eller efter prövning, både när det 
gäller den som är elev i gymnasieskolan och när det gäller den 
som inte är det, 

2. sätta betyg i ett ämne efter varje avslutad nivå i ämnet 
och på ett gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola när det 
gäller den som är elev i anpassade gymnasieskolan, 

3. inte sätta betyg enligt 15 kap. 27 § eller 18 kap. 26 § 
skollagen (2010:800). 

Beslutet att inte sätta betyg markeras i betygskatalogen med 
ett horisontellt streck. 

Även om ett betyg på en lägre nivå i ett ämne har ersatts av 
ett betyg på en högre nivå enligt 15 kap. 22 § eller 18 kap. 
22 § skollagen ska informationen om betyget på den lägre nivån 
finnas kvar i betygskatalogen. Det ska också dokumenteras att 
betyget har ersatts av ett betyg på en högre nivå. 

Beslut om betyg ska genast kunna sammanställas för varje 
enskild elev. Rektorn ansvarar för att betygskatalogen förs.
Förordning (2023:654).

Utdrag ut betygskatalogen

9 § Rektorn ansvarar för att eleverna informeras om rätten att 
få ett utdrag ur betygskatalogen. Om en elev övergår till en 
annan skolenhet eller avbryter studierna, ska eleven få ett 
utdrag ur betygskatalogen. 

När en elev övergår till en annan skolenhet ska läraren lämna 
skriftlig information till den nya skolenheten om de nivåer i 
ämnen som eleven har påbörjat men inte slutfört i olika ämnen. 

Eleverna ska få ett utdrag ur betygskatalogen minst två gånger 
per läsår. Utdraget ska i förekommande fall innehålla uppgift 
om omfattningen av den frånvaro som eleven har haft utan 
giltigt skäl under terminen. Förordning (2023:654).

Betyg efter prövning

10 § För den som inte är elev i gymnasieskolan ska betyg efter
prövning utfärdas separat.

Nytt slutbetyg från grundskolan

11 § En elev som genom studier i gymnasieskolan har fått betyg i
ett av grundskolans ämnen har rätt att få ett nytt slutbetyg
från grundskolan. Rektorn i gymnasieskolan utfärdar det nya
slutbetyget.

Dokument efter nationella program i gymnasieskolan

Examensbevis och studiebevis

12 § En elev som uppfyller kraven för gymnasieexamen ska få 
ett examensbevis när eleven har avslutat ett nationellt 
program och har fått betyg i alla ämnen i den omfattning som 
ingår i elevens individuella studieplan och på det 
gymnasiearbete som ingår i studieplanen. För den elev som har 
fått beslut om betyg som innebär att betyg i ett eller flera 
ämnen eller på gymnasiearbetet inte har kunnat sättas enligt 
15 kap. 27 § skollagen (2010:800) ska i stället ett 
studiebevis utfärdas. Ett studiebevis ska också utfärdas för 
en elev som annars inte uppfyller kraven för gymnasieexamen.
Förordning (2023:654).

13 § Rektorn utfärdar examensbevis och studiebevis.

14 § Om en elev har två betyg på samma nivå i ett ämne ska det 
högsta av dessa betyg tas med i examens- eller studiebeviset. 
Detsamma gäller om en elev har två betyg på jämförbara, 
alternativa eller överlappande nivåer i samma ämne eller i 
olika ämnen.Förordning (2023:654).

15 § Ett betyg i ämnet historia som omfattar nivå 1 b om 
100 gymnasiepoäng får i examens- eller studiebeviset från ett 
nationellt program i gymnasieskolan omvandlas till ett betyg i 
ämnet som omfattar nivå 1 a 1 och nivå 1 a 2 om sammanlagt 100 
gymnasiepoäng. På samma sätt får ett betyg i samhällskunskap 
eller naturkunskap som omfattar nivå 1 b om 100 gymnasiepoäng 
omvandlas till ett betyg i samma ämne som omfattar nivå 1 a 1 
och nivå 1 a 2 om sammanlagt 100 gymnasiepoäng.

Ett omvandlat betyg ska ha samma beteckning på betygsskalan 
som det ursprungliga betyget. Förordning (2023:654).

16 § Examensbevis från ett nationellt program i gymnasieskolan
får utfärdas endast en gång. Rektorn får dock besluta särskilt
om sådan omvandling som avses i 15 §. Förordning (2014:860).

Examensbevis för den som är elev i gymnasieskolan

17 § Examensbevis ska utfärdas för den som är elev i 
gymnasieskolan när eleven har uppfyllt kraven för 
gymnasieexamen. I beviset får endast sådana betyg som är satta 
i gymnasieskolan ingå. Av examensbeviset ska det framgå

1. om beviset avser en yrkesexamen eller en 
högskoleförberedande examen,

2. vilken studieväg som examensbeviset avser,

3. om eleven har fått grundläggande behörighet till 
högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå i det fall 
beviset avser en yrkesexamen,

4. att eleven har genomfört ett godkänt gymnasiearbete och vad 
det har innehållit,

5. om eleven har slutfört ett fullständigt eller utökat 
program,

6. om eleven har haft ett längre studieuppehåll för studier 
utomlands och vilken karaktär och omfattning dessa studier har 
haft, och

7. att gymnasieexamen motsvarar nivå 4 i den nationella 
referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt 
förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för 
livslångt lärande.

Av examensbeviset ska det också framgå vilka ämnen som beviset 
avser. För varje ämne ska det framgå

1. alla betyg som eleven har fått utom de som har ersatts av 
ett annat betyg,

2. vilka nivåer i ämnet betyget omfattar,

3. hur många gymnasiepoäng betyget omfattar, och

4. i förekommande fall vilka nivåer i ämnet som ligger utanför 
elevens fullständiga program.

Det ska också framgå av examensbeviset om eleven utöver sina 
gymnasiestudier har deltagit i kurser vid en högskola. Betyg 
på högskolekurser ska inte redovisas i beviset. Det ska i 
stället upplysas om att det finns bestämmelser om kursbevis 
för kurserna i 6 kap. 20 § högskoleförordningen (1993:100).
Förordning (2024:676).

Studiebevis

18 § För den elev som inte uppfyllt kraven för gymnasieexamen 
ska ett studiebevis utfärdas. I beviset får endast sådana 
betyg som är satta i gymnasieskolan ingå. Av studiebeviset ska 
det framgå 

1. om beviset avser en utbildning på ett yrkesprogram eller 
ett högskoleförberedande program, 

2. vilken studieväg som studiebeviset avser,

3. om eleven har genomfört ett godkänt gymnasiearbete och vad 
det har innehållit,

4. om eleven har slutfört ett fullständigt, reducerat eller 
utökat program, och

5. om eleven har haft ett längre studieuppehåll för studier 
utomlands och vilken karaktär och omfattning dessa studier har 
haft.

Av studiebeviset ska det också framgå vilka ämnen som beviset 
avser. För varje ämne ska det framgå

1. alla betyg som eleven har fått utom de som har ersatts av 
ett annat betyg,

2. vilka nivåer i ämnet betyget omfattar, 

3. hur många gymnasiepoäng betyget omfattar, och

4. i förekommande fall vilka nivåer i ämnet som ligger utanför 
elevens fullständiga program.

Det ska också framgå av studiebeviset om eleven utöver sina 
gymnasiestudier har deltagit i kurser vid en högskola. Betyg 
på högskolekurser ska inte redovisas i beviset. Det ska i 
stället upplysas om att det finns bestämmelser om kursbevis 
för kurserna i 6 kap. 20 § högskoleförordningen (1993:100).

Enligt 15 kap. 27 § skollagen (2010:800) ska betyg inte sättas 
om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper på 
grund av elevens frånvaro. Om betyg, med stöd av denna 
bestämmelse, inte har satts på en nivå i ett ämne och denna 
nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre 
nivå ska det i studiebeviset anges

1. efter vilken nivå som betyg inte har satts, och

2. hur många gymnasiepoäng beslutet att inte sätta betyg 
gäller. Förordning (2024:676).

Examensbevis för den som inte är elev i gymnasieskolan

19 § Examensbevis ska utfärdas för den som inte är elev i 
gymnasieskolan när han eller hon har uppfyllt kraven för 
gymnasieexamen. I beviset får endast sådana betyg som är satta 
i gymnasieskolan ingå. Av examensbeviset ska det framgå 

1. om beviset avser en yrkesexamen eller en 
högskoleförberedande examen,

2. vilken studieväg som examensbeviset avser,

3. om personen har fått grundläggande behörighet till 
högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå i det fall 
beviset avser en yrkesexamen, 

4. att personen har genomfört ett godkänt gymnasiearbete och 
vad det har innehållit,

5. om personen har slutfört ett fullständigt eller utökat 
program,

6. att beviset avser en person som inte är elev i 
gymnasieskolan, och

7. att gymnasieexamen motsvarar nivå 4 i den nationella 
referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt 
förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för 
livslångt lärande.

Av examensbeviset ska det också framgå vilka ämnen som beviset 
avser. För varje ämne ska det framgå

1. alla betyg som personen har fått utom de som har ersatts av 
ett annat betyg,

2. vilka nivåer i ämnet betyget omfattar,

3. hur många gymnasiepoäng betyget omfattar,

4. i förekommande fall vilka nivåer i ämnet som ligger utanför 
personens fullständiga program, och

5. i förekommande fall vilka nivåer som personen har genomfört 
prövning på i gymnasieskolan när personen inte var elev där.

Det ska också framgå av examensbeviset om personen utöver sina 
gymnasiestudier har deltagit i kurser vid en högskola. Betyg 
på högskolekurser ska inte redovisas i beviset. Det ska i 
stället upplysas om att det finns bestämmelser om kursbevis 
för kurserna i 6 kap. 20 § högskoleförordningen (1993:100).
Förordning (2024:676).

Dokument efter introduktionsprogram

Skriftlig bedömning

20 § En elev som inom ramen för ett introduktionsprogram läst 
grundskoleämnen utan att få godkänt betyg ska få en skriftlig 
bedömning av sin kunskapsutveckling i varje sådant ämne. 
Detsamma gäller om eleven läst gymnasieämnen utan att få 
godkänt betyg. Förordning (2023:654).

Gymnasieintyg

21 § När en elev på ett introduktionsprogram har nått målen 
för utbildningen enligt sin individuella studieplan ska 
rektorn utfärda ett gymnasieintyg som visar vilken utbildning 
eleven har fått. Intyget ska innehålla uppgifter om 

- utbildningens mål,

- samtliga betyg som eleven har fått utom de som har ersatts 
av ett annat betyg,

- andra insatser som har ingått i den individuella 
studieplanen, och

- när det är aktuellt, det yrkesområde som utbildningen har 
inriktats mot. Förordning (2023:654).

