Patientsäkerhetsförordning (2010:1369)

1 kap. Inledande bestämmelser

1 § I denna förordning ges kompletterande föreskrifter till
patientsäkerhetslagen (2010:659). I förordningen finns
bestämmelser om

– anmälan av verksamhet m.m. (2 kap.),

– legitimation m.m. (3 kap.),

– specialistkompetens (4 kap.),

– yrkeskvalifikationer förvärvade i en stat inom EES eller i
Schweiz, (5 kap.),

– utbildning från tredjeland (6 kap.),

– skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal (7 kap.), och

– avgifter och överklagande m.m. (8 kap.).

2 § De ord och benämningar som används i förordningen har samma
betydelse som i patientsäkerhetslagen (2010:659).

2 kap. Anmälan av verksamhet m.m.

Anmälan av verksamhet

1 § En anmälan enligt 2 kap. 1 § patientsäkerhetslagen
(2010:659) ska innehålla uppgifter om

1. verksamhetens inriktning,

2. var verksamheten ska bedrivas,

3. vem som är verksamhetschef,

4. vem som ansvarar för anmälningsskyldigheten enligt 3 kap.
5–7 §§ patientsäkerhetslagen,

5. verksamhet enligt 7 kap. 2 § patientsäkerhetslagen som
anlitas eller avses anlitas, och

6. den patientförsäkring som tecknats för verksamheten.

När det gäller sjukvårdsinrättningar och enheter som avses i
7 kap. 7 § patientsäkerhetslagen, ska anmälan även innehålla
uppgifter om

1. chefsöverläkare och säkerhetsansvarig, samt

2. säkerhetsanpassning och säkerhetsklassificering.

2 § Inspektionen för vård och omsorg får meddela ytterligare
föreskrifter om hur anmälningsskyldigheten enligt 2 kap. 1
och 2 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659) ska fullgöras.
Förordning (2013:194).

Register

3 § Register enligt 2 kap. 4 § patientsäkerhetslagen 
(2010:659) får innehålla uppgifter om 

1. namn eller företagsnamn och personnummer eller 
organisationsnummer för den som bedriver verksamheten, 

2. var verksamheten bedrivs, 

3. verksamhetens inriktning, 

4. verksamhetens omfattning, 

5. antalet yrkesutövare och deras yrkestitlar, 

6. verksamhetschefens namn, adress och telefonnummer, 

7. den patientförsäkring som tecknats för verksamheten, 

8. datum för inspektion av verksamheten, 

9. datum för Inspektionen för vård och omsorgs beslut i fråga 
om verksamheten, och 

10. datum för anmälan enligt 3 kap. 5 eller 6 § 
patientsäkerhetslagen.

Register enligt 2 kap. 4 § andra stycket 
patientsäkerhetslagen får även innehålla uppgifter om 

1. chefsöverläkarens och den säkerhetsansvariges namn, adress 
och telefonnummer, samt 

2. säkerhetsanpassning och säkerhetsklassificering. 

Registren får inte innehålla uppgifter om enskilda 
patienter. Förordning (2018:1838).

4 § Uppgifter enligt 3 § första stycket 8–10 ska gallras fem år
efter det att uppgifterna har förts in i registret eller när
anmälan görs om att verksamheten har lagts ned. Övriga
uppgifter ska gallras när nya uppgifter förs in eller när
anmälan görs om att verksamheten har lagts ned.

3 kap. Legitimation m.m.

Audionomer

1 § Vid ansökan om legitimation som audionom ska en examen
från äldre audionom- eller hörselvårdsassistentutbildningar
anses likvärdig med en audionomexamen.
Förordning (2013:618).

Biomedicinska analytiker

2 § Vid ansökan om legitimation som biomedicinsk analytiker
ska en examen från äldre utbildningar till preparatris,
laboratris, laborant- eller laboratorieassistent eller
biomedicinsk analytiker anses likvärdig med en biomedicinsk
analytikerexamen. Förordning (2013:618).

Dietister

3 § Vid ansökan om legitimation som dietist ska en examen
från äldre dietassistent-, dietetik- eller
dietistutbildningar, tillsammans med verksamhet som dietist i
minst fem år, anses likvärdig med en dietistexamen.
Förordning (2013:618).

Kiropraktorer

4 § För legitimation som kiropraktor krävs fullgjord 
utbildning som kiropraktor som avslutats efter utgången av år 
1994 och som omfattar minst fyra års studier på heltid. 
Studierna ska ge grundläggande teoretiska och kliniska 
kunskaper i medicinska ämnen med särskild inriktning på 
manuell medicin. Utbildningen ska avslutas med ett 
examensarbete.