Sammanställning

22 § En elev som avbryter sin utbildning på ett 
introduktionsprogram eller inte når målen för utbildningen 
enligt sin individuella studieplan ska få en sammanställning 
av vilka delar av utbildningen eleven har fullföljt jämfört 
med sin individuella studieplan. Förordning (2018:1328).

Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola

Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola efter nationellt 
program

22 a § Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola ska 
utfärdas för den som har avslutat ett nationellt program i 
anpassade gymnasieskolan. Av gymnasiebeviset avseende anpassad 
gymnasieskola ska det framgå 

1. vilken studieväg som beviset avser, 

2. vilka ämnen och i förekommande fall gymnasieämnen beviset 
avser i enlighet med vad som anges i 22 b §,

3. i förekommande fall vilka ämnesområden som beviset avser 
och deras omfattning,

4. om eleven har genomfört ett godkänt gymnasiearbete i 
anpassad gymnasieskola och vad det i så fall har innehållit, 

5. om eleven har slutfört ett fullständigt, reducerat eller 
utökat program, 

6. omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet, 

7. på vilken eller vilka arbetsplatser som eleven har 
genomfört arbetsplatsförlagt lärande och vilka arbetsuppgifter 
som eleven har utfört där, 

8. en bedömning av hur eleven har genomfört arbetsuppgifterna 
inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet och 
gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola, om eleven begär det, 
och

9. att beviset motsvarar nivå 2 i den nationella referensramen 
för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen 
(2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt 
lärande. Förordning (2023:654).

Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola efter 
individuellt program

22 b § Av ett gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola 
som utfärdas för den som har avslutat ett nationellt program i 
anpassade gymnasieskolan ska det också framgå vilka ämnen och 
i förekommande fall vilka gymnasieämnen som beviset avser. För 
varje ämne och gymnasieämne ska det framgå

1. alla betyg som eleven har fått utom de som har ersatts av 
ett annat betyg,

2. vilka nivåer i ämnet betyget omfattar, 

3. hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola eller 
gymnasiepoäng betyget omfattar, och

4. i förekommande fall vilka nivåer i ämnet som ligger utanför 
elevens fullständiga program.

Enligt 15 kap. 27 § och 18 kap. 26 § skollagen (2010:800) ska 
betyg inte sättas i ett ämne om det saknas underlag för 
bedömning av en elevs kunskaper på grund av elevens frånvaro. 
Enligt 18 kap. 23 § skollagen ska betyg inte heller sättas för 
den elev som inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget 
E. Om betyg, med stöd av någon av dessa bestämmelser, inte har 
satts på en nivå i ett ämne och denna nivå inte heller 
omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå ska det i ett 
gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola också anges

1. efter vilka nivåer betyg inte har satts, och

2. hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola eller 
gymnasiepoäng som beslutet att inte sätta betyg gäller.
Förordning (2023:654).

Utfärdande av gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola

22 c § Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola ska 
utfärdas för den som har avslutat ett individuellt program i 
anpassade gymnasieskolan. Av gymnasiebeviset avseende anpassad 
gymnasieskola ska det framgå 

1. att beviset avser ett individuellt program, 

2. vilka ämnesområden som beviset avser och deras omfattning, 

3. i förekommande fall vilka ämnen som beviset avser i enlighet 
med vad som anges i 22 d §, och

4. att beviset motsvarar nivå 2 i den nationella referensramen 
för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen 
(2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt 
lärande. 

Om eleven har genomfört praktik, ska omfattningen av praktiken 
också framgå av gymnasiebeviset avseende anpassad 
gymnasieskola. Vidare ska det framgå på vilken eller vilka 
arbetsplatser som praktiken har genomförts och vilka 
arbetsuppgifter som eleven har utfört där. Beviset ska även 
innehålla en bedömning av hur eleven har genomfört 
arbetsuppgifterna inom ramen för praktiken, om eleven begär 
det. Förordning (2023:654).

22 d § I förekommande fall ska det av ett gymnasiebevis 
avseende anpassad gymnasieskola för den som har avslutat ett 
individuellt program i anpassade gymnasieskolan också framgå 
vilka ämnen eleven har fått betyg i. För varje ämne ska det 
framgå

1. alla betyg som eleven har fått utom de som har ersatts av 
ett annat betyg,

2. vilka nivåer i ämnet betyget omfattar, och

3. hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola betyget 
omfattar.

Enligt 18 kap. 23 § skollagen (2010:800) ska betyg inte sättas 
inom anpassade gymnasieskolan för den elev som inte har 
uppfyllt betygskriterierna för betyget E. Enligt 15 kap. 27 § 
och 18 kap. 26 § skollagen ska betyg inte heller sättas om det 
saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper på grund 
av elevens frånvaro. Om betyg, med stöd av någon av dessa 
bestämmelser, inte har satts på en nivå i ett ämne och nivån 
inte heller omfattas av ett betyg på en högre nivå ska det i 
gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola anges 

1. efter vilka nivåer betyg inte har satts, och

2. hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola beslutet 
att inte sätta betyg gäller. Förordning (2023:654).

22 e § Rektorn utfärdar gymnasiebevis avseende anpassad 
gymnasieskola. 

Om en elev har två betyg på samma nivå i ett ämne ska det 
högsta av dessa betyg tas med i gymnasiebeviset avseende 
anpassad gymnasieskola. Detsamma gäller om en elev har två 
betyg på jämförbara, alternativa eller överlappande nivåer i 
samma ämne eller i olika ämnen.
Förordning (2023:654).

Rätt att läsa ett ämne på nytt

23 § En elev som har fått betyg i ett gymnasieämne innan 
eleven påbörjat sin gymnasieutbildning har rätt att på nytt 
läsa de nivåer i ämnet som omfattas av elevens betyg och efter 
varje avslutad nivå få ett nytt betyg i ämnet i 
gymnasieskolan. 

Rektorn fattar beslut efter det att eleven fått yttra sig. Om 
eleven inte har fyllt 18 år ska även elevens vårdnadshavare 
yttra sig. 

I 9 kap. 1 och 2 §§ finns bestämmelser om övriga fall när en 
elev har rätt att läsa ett ämne på nytt. Förordning (2023:654).

Prövning

Prövning för den som är elev i gymnasieskolan

24 § En elev i gymnasieskolan har rätt att genomgå prövning 
vid den egna skolenheten i alla ämnen som ingår i elevens 
individuella studieplan på de nivåer som ingår i studieplanen. 
Eleven får dock inte genomgå prövning på en viss nivå i ett 
ämne om eleven tidigare har fått minst betyget E på den nivån. 

En elev i gymnasieskolan har också rätt att genomgå prövning 
vid den egna skolenheten i alla grundskoleämnen och det 
gymnasiearbete som ingår i elevens individuella studieplan. 
Detta gäller dock inte om eleven tidigare har fått minst 
betyget E i grundskoleämnet eller på gymnasiearbetet.
Förordning (2023:654).

Prövning för den som inte är elev i gymnasieskolan

25 § Den som inte är elev i gymnasieskolan men som vill ha 
betyg därifrån har rätt att genomgå prövning i alla ämnen på 
de nivåer som får finnas på ett nationellt program utom de 
ämnen som bara får anordnas på vissa utbildningar. Rätten 
gäller också gymnasiearbetet. 

Prövning får göras endast vid en skolenhet som anordnar 
utbildning i det aktuella ämnet på den nivå som prövningen 
gäller eller, när det gäller gymnasiearbetet, utbildning inom 
det kunskapsområde som gymnasiearbetet avser.
Förordning (2023:654).

26 § Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om
prövning.

Betyg för elever som inte följt undervisningen

27 § Rektorn får ge en elev som inte har följt undervisningen 
på en nivå i ett ämne betyget E i ämnet på den aktuella nivån 
utan att eleven genomgår prövning, om 

1. det av betyg, intyg eller liknande framgår att eleven genom 
studier i utlandet eller på annat sätt förvärvat sådana 
kunskaper som behövs för betyget E i ämnet på den aktuella 
nivån, och 

2. utbildning i ämnet på den aktuella nivån anordnas vid 
skolenheten. Förordning (2023:654).

Utformning av dokument

27 a § Om betyg inte har kunnat sättas enligt 15 kap. 27 § 
skollagen (2010:800), ska detta markeras med ett horisontellt 
streck i de dokument enligt detta kapitel som rör 
gymnasieskolan.

Om betyg inte har kunnat sättas enligt 18 kap. 26 § skollagen, 
ska detta markeras med ett horisontellt streck i 
gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola.
Förordning (2022:1617).

28 § Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om
utformningen av de dokument som har nämnts i detta kapitel. När
det gäller föreskrifter som rör examensbevis ska Skolverket
samråda med Universitets- och högskolerådet samt Myndigheten
för yrkeshögskolan. Förordning (2012:745).

9 kap. Stödåtgärder

Rätt att läsa ett ämne på nytt

1 § Om en elev inte har fått ett godkänt betyg i ett ämne på 
en viss nivå, har eleven rätt att läsa den aktuella nivån på 
nytt en gång. Har eleven slutfört samma nivå i ett ämne två 
gånger och inte fått ett godkänt betyg får eleven läsa nivån 
på nytt ytterligare en gång, om det finns särskilda skäl. 

En elev som inte har fått betyget E på gymnasiearbetet eller 
gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola har rätt att göra om 
arbetet en gång.

Om en elev har fått betyget F i en stor andel av ämnena under 
ett läsår får eleven, om det finns särskilda skäl, på nytt 
läsa också sådana nivåer i ämnen som eleven fått ett godkänt 
betyg i under läsåret. Förordning (2023:654).

2 § En elev som har bytt studieväg får, om det finns särskilda 
skäl, på nytt läsa sådana nivåer i ämnen som eleven tidigare 
fått ett godkänt betyg på. Förordning (2023:654).

3 § En elev som läser en nivå i ett ämne på nytt har rätt att 
få ett nytt betyg i ämnet. 

I 8 kap. 23 § finns en bestämmelse om att en elev som har fått 
betyg i ett gymnasieämne innan eleven påbörjat 
gymnasieutbildning har rätt att på nytt läsa de nivåer i ämnet 
som omfattas av elevens betyg och få ett nytt betyg i ämnet i 
gymnasieskolan. Förordning (2023:654).

Individuellt anpassat program

4 § En elevs utbildning i gymnasieskolan får avvika från vad 
som annars gäller för ett nationellt program genom att vissa 
ämnen eller nivåer i ämnen byts ut om 

1. utbildningen kan hänföras till ett nationellt program, 

2. kraven för examen från det aktuella programmet kan 
uppfyllas, och 

3. beslutet fattas före utgången av det andra läsåret. 

När det gäller villkoret i första stycket 2 får dock den 
inledande nivån i ämnet matematik bytas ut mot en annan 
inledande nivå i ämnet matematik. 

Ett beslut om att byta ut en viss nivå i ett ämne får inte 
fattas efter det att eleven har påbörjat den aktuella nivån.
Förordning (2023:654).

4 a § En elevs utbildning i anpassade gymnasieskolan får 
avvika från vad som annars gäller för ett nationellt program 
genom att vissa ämnen eller nivåer i ämnen byts ut, för att 
eleven ska kunna läsa 

1. ämnen enligt gymnasieskolans ämnesplaner, 

2. ämnesområden i individuella program i anpassade 
gymnasieskolan, 

3. ämnen eller nivåer i ämnen som inte finns i 
programstrukturen för det program som eleven är antagen till, 
eller

4. grundskoleämnen. 

Statens skolverk får meddela föreskrifter om att ämnen eller 
nivåer i ämnen får bytas ut av andra skäl än de som anges i 
första stycket. Förordning (2023:654).

Beslut om vissa stödåtgärder

5 § Rektorn fattar beslut enligt 1, 2, 4 och 4 a §§ efter 
det att eleven och berörda lärare har fått yttra sig. Om 
eleven inte har fyllt 18 år ska även elevens vårdnadshavare 
yttra sig. Förordning (2018:1328).

Reducerat program

6 § En elev i gymnasieskolan får befrias från undervisning i 
ett eller flera ämnen, nivåer i ämnen eller gymnasiearbetet om 
eleven önskar det och har påtagliga studiesvårigheter som inte 
kan lösas på något annat sätt. 

En elev i anpassade gymnasieskolan får befrias från 
undervisning i ett eller flera ämnen, nivåer i ämnen eller 
gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola om eleven önskar det 
och har påtagliga studiesvårigheter som inte kan lösas på 
något annat sätt eller saknar förutsättningar att klara av ett 
fullständigt program.

Reducerat program beslutas inom ett åtgärdsprogram.
Förordning (2023:654).

6 a § En elev som har valt bort en eller flera nivåer i ämnen 
enligt 4 kap. 23 § ska inte anses följa ett reducerat program 
enligt 6 §. Förordning (2023:654).

Förlängd undervisning i gymnasieskolan

7 § Huvudmannen får besluta att undervisningen på ett 
nationellt program för en elev i gymnasieskolan får fördelas 
över längre tid än tre år, om 

1. eleven har läst ett reducerat program,

2. eleven läser ett yrkesprogram och det kan befaras att 
eleven inte kommer att uppfylla de betygskriterier som minst 
ska uppfyllas i de ämnen på de nivåer som krävs för att eleven 
ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som 
påbörjas på grundnivå, eller

3. det med hänsyn till elevens förutsättningar i övrigt finns 
särskilda skäl för det. Förordning (2023:654).

Specialklasser

8 § Specialklasser får inrättas för elever som på grund av
hörsel- eller synskada, rörelsehinder eller andra uttalade
studiesvårigheter inte kan följa den vanliga undervisningen.

Studiehandledning på modersmålet

9 § En elev ska få studiehandledning på sitt modersmål, om 
eleven behöver det.

En elev som ska erbjudas modersmålsundervisning och som före 
sin ankomst till Sverige har undervisats på ett annat språk än 
modersmålet får ges studiehandledning på det språket i stället 
för på modersmålet, om det finns särskilda skäl.

Studiehandledning enligt första eller andra stycket får ges i 
interaktiv form med informations- och kommunikationsteknik där 
eleven och studiehandledaren är åtskilda i rum men inte i tid, 
om det inte finns någon lämplig person inom skolenheten som 
kan ge studiehandledning och huvudmannen trots upprepade 
ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan.
Förordning (2020:780).

10 kap. Utbildning för döva och hörselskadade

Utbildningens innehåll och organisation

1 § Örebro kommun får i sin gymnasieskola anordna utbildning för
elever som

1. är döva och hörselskadade och är beroende av en teckenspråkig
miljö,

2. är hörselskadade och trots användningen av tekniska
hjälpmedel och andra stödinsatser inte kan följa reguljär
undervisning i gymnasieskolan,

3. har en språkstörning och behöver insatser av samma slag som
döva, eller

4. är dövblinda.

Utbildningarna kallas riksgymnasiet för döva (RGD) eller
riksgymnasiet för hörselskadade (RGH). När det i denna
förordning talas om döva elever avses även elever enligt första
stycket 3 och 4.

2 § Utbildningen för döva och hörselskadade ska så långt det är
möjligt integreras med motsvarande utbildning i gymnasieskolan.

3 § Nationella program, nationella inriktningar och 
särskilda varianter samt introduktionsprogram i form av 
programinriktat val som är utformat för en grupp elever och 
yrkesintroduktion som är utformat för en grupp elever får 
anordnas särskilt som utbildning för döva och hörselskadade, 
om antalet elever är minst fyra. Förordning (2018:1328).

4 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om 
nödvändiga avvikelser från läroplanen, examensmålen, 
ämnesplanerna och poängplanen för nationella program i 
gymnasieskolan i bilaga 2 till skollagen (2010:800) för 
utbildning som avses i detta kapitel. 
Förordning (2018:1328).

5 § Teckenspråk som gymnasiegemensamt ämne ska förekomma på 
alla nationella program som anordnas för döva elever. 

Nivåer i teckenspråk som gymnasiegemensamt ämne får ersätta en 
eller flera nivåer i ämnen i studievägen för döva elever med 
undantag för nivåer i ämnet svenska. Beslutet fattas av 
rektorn. 

I stället för svenska eller svenska som andraspråk respektive 
engelska får döva elever läsa svenska för döva respektive 
engelska för döva som gymnasiegemensamma ämnen.
Förordning (2023:654).

6 § Utbildning i teckenspråk som annat ämne än 
gymnasiegemensamt ämne får anordnas för hörselskadade elever, 
om de har behov av det och vill delta i utbildning i ämnet. 

Nivåer i teckenspråk som gymnasiegemensamt ämne får ersätta en 
eller flera nivåer i ämnen i studievägen för hörselskadade 
elever med undantag för nivåer i ämnet svenska. Beslutet 
fattas av rektorn. Förordning (2023:654).

7 § För elever som behöver det bör utbildningstiden förlängas
med ett år. Örebro kommun beslutar om en sådan förlängning.

Mottagande och urval

8 § Utbildningen ska vara öppen för sökande från hela landet.

9 § Om antalet platser är färre än antalet sökande ska ett urval
göras. Vid urvalet ska, utan hänsyn till betyg, företräde ges
till dem som har störst behov av utbildningen.

Interkommunal ersättning

10 § Om Örebro kommun har antagit en elev som inte är
hemmahörande i kommunen på riksgymnasiet för döva (RGD) eller
riksgymnasiet för hörselskadade (RGH), har kommunen rätt till
ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från
elevens hemkommun.

Särskild omvårdnad

11 § För elever som vill och har behov av det ska Örebro kommun
anvisa kost och logi. Kommunen ska även ansvara för att eleverna
har tillgång till den hjälp i övrigt som föranleds av deras
funktionsnedsättning.

Övriga regler om gymnasieskolan

12 § De bestämmelser i denna förordning som gäller för
gymnasieskolan i övrigt ska tillämpas även i fråga om utbildning
för döva och hörselskadade, om inte något annat särskilt anges.

11 kap. Utbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar (Rh-
anpassad utbildning)

Utbildningens innehåll och organisation

1 § Den Rh-anpassade utbildningen ska så långt det är möjligt
integreras med motsvarande utbildning i gymnasieskolan.

2 § Nationella program, nationella inriktningar och 
särskilda varianter samt introduktionsprogram i form av 
programinriktat val som är utformat för en grupp elever och 
yrkesintroduktion som är utformat för en grupp elever får 
anordnas särskilt som Rh-anpassad utbildning, om antalet 
elever är minst fyra. Förordning (2018:1328).

3 § Inom den Rh-anpassade utbildningen får rektorn, efter det
att berörd lärare och eleven har fått yttra sig, besluta om
sådana individuella eller gruppvisa avvikelser som behövs för
att medge den långsammare studietakt som är nödvändig för
eleven.

4 § Om en elev på grund av sin funktionsnedsättning har stora 
svårigheter att tillgodogöra sig en viss del av utbildningen 
får rektorn, efter det att den berörda läraren och eleven har 
fått yttra sig, befria eleven från upp till hälften av 
utbildningen på en nivå i ett ämne enligt den reguljära 
ämnesplanen, utan att antalet gymnasiepoäng för nivån minskas 
(utbildning enligt specialinriktad ämnesplan). 

En elev som följt en specialinriktad ämnesplan ska i fråga om 
den aktuella nivån i ämnet anses ha genomgått den undervisning 
och verksamhet som ingår i ett fullständigt program. 

Av betyget ska det framgå att undervisningen på nivån i ämnet 
har avsett en specialinriktad ämnesplan och vilket centralt 
innehåll som undervisningen har omfattat. 
Förordning (2023:654).

Organisation, avgifter och interkommunal ersättning för
särskilda omvårdnadsinsatser

5 § Sådana särskilda omvårdnadsinsatser som avses i 15 kap. 35 §
skollagen (2010:800) regleras i avtal mellan staten och den
kommun eller annan huvudman som ansvarar för omvårdnaden.

6 § Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela föreskrifter
om avgifter för kost och logi för elever som bor i elevhem i
anslutning till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning.

7 § Ersättning enligt 15 kap. 40 § skollagen (2010:800) för
kostnader för boende, omvårdnad i boendet och habilitering ska
motsvara en tredjedel av de genomsnittliga kostnaderna för
insatserna per elev.


Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela ytterligare
föreskrifter om sådan ersättning som avses i första stycket.

8 § En kommun som har antagit en elev som inte är hemmahörande i
kommunen på en Rh-anpassad utbildning, har rätt till ersättning
för sina kostnader för elevens utbildning från elevens
hemkommun.

Övriga regler om gymnasieskolan

9 § De bestämmelser i denna förordning som gäller för
gymnasieskolan i övrigt ska tillämpas även i fråga om Rh-
anpassad utbildning, om inte något annat särskilt anges.

12 kap. Elever

Anmälningsskyldighet vid frånvaro

1 § Om en elev på grund av sjukdom eller av annan orsak inte kan
delta i skolarbetet, ska det snarast anmälas.

Ledighet

2 § Rektorn får bevilja en elev ledighet från skolarbetet för
enskilda angelägenheter. Rektorn får även bevilja en elev
ledighet från skolarbetet om det är nödvändigt för att eleven
ska kunna utföra uppgifter som har samband med en gymnasial
lärlingsanställning. Eleven får också i mindre omfattning
befrias från vissa undervisningspass eller från annat
skolarbete av rektorn. Förordning (2014:420).

Avslutande av utbildningen

3 § En elev anses ha avslutat utbildningen om eleven inte
kommer till den utbildning eleven har antagits till och inte
heller anmäler giltig orsak att utebli inom tre dagar efter
det att den första terminen har startat.
Förordning (2014:860).

4 § Om en elev vill avsluta utbildningen utan att 
slutföra den, ska eleven anmäla det till rektorn. En elev som 
inte har fyllt 18 år ska visa att vårdnadshavaren samtycker 
till att eleven slutar i förtid. Förordning (2018:1328).

4 a § Om en elev har påbörjat en utbildning och därefter utan
anmälan enligt 4 § har uteblivit från utbildningen under mer
än en månad i följd, utan att detta har berott på sjukdom
eller beviljad ledighet, ska eleven anses ha avslutat
utbildningen.

Rektorn får dock besluta att eleven inte ska anses ha
avslutat utbildningen trots att förutsättningarna i första
stycket finns, om det finns synnerliga skäl.
Förordning (2015:291).

Barn till svenska medborgare i utlandet

5 § Ungdomar under 18 år som är bosatta i utlandet hos sina
vårdnadshavare ska likställas med sökande från den kommun där
den sökta gymnasieutbildningen anordnas, om minst en av
vårdnadshavarna är svensk medborgare.

Nordiska sökande till gymnasieskolan

6 § För nordiska sökande gäller 7-10 §§. Med nordiska sökande
avses i denna förordning sökande som är bosatta i Danmark eller
Finland med självstyrande områden eller i Island eller Norge.

De självstyrande områdena är Färöarna, Grönland och Åland.

7 § En nordisk sökande får tas emot i gymnasieskolan endast om
den sökande genom sin tidigare skolgång i ett annat nordiskt
land har utbildning som i huvudsak motsvarar en svensk
grundskoleutbildning och uppfyller behörighetskraven för den
sökta utbildningen i 16 kap. 29-33 §§ skollagen (2010:800) med
undantag för kravet på godkänt betyg i svenska.

I övrigt ska nordiska sökande likställas med sökande från den
kommun där den sökta gymnasieutbildningen anordnas.

Ersättning för nordiska elever

8 § En kommun som i sin gymnasieskola har tagit emot fler
nordiska sökande än det antal svenska elever bosatta i
kommunen som samtidigt genomgår gymnasial utbildning i något
annat nordiskt land har rätt till ersättning för det
överskjutande antalet elever.

En kommun som i sin gymnasieskola tagit emot nordiska sökande
på yrkesdansarutbildning enligt förordningen (2011:7) om
dansarutbildning har rätt till ersättning för alla sökande.
Förordning (2011:521).

9 § En region eller en enskild huvudman som har tagit emot 
nordiska sökande har rätt till ersättning.
Förordning (2019:1083).

10 § Ersättningens storlek i de fall som avses i 8 och 9 §§
beslutas av regeringen.

Ansökan om sådan ersättning görs hos Statens skolverk som
beslutar om ersättningen i det enskilda fallet och betalar ut
beloppen.

Övriga utländska sökande

11 § Om inte något annat följer av 5-7 §§ eller av andra
föreskrifter som har meddelats av regeringen, får en sökande som
inte är bosatt i Sverige tas emot i gymnasieskolan om

1. den sökande uppfyller behörighetskraven för utbildningen, och

2. det finns plats på den sökta utbildningen.

12 § Om en sådan sökande som avses i 11 § har tagits emot i
gymnasieskolan, ska bestämmelserna i 15 kap. 17 § och 16 kap.
37-40 §§ skollagen (2010:800) om avgifter respektive elevens
rätt att fullfölja utbildningen gälla så länge eleven har rätt
att vistas i landet.

13 § Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om
mottagande i gymnasieskolan av sökande som inte är bosatta i
landet.

Asylsökande barn m.fl.

14 § Barn som omfattas av 29 kap. 2 § andra stycket 1 skollagen
(2010:800) ska erbjudas plats så snart det är lämpligt med
hänsyn till deras personliga förhållanden. Det bör dock ske
senast en månad efter ankomsten. Förordning (2012:117).

13 kap. Bidrag till huvudmän för fristående gymnasieskolor och 
anpassade gymnasieskolor

Fastställande av bidrag per kalenderår

1 § Ett bidrag till enskilda huvudmän för gymnasieskola eller 
anpassad gymnasieskola ska beslutas per kalenderår.

Bidraget ska grunda sig på kommunens budget för det kommande 
kalenderåret och beslutas före kalenderårets början. I de fall 
bidraget ska beslutas enligt 16 kap. 55 § tredje stycket eller 
19 kap. 48 § fjärde stycket skollagen (2010:800) får det dock 
beslutas senast den 15 februari det kalenderår som bidraget 
avser. För elever som påbörjar en utbildning under 
kalenderåret ska hemkommunen besluta om bidraget omgående.

För elever som påbörjar utbildning i augusti ska bidraget avse 
tiden från och med den 1 juli samma år. Förordning (2022:1617).

Ändringar under löpande budgetår

2 § Om ytterligare resurser ges till hemkommunens 
gymnasieskola eller anpassade gymnasieskola under budgetåret, 
ska motsvarande tillskott ges till de enskilda huvudmännen.

Om hemkommunen minskar ersättningen till sin gymnasieskola 
eller anpassade gymnasieskola, får bidrag till enskilda 
huvudmän minskas i motsvarande mån genom att återstående 
utbetalningar under budgetåret sätts ner.
Förordning (2022:1617).

Grundbelopp

3 § I 16 kap. 53 §, 17 kap. 32 §, 19 kap. 46 § och 22 kap. 
19 § skollagen (2010:800) anges vilka kostnadsslag som ska 
ingå i det grundbelopp som lämnas i bidrag till en enskild 
huvudman för gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola. Vid 
tillämpning av dessa bestämmelser ska ersättning för

1. undervisning avse kostnader för skolans rektor och andra 
anställda med ledningsuppgifter, undervisande personal, 
personal i skolbibliotek, stödåtgärder till elever, 
arbetslivsorientering, kompetensutveckling av personalen och 
liknande kostnader, 

2. lärverktyg avse kostnader för läroböcker, andra läromedel 
och andra tryckta eller digitala verk samt utrustning och 
material som används i undervisningen, kostnader för analoga 
och digitala medier i skolbibliotek samt studiebesök och 
liknande kostnader,

3. elevhälsa avse kostnader för sådan elevhälsa som avser 
medicinska, psykologiska eller psykosociala insatser, 

4. måltider avse kostnader för livsmedel, personal, 
transporter och därmed sammanhängande administration och 
liknande kostnader, 

5. administration avse administrativa kostnader som ska 
beräknas till tre procent av grundbeloppet, 

6. mervärdesskatt avse ett schablonbelopp som uppgår till sex 
procent av det totala bidragsbeloppet (grundbelopp och i 
förekommande fall tilläggsbelopp), och 

7. lokalkostnader avse kostnader för hyra, drift, inventarier 
som inte är lärverktyg och kapital i form av ränta på lån och 
liknande, dock inte kostnader för amortering. 

I det fall utbildningen är en särskild variant eller avvikelse 
i form av riksrekryterande utbildning och det inte är fråga om 
en sådan utbildning som avses i 22 kap. 13 § skollagen, ska 
dock bidragets grundbelopp i stället bestämmas enligt 2 kap. 
6 §. Förordning (2024:269).

Särskilt om ersättning för måltider

4 § Bidraget till en enskild huvudman för gymnasieskola eller 
anpassad gymnasieskola ska innefatta ersättning för 
skolmåltider, om hemkommunen erbjuder kostnadsfria 
skolmåltider.

En enskild huvudman för gymnasieskola eller anpassad 
gymnasieskola, vars bidrag från en elevs hemkommun innefattar 
ersättning för skolmåltider, får inte ta ut någon 
måltidsavgift från den elev som bidraget avser.
Förordning (2022:1617).

Särskilt om ersättning för lokalkostnader

5 § Ersättning för lokalkostnader enligt 3 § 7 ska motsvara 
hemkommunens genomsnittliga lokalkostnad per elev i 
motsvarande verksamhet.

Om det finns särskilda skäl, ska ersättningen för 
lokalkostnader i stället högst motsvara den enskilde 
huvudmannens faktiska kostnader om dessa är skäliga. Vid 
prövningen av om det finns särskilda skäl ska hänsyn tas till 
om skillnaden mellan hemkommunens genomsnittliga 
lokalkostnader och den enskilde huvudmannens faktiska 
kostnader är betydande på grund av kommunens investering i 
nya lokaler, renovering av befintliga lokaler eller någon 
annan omständighet. Vid prövningen får hänsyn även tas till 
intresset av att utbildning med en enskild huvudman kan 
etableras. Förordning (2018:4).

Särskilt om ersättning för kapitalkostnader

6 § Hemkommunens normala avskrivningsprinciper ska tillämpas vid
beräkningen av kostnader för inköp. Förordning (2012:402).

Tilläggsbelopp

7 § Med tilläggsbelopp enligt 16 kap. 54 §, 19 kap. 47 § och 
22 kap. 20 § skollagen (2010:800) avses ersättning för

1. extraordinära stödåtgärder, och 

2. modersmålsundervisning för elever som ska ges sådan 
undervisning. Förordning (2024:219).

7 a § Med extraordinära stödåtgärder enligt 7 § 1 avses 
stödåtgärder som väsentligt avviker från det särskilda stöd 
som ska tillhandahållas inom ramen för grundbeloppet och som 
innebär att betydande resurser måste avsättas för en elevs 
räkning. Vid bedömningen av om stödåtgärder utgör 
extraordinära stödåtgärder ska åtgärdernas omfattning och 
varaktighet särskilt beaktas.

Extraordinära stödåtgärder kan avse exempelvis assistenthjälp, 
anpassning av lokaler eller en helt anpassad lärmiljö. 
Extraordinära stödåtgärder kan riktas till bland andra elever 
med funktionsnedsättning, stora inlärningssvårigheter eller 
långvarig skolfrånvaro.

Med en helt anpassad lärmiljö enligt andra stycket avses en 
miljö som har utformats med särskilt små elevgrupper, hög 
lärartäthet och specialpedagogisk kompetens. 
Förordning (2024:219).

7 b § En enskild huvudman som ansöker om bidrag i form av 
tilläggsbelopp för extraordinära stödåtgärder ska lämna de 
uppgifter som behövs för bestämmandet av tilläggsbelopp.
Förordning (2024:219).

7 c § Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om

- vilka uppgifter som en enskild huvudman ska lämna enligt 
7 b §, och

- bestämmandet av tilläggsbelopp. Förordning (2024:219).

Omfattningen av bidragsberättigad gymnasieutbildning

8 § Bidrag till en enskild huvudman för gymnasieskola enligt 
16 kap. 52 § skollagen (2010:800) ska lämnas i en omfattning 
som minst motsvarar en fullständig gymnasieutbildning (2 500-
2 800 gymnasiepoäng). 

Om elevens hemkommun fördelar mindre resurser till en kommunal 
skola på grund av att elever har valt bort nivåer i ämnen 
enligt 4 kap. 23 §, får bidrag som lämnas till den enskilda 
huvudmannen minskas på motsvarande sätt för sådana bortvalda 
nivåer i ämnen hos den enskilda huvudmannen. 
Förordning (2023:654).

Riksprislistan

9 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka belopp 
en kommun ska betala till en enskild huvudman per elev, 
program och inriktning när det gäller sådana grundbelopp som 
avses i 16 kap. 55 § tredje stycket och 19 kap. 48 § fjärde 
stycket skollagen. När Skolverket meddelar föreskrifter om 
grundbeloppens storlek ska dessa meddelas senast den 
31 januari det kalenderår som föreskrifterna gäller för.

Skolverket får meddela föreskrifter om skyldighet för 
kommunerna och regionerna att lämna de uppgifter om 
verksamheten som behövs för sådana föreskrifter om grundbelopp 
som avses i första stycket. 

När Skolverket meddelar föreskrifter om grundbeloppens storlek 
enligt riksprislistorna ska berörda kommuners budgeterade 
bidragsbelopp och berörda regioners budgeterade kostnader för 
program och i förekommande fall inriktning ligga till grund 
för bidragsbeloppen.

Statens skolverk får meddela föreskrifter när det gäller den 
ersättning som avses i 17 kap. 35 § andra stycket 2 skollagen 
(2010:800). Förordning (2019:1083).

Jämförbara program i anpassade gymnasieskolan

9 a § Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka av de 
nationella program i anpassade gymnasieskolan som avses i 
19 kap. 48 § första stycket skollagen (2010:800) som är 
jämförbara vid fördelning av resurser. Förordning (2022:1617).

Redovisning av hur bidraget har beräknats

10 § En kommun som lämnar bidrag för en elev i en fristående
skola ska för den enskilda huvudmannen kunna redovisa hur
bidraget har beräknats.

Av redovisningen ska beloppen för lokalkostnader, administration
och mervärdesskatt framgå. Om det inte finns särskilda skäl, ska
redovisningen även innehålla belopp för övriga kostnadsslag var
för sig.

Statens skolverk får meddela föreskrifter om sådan redovisning.
Förordning (2012:402).

Utbetalning av bidrag

11 § Om den enskilda huvudmannen och kommunen inte kommer
överens om annat, ska bidraget betalas ut med en tolftedel varje
månad. Förordning (2012:402).

Kommande verksamhet

12 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om skyldigheten 
för en enskild huvudman för gymnasieskola eller anpassad 
gymnasieskola att lämna uppgifter om kommande verksamhet.
Förordning (2022:1617).

13 a kap. Utbildning vid särskilda ungdomshem

Inledande föreskrifter

1 § I 24 kap. 9 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om
utbildning för icke skolpliktiga unga som vistas i ett sådant
hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda
bestämmelser om vård av unga (särskilt ungdomshem).

För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i denna
förordning tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer
av att den unge vistas i ett sådant hem. Förordning (2015:291).

Huvudmannen

2 § Huvudmannen för ett särskilt ungdomshem ska fullgöra de
uppgifter i fråga om utbildningen vid hemmet som annars
huvudmannen för den skolform inom skolväsendet som
utbildningen motsvarar har. Förordning (2015:291).

3 § Har upphävts genom förordning (2020:780).

Bemyndigande

4 § Statens skolverk får, efter att ha inhämtat synpunkter
från Statens institutionsstyrelse, meddela föreskrifter om
verkställigheten av detta kapitel. Förordning (2015:291).

14 kap. Övriga bestämmelser

1 § Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte
överklagas. Förordning (2012:402).

2 § I de fall en ansökan ska göras enligt denna 
förordning får den överföras elektroniskt till Statens 
skolinspektion respektive Statens skolverk.

Skolinspektionen respektive Skolverket får meddela 
föreskrifter om elektronisk överföring av en ansökan om 
godkännande och om elektronisk underskrift. 

Skolinspektionen respektive Skolverket får meddela 
föreskrifter om de ansökningar som regleras i denna 
förordning.

Skolinspektionen får meddela föreskrifter om betalning av 
avgift. Förordning (2018:1573).

3 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om hur det 
systematiska kvalitetsarbetet enligt 4 kap. 3-6 §§ skollagen 
(2010:800) ska bedrivas i gymnasieskolan och anpassade 
gymnasieskolan. Förordning (2022:1617).

4 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om hur det 
förebyggande arbetet för att skapa trygghet och studiero 
enligt 5 kap. 3 § skollagen (2010:800) ska bedrivas i 
gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan.
Förordning (2022:1617).

15 kap. Ny beteckning 14 kap. genom förordning (2012:402).


Övergångsbestämmelser

2010:2039

1. Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2011.
Bestämmelserna ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter
den 1 juli 2011. För utbildning som påbörjats före den 1 juli
2011 gäller äldre bestämmelser för utbildningen.

2. Genom förordningen upphävs gymnasieförordningen (1992:394)
och förordningen (1994:741) om gymnasiesärskolan.

3. I de fall undervisning i grundskolans ämnen sker i
gymnasieskolan får de kursplaner för ämnen i grundskolan som
gäller före den 1 juli 2011 användas fram till den 1 juli 2013.
Betyg ska då sättas med den betygsskala som gällde före den 1
juli 2011.

4. Statens skolverk får meddela föreskrifter om antagning till
gymnasieskolan för sökande till gymnasieskolan från grundskolan
eller specialskolan som har betyg både satta enligt den
betygsskala som gällde före den 1 juli 2011 och satta enligt
den betygsskala som gäller därefter. Förordning (2012:117).

5. En elev som har påbörjat sin utbildning före den 1 juli 2011
och som efter avbrott i studierna vill återuppta sin
gymnasieutbildning efter den 1 juli 2011 och vars påbörjade
utbildning inte längre erbjuds i gymnasieskolan, ska fullfölja
utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning
som påbörjas efter den 1 juli 2011. Detsamma gäller för en elev
som återantas i gymnasieskolan eller som går om ett läsår, på
samma program eller ett annat program efter programbyte.

För dessa elever får gymnasieexamen utfärdas om de uppfyller de
villkor som ställs i skollagen (2010:800) och i denna
förordning. I en sådan examen får betyg satta före den 1 juli
2011 ingå om de omfattas av de föreskrifter som har meddelats
med stöd av punkt 6. Betygen ska i sådana fall omvandlas enligt
följande.

– Mycket väl godkänt ska motsvara A,

– Väl godkänt ska motsvara C,

– Godkänt ska motsvara E, och

– Icke godkänt ska motsvara F.

I sådana fall ska i examensbeviset betyg anges med betygsstegen
A–F och kurser anges enligt ämnesplaner. Förordning (2012:117).

6. Skolverket får meddela föreskrifter om i vilka fall kurser
enligt de kursplaner som gäller före den 1 juli 2011 motsvaras
av kurser enligt ämnesplaner och får ingå i en gymnasieexamen.

7. Om bestämmelsen i 5 inte kan tillämpas eller om det annars
finns särskilda skäl, får rektorn besluta att dessa elever får
fullfölja utbildningen enligt äldre bestämmelser. För dessa
elever ska slutbetyg utfärdas. I slutbetyget får då betyg satta
på kurser enligt ämnesplaner ingå. Slutbetyg får utfärdas senast
den 1 juli 2015.

Om eleven fullföljer utbildningen enligt äldre bestämmelser, får
det innebära att eleven byter till ett specialutformat program
enligt 2 kap. 12 § gymnasieförordningen (1992:394).

8. I stället för vad som anges i 5 kap. 4 § ska ansökan om
särskild variant inom det estetiska området avseende utbildning
som planeras starta höstterminen 2011 göras senast den
31 januari 2011.

9. Skolverket får för 2011, med avvikelse från vad som anges i
14 kap. 9 § tredje stycket, meddela föreskrifter om
grundbeloppens storlek enligt riksprislistan med berörda
kommuners och landstings budgeterade bidragsbelopp för del av
året som grund. Sådana föreskrifter får avse del av året.

I stället för vad som anges i 14 kap. 1 § första och andra
styckena får bidragsbeslutet för kalenderåret 2011 fattas under
kalenderåret och avse del av detta.

10. Den som har påbörjat utbildning före den 1 juli 2011 får
genomgå prövning enligt gymnasieförordningen (1992:394) i dess
lydelse den 1 januari 2010 enligt de kursplaner som gällde fram
till den 30 juni 2011. Sådan prövning får göras senast den 30
juni 2016.

11. Skolverket får meddela de ytterligare föreskrifter som
behövs för tillämpningen av 5-7.

12. Bestämmelserna i 13 kap. 1 och 9 §§ ska tillämpas även på
utbildning som påbörjas före den 30 juni 2013.
Förordning (2012:995).

13. Skolverket får för 2013, med avvikelse från vad som anges
i 13 kap. 9 § tredje stycket, för sådana grundbelopp som
avses i 19 kap. 48 § fjärde stycket skollagen (2010:800) i
fråga om utbildningar som startar efter den 30 juni 2013,
meddela föreskrifter om grundbeloppens storlek enligt
riksprislistan med berörda kommuners och landstings
budgeterade bidragsbelopp för del av året som grund. Sådana
föreskrifter får, med avvikelse från vad som anges i 13 kap.
9 § första stycket, meddelas under kalenderåret 2013 och avse
del av året.

I stället för vad som anges i 13 kap. 1 § första och andra
styckena får bidragsbeslutet för sådana grundbelopp för
kalenderåret 2013 fattas under kalenderåret och avse del av
detta. Förordning (2013:31).

2011:2

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2013 och
tillämpas första gången vid antagning till utbildning som
påbörjas efter den 1 juli 2013.

2011:3

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2014 och
tillämpas första gången vid antagning till utbildning som
påbörjas efter den 1 juli 2014.

2011:521

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juni 2011 i fråga om
13 kap. 29 § och i övrigt den 1 juli 2011. Bestämmelserna ska
tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2011.

2. För utbildning som påbörjats före den 1 juli 2011 gäller
äldre bestämmelser för utbildningen.

2011:994

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2011 och ska i
fråga om 4 kap. 3 § tillämpas på utbildning som påbörjats
efter den 1 juli 2011.

2011:1045

Denna förordning träder i kraft den 1 november 2011 och ska
tillämpas på utbildning som har påbörjats efter den 30 juni
2011. För utbildning som har påbörjats tidigare gäller äldre
föreskrifter.

2012:117

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2012 i fråga om
2 kap. 7 § och 6 kap. 8 § samt rubriken närmast före 2 kap. 7 §
och i övrigt den 1 maj 2012.

2. Vid tillämpningen av 6 kap. 8 § tredje stycket i sin nya
lydelse ska svenskundervisning för invandrare och motsvarande
utbildning enligt 13 kap. skollagen (1985:1100) jämställas med
utbildning i svenska för invandrare och motsvarande utbildning
vid folkhögskola enligt 24 kap. skollagen (2010:800).

2012:155

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2012 och tillämpas
första gången på bidrag för kalenderåret 2013.

2012:402

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2012 och
tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den
30 juni 2013. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för
utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2013.
Förordning (2014:860).

2. I stället för vad som anges i 5 kap. 4 §
gymnasieförordningen (2010:2039) ska ansökan om särskild
variant inom gymnasiesärskolan som planeras starta
höstterminen 2013 göras senast den 30 september 2012. Statens
skolverk ska i stället för vad som anges i 5 kap. 10 §
gymnasieförordningen om möjligt fatta beslut i dessa ärenden
senast den 1 november 2012.

3. I stället för vad som anges i 5 kap. 14 §
gymnasieförordningen (2010:2039) ska ansökan om
riksrekrytering inom gymnasiesärskolan som planeras starta
höstterminen 2013 göras senast den 30 september 2012. Statens
skolverk ska i stället för vad som anges i 5 kap. 17 §
gymnasieförordningen om möjligt fatta beslut i dessa ärenden
senast den 1 november 2012.

4. I stället för vad som anges i 5 kap. 25 och 29 §§
gymnasieförordningen (2010:2039) ska Statens skolverk om
möjligt fatta beslut senast den 1 november 2012 avseende
idrottsutbildning i gymnasiesärskolan som planeras starta
höstterminen 2013.

2012:745

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2013 i fråga
om 4 kap. 5 §, 5 kap. 2, 5, 6 och 31 §§ och 8 kap. 28 § samt i
övrigt den 1 december 2013.

2. Bestämmelserna i 5 kap. i sin nya lydelse tillämpas på
utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013. Äldre
bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som påbörjas
före den 1 juli 2013.

3. En lärare som avses i 33 § andra stycket lagen (2010:801)
om införande av skollagen (2010:800) ska vid tillämpningen av
8 kap. 1 a och 1 b §§ denna förordning jämställas med en
legitimerad lärare som är behörig att undervisa i det ämne
som betyget avser, dock längst till och med den 30 juni 2015
eller, när det gäller betyg i gymnasiesärskolan, längst till
och med den 30 juni 2018. Förordning (2013:826).

4. En lärare som avses i punkt 20 i övergångsbestämmelserna
till förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation
för lärare och förskollärare ska vid tillämpningen av 8 kap.
1 a och 1 b §§ denna förordning jämställas med en legitimerad
lärare som är behörig att undervisa i det ämne som betyget
avser. Förordning (2013:826).

2012:995

1. Denna förordning träder i kraft den 18 januari 2013.

2. Bestämmelserna i 5 kap. 14 § i sin nya lydelse tillämpas på
utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013. Äldre
bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som påbörjas
före den 1 juli 2013.

2013:359

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2013.

2. Bestämmelserna tillämpas första gången på utbildning som
påbörjas efter den 30 juni 2013. Äldre bestämmelser gäller
fortfarande för utbildning som har påbörjats före den 1 juli
2013.

2014:97

1. Denna förordning träder i kraft den 1 april 2014.

2. De nya bestämmelserna tillämpas första gången på prov som
genomförs efter den 30 juni 2014.

2014:860

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2014.

2. Bestämmelserna i 8 kap. 15 och 16 §§ i den nya lydelsen
tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den
30 juni 2011.

3. Bestämmelserna i 4 kap. 10 a §, 8 kap. 1 e § och 9 kap.
4 a § i den nya lydelsen tillämpas första gången på utbildning
som påbörjas efter ikraftträdandet.

4. För utbildning som påbörjas före ikraftträdandet gäller 4
kap. 10 a §, 8 kap. 1 e § och 9 kap. 4 a § i den äldre
lydelsen.

2015:143

1. Denna förordning träder i kraft den 15 april 2015.

2. Bilaga 1 i den nya lydelsen tillämpas första gången på
utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2015.

3. Bilaga 1 i den äldre lydelsen gäller för utbildning som
påbörjats före den 1 juli 2015.

2015:585

1. Denna förordning träder i kraft den 17 november 2015.

2. Bestämmelserna i den nya lydelsen tillämpas första gången
på utbildning som påbörjas efter ikraftträdandet.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som
påbörjats före ikraftträdandet.

2017:1108

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018 i fråga om 
8 kap. 3 a, 3 b, 3 e och 3 g §§, den 6 mars 2018 i fråga om 
8 kap. 3 § och i övrigt den 29 juni 2018. 
Förordning (2018:27).

2018:1328

1. Denna förordning träder i kraft den 20 juli 2018.

2. Bestämmelserna i 1 kap. 7 §, 6 kap. 6 § och 8 kap. 
20–22 §§ tillämpas första gången på utbildning som påbörjas 
efter ikraftträdandet.

3. Bestämmelserna i 6 kap. 1, 4 och 7–9 §§, 10 kap. 3 § och 
11 kap. 2 § tillämpas första gången på utbildning som 
påbörjas efter den 30 juni 2019.

4. För utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet 
gäller 1 kap. 7 §, 6 kap. 6 § och 8 kap. 20–22 §§ i den äldre 
lydelsen.

5. För utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2019 
gäller 6 kap. 1, 4 och 7–9 §§, 10 kap. 3 § och 11 kap. 2 § i 
den äldre lydelsen.

6. Den upphävda bestämmelsen i 6 kap. 3 § gäller dock 
fortfarande för utbildning som har påbörjats före den 1 juli 
2019.

2019:1266

1. Denna förordning träder i kraft den 15 januari 2020.

2. Bestämmelserna tillämpas första gången på utbildning som 
påbörjas efter den 30 juni 2021. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
har påbörjats före utgången av juni 2021.

4. En elev som har påbörjat sin utbildning före utgången av 
juni 2021 och som efter studieuppehåll enligt 16 kap. 40 § 
första stycket skollagen (2010:800) återupptar sin 
gymnasieutbildning efter den 30 juni 2021 och vars påbörjade 
studieväg på grund av ändringarna i denna förordning inte 
längre erbjuds i gymnasieskolan, får välja att fullfölja 
utbildningen enligt äldre bestämmelser eller enligt de 
bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas efter den 
30 juni 2021. 

En elev som har påbörjat sin utbildning före utgången av juni 
2021 och som efter ett annat avbrott i studierna återupptar 
sin gymnasieutbildning efter den 30 juni 2021 och vars 
påbörjade studieväg på grund av ändringarna i denna förordning 
inte längre erbjuds i gymnasieskolan, ska fullfölja utbild-
ningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som 
påbörjas efter den 30 juni 2021. Detsamma gäller för en elev 
som går om ett läsår. 

Om en elev enligt första eller andra stycket fullföljer sin 
utbildning genom ett individuellt anpassat program får 
undantag göras från villkoren i 9 kap. 4 § första stycket 3 
och tredje stycket gymnasieförordningen (2010:2039). Statens 
skolverk får meddela föreskrifter om hur kurser enligt de 
ämnesplaner som gäller före utgången av juni 2021 kan ingå i 
en gymnasieexamen enligt de bestämmelser som gäller för 
utbildning som påbörjats efter den 30 juni 2021. Skolverket 
får även meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för 
tillämpningen av denna punkt.

5. Ett godkännande enligt 2 kap. 5 § skollagen (2010:800) som 
avser inriktningen godshantering på fordons- och 
transportprogrammet eller inriktningen färskvaror, delikatess 
och catering på restaurang- och livsmedelsprogrammet ska upp-
höra att gälla för utbildning som påbörjas efter den 30 juni 
2021. För utbildning som påbörjats före utgången av juni 2021 
ska godkännandet upphöra att gälla senast vid utgången av juni 
2025. I stället för vad som anges i 2 kap. 1 § 
gymnasieförordningen (2010:2039) får en enskild huvudman, vars 
godkännande genom denna punkt upphör att gälla, komma in med 
en ansökan om godkännande avseende utbildning som planeras 
starta höstterminen 2021 senast den 31 maj 2020.

6. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningarna pedagogiskt 
arbete eller socialt arbete på barn- och fritidsprogrammet ska 
anses ha ett godkännande för inriktningen pedagogiskt och 
socialt arbete på barn- och fritidsprogrammet.

7. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen frisör på 
hantverksprogrammet ska anses ha ett godkännande för 
inriktningen frisör, barberare och hår- och makeupstylist på 
hantverksprogrammet. 

8. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen övriga 
hantverk och som har anordnat utbildning till hår- och 
makeupstylist ska anses ha ett godkännande för inriktningen 
frisör, barberare och hår- och makeupstylist på hantverksprog-
rammet. 

9. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningarna hotell och 
konferens samt turism och resor på hotell- och 
turismprogrammet ska anses ha ett godkännande för hotell- och 
turismprogrammet utan inriktningar. Ett sådant godkännande 
gäller så länge hotell- och turismprogrammet är utan 
inriktningar.

10. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen djur på 
naturbruksprogrammet ska anses ha ett godkännande för den nya 
inriktning (djurvård eller hästhållning) som huvudmannen 
anmäler till Statens skolinspektion. Skolinspektionen får med-
dela föreskrifter om sista datum för anmälan och om övrig 
tillämpning av denna punkt. Om anmälan inte har kommit in inom 
den tid som Skolinspektionen har föreskrivit eller medgett, 
upphör godkännandet att gälla.

11. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen skog på 
naturbruksprogrammet ska anses ha ett godkännande för den nya 
inriktning (naturturism eller skogsbruk) som huvudmannen 
anmäler till Statens skolinspektion. Skolinspektionen får 
meddela föreskrifter om sista datum för anmälan och om övrig 
tillämpning av denna punkt. Om anmälan inte har kommit in inom 
den tid som Skolinspektionen har föreskrivit eller medgett, 
upphör godkännandet att gälla.

12. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen 
ventilationsteknik på VVS- och fastighetsprogrammet ska anses 
ha ett godkännande för inriktningen ventilation på VVS- och 
fastighetsprogrammet.

13. I stället för vad som anges i 2 kap. 1 § 
gymnasieförordningen (2010:2039) ska en ansökan om godkännande 
som enskild huvudman för en utbildning som planeras starta 
höstterminen 2021 göras senast den 31 mars 2020 i fråga om 
följande utbildningar: 

a) Inriktningen pedagogiskt och socialt arbete på barn- och 
fritidsprogrammet.

b) Inriktningen frisör, barberare och hår- och makeupstylist 
på hantverksprogrammet.

c) Hotell- och turismprogrammet.

d) Inriktningarna djurvård, hästhållning, naturturism och 
skogsbruk på naturbruksprogrammet.

e) Inriktningen ventilation på VVS- och fastighetsprogrammet. 

f) Vård- och omsorgsprogrammet. 

14. I stället för vad som anges i 2 kap. 1 § och 5 kap. 4 och 
14 §§ gymnasieförordningen (2010:2039) ska en ansökan om att 
en utbildning ska godkännas som särskild variant, om att en 
utbildning ska vara riksrekryterande eller om att få en 
avvikelse i form av s.k. riksrekryterande utbildning avseende 
utbildning som planeras starta höstterminen 2021 göras senast 
den 31 mars 2020 eller senast det datum som Statens skolverk 
eller Statens skolinspektion medger. 

15. I stället för vad som anges i 13 kap. 9 § 
gymnasieförordningen (2010:2039) får Statens skolverk för 2021 
meddela föreskrifter om grundbeloppens storlek enligt 
riksprislistan för de studievägar som omfattas av ändringarna 
i denna förordning med berörda kommuners och regioners bud-
geterade bidragsbelopp för del av året som grund. I stället 
för vad som anges i 13 kap. 9 § första stycket får sådana 
föreskrifter meddelas under kalenderåret 2021 och avse del av 
året. Skolverkets föreskrifter som meddelats med stöd av 
13 kap. 9 § andra stycket ska gälla även föreskrifter som 
meddelats med stöd av denna punkt.

16. I stället för vad som anges i 13 kap. 1 § första och andra 
styckena gymnasieförordningen (2010:2039) får bidragsbeslutet 
för sådana grundbelopp för kalenderåret 2021 som avser de 
studievägar som omfattas av ändringarna i denna förordning 
fattas under kalenderåret och avse del av året.

2020:763

1. Denna förordning träder i kraft den 15 oktober 2020.

2. Förordningen tillämpas första gången på utbildning som 
påbörjas efter den 30 juni 2022. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
har påbörjats före utgången av juni 2022.

4. En elev som har påbörjat sin utbildning före utgången av 
juni 2022 och som efter studieuppehåll enligt 16 kap. 40 § 
första stycket skollagen (2010:800) återupptar sin 
gymnasieutbildning efter den 30 juni 2022 och vars påbörjade 
studieväg på grund av ändringarna i denna förordning inte 
längre erbjuds i gymnasieskolan, får välja att fullfölja 
utbildningen enligt äldre bestämmelser eller enligt de 
bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas efter den 
30 juni 2022. 

En elev som har påbörjat sin utbildning före utgången av juni 
2022 och som efter ett annat avbrott i studierna återupptar 
sin gymnasieutbildning efter den 30 juni 2022 och vars 
påbörjade studieväg på grund av ändringarna i denna förordning 
inte längre erbjuds i gymnasieskolan, ska fullfölja utbild-
ningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som 
påbörjas efter den 30 juni 2022. Detsamma gäller för en elev 
som går om ett läsår. 

Om en elev enligt första eller andra stycket fullföljer sin 
utbildning genom ett individuellt anpassat program får 
undantag göras från villkoren i 9 kap. 4 § första stycket 3 
och tredje stycket gymnasieförordningen (2010:2039). Statens 
skolverk får meddela föreskrifter om hur kurser enligt de 
ämnesplaner som gäller före utgången av juni 2022 kan ingå i 
en gymnasieexamen enligt de bestämmelser som gäller för 
utbildning som påbörjats efter den 30 juni 2022. Skolverket 
får även meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för 
tillämpningen av denna punkt. 

5. I stället för vad som anges i 13 kap. 9 § 
gymnasieförordningen (2010:2039) får Statens skolverk för 2022 
meddela föreskrifter om grundbeloppens storlek enligt 
riksprislistan för de studievägar som omfattas av ändringarna 
i denna förordning med berörda kommuners och regioners bud-
geterade bidragsbelopp för del av året som grund. I stället 
för vad som anges i 13 kap. 9 § första stycket får sådana 
föreskrifter meddelas under kalenderåret 2022 och avse del av 
året. Skolverkets föreskrifter som meddelats med stöd av 
13 kap. 9 § andra stycket ska gälla även föreskrifter som 
meddelats med stöd av denna punkt.

6. I stället för vad som anges i 13 kap. 1 § första och andra 
styckena gymnasieförordningen (2010:2039) får bidragsbeslutet 
för sådana grundbelopp för kalenderåret 2022 som avser de 
studievägar som omfattas av ändringarna i denna förordning 
fattas under kalenderåret och avse del av året.

2020:780

1. Denna förordning träder i kraft den 10 oktober 2020.

2. Förordningen tillämpas första gången på utbildning och 
annan verksamhet som påbörjas efter den 30 juni 2021.

3. I stället för vad som anges i 4 b kap. 3 § första stycket 
ska en ansökan som avser godkännande som utförare av 
utbildning där distansundervisning används med stöd av 22 kap. 
8 § skollagen (2010:800) som planeras starta höstterminen 
2021, om den sökande tidigare anordnat nationella program i 
gymnasieskolan genom distansundervisning för elever från hela 
landet, kommit in till Statens skolinspektion senast det datum 
som myndigheten bestämmer. Förordning (2020:1207).

2022:1092

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2023. 

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som påbörjas efter den 30 juni 2025.

2022:1105

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2023. 

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som påbörjas höstterminen 2023. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
har påbörjats före höstterminen 2023. 

2023:654

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2024.

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som påbörjas efter den 30 juni 2025.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
har påbörjats före den 1 juli 2025.

4. Utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025 ska dock 
efter den 30 juni 2030 fullföljas enligt de bestämmelser som 
gäller för utbildning som har påbörjats efter den 30 juni 
2025. 

5. Den som påbörjat utbildning inom gymnasieskolan före den 
1 juli 2025 får senast den 30 juni 2030 genomgå prövning 
enligt bestämmelserna i 8 kap. 24 och 25 §§ i den äldre 
lydelsen. Den som inte är elev i gymnasieskolan får då genomgå 
prövning i en kurs bara vid en skolenhet som anordnar 
utbildning i ett ämne på en nivå som motsvarar den kurs som 
prövningen gäller.

6. En gymnasieexamen enligt 8 kap. 5-7 §§ som utfärdas efter 
den 30 juni 2025 och som utöver betyg i ämnen även innehåller 
betyg som satts på kurser enligt de ämnesplaner som gäller 
utbildning som påbörjats före utgången av juni 2025 får inte 
innehålla nivåer och kurser som motsvarar varandra. Statens 
skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om innehållet i 
en sådan examen. 

7. Ett examensbevis enligt 8 kap. 17 och 19 §§, ett 
studiebevis enligt 8 kap. 18 §, ett gymnasieintyg enligt 
8 kap. 21 § och ett gymnasiebevis från anpassad gymnasieskola 
enligt 8 kap. 22 a-22 e §§ som utfärdas efter den 30 juni 2025 
får innehålla betyg på kurser enligt de ämnesplaner som gäller 
utbildning som påbörjats före utgången av juni 2025. Ett 
examensbevis, studiebevis, gymnasieintyg eller gymnasiebevis 
från anpassad gymnasieskola får dock inte innehålla betyg på 
kurser och nivåer i ämnen som motsvarar varandra. Statens 
skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om utformningen 
av examensbevis, studiebevis, gymnasieintyg och gymnasiebevis 
från anpassad gymnasieskola som innehåller betyg både på 
kurser och i ämnen. 

8. Statens skolverk får meddela föreskrifter om i vilka fall 
kurser enligt de ämnesplaner som gäller för utbildning som 
påbörjats före den 1 juli 2025 motsvaras av nivåer i ämnen 
enligt ämnesplaner som gäller för utbildning som påbörjas 
efter den 30 juni 2025.

9. En elev som påbörjar sin utbildning inom gymnasieskolan 
efter den 30 juni 2025 och som har fått betyg på en 
gymnasiekurs i ett visst ämne innan eleven påbörjade sin 
gymnasieutbildning har rätt att läsa motsvarande nivå i 
motsvarande ämne. Rektorn fattar beslut efter det att eleven 
fått yttra sig. Om eleven inte har fyllt 18 år ska även 
elevens vårdnadshavare yttra sig.

10. En elev som påbörjat sin gymnasieutbildning före den 
1 juli 2025 men som efter den 30 juni 2025 påbörjat en ny 
gymnasieutbildning har rätt att en gång läsa en viss nivå i 
ett ämne som motsvarar en kurs som eleven redan har läst. 
Detta gäller dock endast om eleven inte har fått ett godkänt 
betyg på kursen. Har eleven slutfört en kurs i ett ämne två 
gånger och inte fått ett godkänt betyg får eleven läsa 
motsvarande nivå i motsvarande ämne en gång, om det finns 
särskilda skäl. 

11. En elev som har påbörjat sin gymnasieutbildning före den 
1 juli 2025 men som har bytt studieväg eller av andra skäl har 
påbörjat en ny gymnasieutbildning efter den 30 juni 2025 får 
om det finns särskilda skäl läsa ämnen på nivåer som motsvarar 
kurser som eleven tidigare fått ett godkänt betyg på.

12. En elev som i enlighet med punkt 9-11 läser ett ämne på en 
nivå som motsvarar en kurs som eleven tidigare har fått betyg 
på har rätt att få ett betyg i ämnet på den aktuella nivån. 

13. Om en elev har fått ett betyg på en kurs och ett betyg i 
ett ämne på en nivå som motsvarar kursen ska det högsta av 
dessa betyg tas med i examens-eller studiebeviset. 

14. För en elev som har påbörjat sin gymnasieutbildning före 
den 1 juli 2025 och som sedan har påbörjat en ny 
gymnasieutbildning efter den 30 juni 2025 får en individuell 
studieplan utöver de uppgifter om anges i 1 kap. 7 § även 
innehålla uppgifter om de kurser som ingår i elevens 
utbildning. 

15. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen frisör, 
barberare och hår- och makeupstylist på hantverksprogrammet 
ska anses ha ett godkännande för den inriktning på det nya 
frisör- och stylistprogrammet (barberare, frisör eller hår- 
och makeupstylist) som huvudmannen anmäler till Statens 
skolinspektion. Detta gäller dock endast om anmälan kommer in 
till Skolinspektionen senast den 2 april 2024. 
Skolinspektionen får i enskilda fall besluta om att anmälan 
får ges in vid ett senare datum. 

16. En sådan avgift som avses i 2 kap. 5 d § skollagen 
(2010:800) får inte tas ut av en enskild huvudman 

a) som har ett godkännande enligt 2 kap. 5 § skollagen som 
avser någon av inriktningarna finsnickeri, florist, textil 
design eller övriga hantverk på hantverksprogrammet, och 

b) som ansöker om att få anordna motsvarande utbildning enligt 
de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas efter 
den 30 juni 2025. 

Bestämmelserna i första stycket gäller bara för utbildning som 
planeras att startas höstterminen 2025.

17. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen plåtslageri på 
bygg- och anläggningsprogrammet ska anses ha ett godkännande 
för inriktningen byggnadsplåtslageri på bygg- och 
anläggningsprogrammet. 

18. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen 
anläggningsfordon på bygg- och anläggningsprogrammet ska anses 
ha ett godkännande för inriktningen mark och anläggning på 
bygg- och anläggningsprogrammet.

19. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen automation på 
el- och energiprogrammet ska anses ha ett godkännande för 
inriktningen automationsteknik på el- och energiprogrammet.

20. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen karosseri och 
lackering på fordons- och transportprogrammet ska anses ha ett 
godkännande för inriktningen fordonsskadeteknik och lackering 
på fordons- och transportprogrammet.

21. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen driftsäkerhet 
och underhållsteknik på industritekniska programmet ska anses 
ha ett godkännande för inriktningen driftsäkerhet och 
underhåll på industritekniska programmet.

22. En enskild huvudman som har ett godkännande enligt 2 kap. 
5 § skollagen (2010:800) som avser inriktningen medier, 
information och kommunikation ska anses ha ett godkännande för 
inriktningen medier, journalistik och kommunikation på 
samhällsvetenskapsprogrammet.

23. I stället för vad som anges i 2 kap. 1 § och 5 kap. 4 och 
14 §§ ska en ansökan om att en utbildning ska godkännas som 
särskild variant, om att en utbildning ska vara 
riksrekryterande eller om att få en avvikelse i form av s.k. 
riksrekryterande utbildning avseende utbildning som planeras 
starta höstterminen 2025 göras senast den 2 april 2024. 
Statens skolverk och Statens skolinspektion får i enskilda 
fall besluta om att ansökan får ges in vid ett senare datum.

24. I stället för vad som anges i 13 kap. 9 § får Statens 
skolverk för 2025 meddela föreskrifter om grundbeloppens 
storlek enligt riksprislistan för de studievägar som omfattas 
av ändringarna i denna förordning med berörda kommuners och 
regioners budgeterade bidragsbelopp för del av året som grund. 
I stället för vad som anges i 13 kap. 9 § första stycket får 
sådana föreskrifter meddelas under kalenderåret 2025 och avse 
del av året. Skolverkets föreskrifter som meddelats med stöd 
av 13 kap. 9 § andra stycket ska gälla även föreskrifter som 
meddelats med stöd av denna punkt.

25. I stället för vad som anges i 13 kap. 1 § första och andra 
styckena får bidragsbeslutet för sådana grundbelopp för 
kalenderåret 2025 som avser de studievägar som omfattas av 
ändringarna i denna förordning fattas under kalenderåret och 
avse del av året.

2024:676

1. Denna förordning träder i kraft den 30 oktober 2024.

2. Bestämmelserna i 5 kap. 12, 14-17, 21 och 22 §§ i den nya 
lydelsen och bestämmelserna i de nya 5 kap. 12 b och 22 a §§ 
tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas 
efter den 30 juni 2025.

3. I stället för vad som anges i 5 kap. 14 § första stycket 
ska en ansökan om att en sådan spetsutbildning som avses i 
5 kap. 22 a § ska vara riksrekryterande ha kommit in till 
Statens skolverk senast det datum som myndigheten bestämmer, 
om utbildningen planeras starta höstterminen 2025 eller 
höstterminen 2026. Om huvudmannen är enskild ska dock ansökan 
i stället ha kommit in till Statens skolinspektion det datum 
som den myndigheten bestämmer.

2024:1038

1. Denna förordning träder i kraft den 20 december 2024. 

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som påbörjas efter den 30 juni 2025. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
påbörjats före den 1 juli 2025.


Bilaga 1 

Nationella inriktningar på de nationella programmen i 
gymnasieskolan och programgemensamma ämnen för respektive 
program 

Nationella program	Omfattning i            Nationella
                        gymnasiepoäng för de    inriktningar
                        programgemensamma 
                        ämnena i ett program	 

Yrkesprogram			

1. Barn- 
och fritids-
programmet              Hälsopedagogik  100     Fritid och hälsa
                        Naturkunskap    50      Pedagogiskt och 
                        Pedagogik       200     socialt arbete
                        Samhällskunskap 50
                        Special-
                        pedagogik       100	

2. Bygg- och            Bygg och
anläggningsprogrammet   anläggning      400     Byggnads-
                                                plåtslageri
                                                Husbyggnad
                                                Mark och 
                                                anläggning
                                                Måleri 

3. El- och              Automations-            Automationsteknik
energiprogrammet        teknik          100     
	                Dator- och              Dator- och 
	                kommunikations-         kommunikations-
	                teknik          100     teknik
                        Elteknik        100     Elteknik
                        Energiteknik    100     Energiteknik

4. Fordons- och         Fordon och              Fordonsskadeteknik
transportprogrammet     transport       400     och lackering
                                                Lastbil och 
                                                mobila maskiner
                                                Personbil
                                                Transport

5. Frisör- och          Entreprenörskap 100     Barberare
stylistprogrammet       Hårvård och             Frisör
                        salongskunskap	300     Hår- och 
                                                makeupstylist

6. Försäljnings- och    Entreprenörskap 100
serviceprogrammet       Försäljning och 
                        kundservice     300
                        Handel          200
                        Handel och 
                        hållbar 
                        utveckling      100
                        Information 
                        och 
                        kommunikation   100
                        Praktisk 
                        marknadsföring 	200

7. Hotell- och          Besöksnäringen  100
turismprogrammet	Entreprenörskap 100
                        Hållbar turism  100
                        Logi och 
                        värdskap        200
                        Möten och event 200
                        Resor och 
                        destinationer	200

8. Industritekniska     Driftsäkerhet   100     Driftsäkerhet 
programmet              Industriell             och underhåll
                        produktion      100     Processteknik
                        Människan i             Produkt och
                        industrin       100     maskinteknik
                        Produktions-            Svetsteknik
                        utrustning	100

9. Naturbruks-          Biologi         100     Djurvård
programmet              Entreprenörskap 100     Hästhållning
                        Naturbruk	200     Lantbruk
                                                Naturturism
                                                Skogsbruk
                                                Trädgård

10. Restaurang- och     Livsmedels- och         Bageri och 
livsmedelsprogrammet	näringskunskap  100     konditori
                        Måltid och              Kök och 
                        bransch	        300     servering

11. VVS- och            Installations-          Fastighet
fastighetsprogrammet	teknik          100     Kyl- och 
                        VVS och                 värmepumpsteknik
                        fastighet       300     Ventilation
                                                VVS

12. Vård- och           Anatomi och             
omsorgsprogrammet	fysiologi       100
                        Funktionsförmåga 
                        och funktions-
                        nedsättning     200
                        Gerontologi och 
                        geriatrik       100
                        Hälso- och 
                        sjukvård        200
                        Omvårdnad       200
                        Psykiatri       200
                        Psykologi       50
                        Samhällskunskap 50
                        Social omsorg	200

Högskoleförberedande program		

13. Ekonomiprogrammet	Företagsekonomi 100     Ekonomi
                        Juridik         100     Juridik
                        Moderna språk   100
                        Psykologi	50

14. Estetiska           Estetisk                Bild och 
programmet              kommunikation   100     formgivning
                        Konstarterna och        Dans
                        samhället 	50      Estetik och
                                                media
                                                Modedesign
                                                Musik
                                                Teater

15. Humanistiska        Filosofi        50      Kultur
programmet              Moderna språk   200     Språk
                        Människans 
                        språk           100

16. Naturvetenskaps-    Biologi         100     Naturvetenskap
programmet	        Fysik           150     Naturvetenskap
                        Kemi            100     och samhälle
                        Matematik - 
                        fortsättning    100
                        Moderna språk	100

17. Samhällsvetenskaps- Filosofi        50      Beteendevetenskap
programmet              Moderna språk   200     Medier, 
                        Psykologi	50      journalistik 
                                                och kommunikation
                                                Samhällsvetenskap

18. Teknikprogrammet	Fysik           150     Design och 
                        Kemi            100     produktutveckling
                        Matematik -             Informations- 
                        fortsättning    100     och medieteknik
                        Teknik          200     Produktionsteknik
                                                Samhällsbyggande 
                                                och miljö
                                                Teknikvetenskap
Förordning (2023:654).

Bilaga 2 

Programgemensamma ämnen i anpassade gymnasieskolan för 
respektive program 

Nationella program	Omfattning i gymnasiepoäng i anpassad 
                        gymnasieskola för de programgemensamma 
                        ämnena i ett program

1. Programmet för       Digitalt skapande               100
estetiska verksamheter	Estetisk kommunikation          100
                        Konstarterna och samhället      100
                        Service och bemötande           100
                        Svenska eller svenska 
                        som andraspråk                  100

2. Programmet för       Byggkunskap                     200
fastighet och           Fastighetsskötsel               200
byggnation

3. Programmet för       Fordonsvård och 
fordonsvård och         godshantering                   400
godshantering

4. Programmet för       Försäljning och
handel och service      kundservice                     100
                        Handel                          200
                        Information och kommunikation   100
                        Praktisk marknadsföring         100

5. Programmet för       Formgivning och design          100
hantverk och            Hantverk och produktion         300
produktion

6. Programmet för       Hotell                          100
hotell, restaurang och  Måltid och bransch              500
bageri

7. Programmet för       Barnet i förskolan              100
hälsa, vård och omsorg	Fritid och friskvård            100
                        Hälsa                           100
                        Människan                       100
                        Service och bemötande           100
                        Vård och omsorg                 200

8. Programmet för       Engelska                        100
samhälle, natur och     Geografi                        100
språk	                Medieproduktion                 100
                        Naturkunskap                    100
                        Samhällskunskap                 100
                        Svenska eller svenska som 
                        andraspråk	                100

9. Programmet för skog, Biologi - naturbruk             100
mark och djur	        Naturbruk                       200
                        Naturbruksteknik        	100
Förordning (2023:654).

Bilaga 3 Har upphävts genom förordning (2023:654).

Bilaga 3 

Ämnen som fjärrundervisning får användas i

biologi

bioteknik

engelska 

entreprenörskap och företagande

filosofi

fysik 

fysik - fördjupning,

företagsekonomi 

geografi 

klassisk grekiska 

historia 

internationell ekonomi

internationella relationer

journalistiskt skrivande

juridik 

kemi 

kreativt skrivande

latin

litteratur

marknadsföring

matematik 

matematik - fortsättning

matematik - fördjupning

matematik - specialisering B

matematik - specialisering C

moderna språk 

modersmålsämnen 

naturkunskap 

psykologi 

psykologi - fördjupning

redovisning

religionskunskap 

retorik

samhällskunskap

svenska

svenska som andraspråk 

svenskt teckenspråk

svenskt teckenspråk för hörande - fortsättning

svenskt teckenspråk för hörande - fördjupning

svenskt teckenspråk för hörande - grund

svenskt teckenspråk för hörande - nybörjare 

teknik

teknik - specialisering

tillämpad psykologi
Förordning (2023:654).