Praktisk tjänstgöring som kiropraktor enligt 4 kap. 1 § 
patientsäkerhetslagen (2010:659) ska fullgöras under en tid 
som motsvarar minst ett års heltidstjänstgöring efter 
avslutad utbildning. Tjänstgöringen ska fullgöras under 
handledning.

Socialstyrelsen får meddela ytterligare föreskrifter om 
utbildning och sådan praktisk tjänstgöring för kiropraktorer 
som avses i denna paragraf. Förordning (2016:161).

Läkare

5 § Praktisk tjänstgöring som läkare enligt 4 kap. 1 § 
patientsäkerhetslagen (2010:659) (allmäntjänstgöring) ska 
fullgöras under en tid som motsvarar minst ett år och sex 
månaders heltidstjänstgöring efter avlagd läkarexamen, 
fördelade enligt följande.

1. Nio månader inom dels invärtesmedicinska specialiteter och 
barn- och ungdomsmedicin, dels kirurgiska specialiteter, med 
en minimitid inom var och en av de båda grupperna om tre 
månader,

2. tre månader inom psykiatri eller barn- och 
ungdomspsykiatri, och

3. sex månader inom allmänmedicin.

Allmäntjänstgöring ska fullgöras under handledning genom 
anställning som läkare för allmäntjänstgöring 
(blockförordnande). Om det finns synnerliga skäl, får 
Socialstyrelsen medge undantag från kravet på att 
tjänstgöringen ska fullgöras genom ett blockförordnande. För 
yrkespraktik som ska erkännas enligt 18 § lagen (2016:145) om 
erkännande av yrkeskvalifikationer gäller särskilda 
bestämmelser.

Allmäntjänstgöringen ska avslutas med ett kunskapsprov som 
anordnas av de universitet som har tillstånd att utfärda 
läkarexamen. Kunskapsprovet ska avse måluppfyllelsen för 
allmäntjänstgöringen i dess helhet.

Socialstyrelsen får meddela ytterligare föreskrifter om 
allmäntjänstgöring enligt denna paragraf, dock inte om 
kunskapsprov. Förordning (2016:161).

Praktisk tjänstgöring som krav för läkarlegitimation 

6 § Bestämmelserna om praktisk tjänstgöring som krav för 
läkarlegitimation i 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen 
(2010:659) (allmäntjänstgöring) i lydelsen före den 1 juli 
2021 gäller fortfarande för den som har

1. avlagt läkarexamen enligt bilaga 2 till 
högskoleförordningen (1993:100) i lydelsen före den 1 juli 
2019, eller 

2. fått beslut från Socialstyrelsen om att fullgöra 
allmäntjänstgöring som krav för läkarlegitimation.
Förordning (2020:1098).

Naprapater

7 § För legitimation som naprapat krävs fullgjord utbildning 
som naprapat som omfattar minst fyra års studier på heltid. 
Studierna ska ge grundläggande teoretiska och kliniska 
kunskaper i medicinska ämnen med särskild inriktning på 
manuell medicin. Utbildningen ska avslutas med ett 
examensarbete.

Praktisk tjänstgöring som naprapat enligt 4 kap. 1 § 
patientsäkerhetslagen (2010:659) ska fullgöras under en tid 
som motsvarar minst ett års heltidstjänstgöring efter 
avslutad utbildning. Tjänstgöringen ska fullgöras under 
handledning.

Socialstyrelsen får meddela ytterligare föreskrifter om 
utbildning och sådan praktisk tjänstgöring för naprapater som 
avses i denna paragraf. Förordning (2016:161).

Ortopedingenjörer

8 § Vid ansökan om legitimation som ortopedingenjör ska
följande anses likvärdigt med en ortopedingenjörsexamen:

1. en examen från äldre högre ortopedteknisk utbildning eller
ortopedingenjörsutbildning, eller

2. fullgjord utbildning vid Handikappinstitutet samt
yrkesverksamhet i minst tio år med huvudsaklig inriktning på
patientundersökningar i hälso- och sjukvården.
Förordning (2013:618).

Psykologer

9 § Praktisk tjänstgöring som psykolog enligt 4 kap. 1 § 
patientsäkerhetslagen (2010:659) ska fullgöras under en tid 
som motsvarar minst ett års heltidstjänstgöring efter avlagd 
psykologexamen. Tjänstgöringen ska fördelas på 
verksamhetsområden. 

Tjänstgöringen ska fullgöras under handledning av en 
legitimerad psykolog inom offentlig verksamhet eller i privat 
verksamhet som har godkänts för sådan tjänstgöring av 
Socialstyrelsen. För yrkespraktik som ska erkännas enligt 18 § 
lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer gäller 
särskilda bestämmelser.

Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om 
verksamhetsområden enligt första stycket och ytterligare 
föreskrifter om sådan praktisk tjänstgöring för psykologer 
som avses i denna paragraf. Förordning (2016:161).

Röntgensjuksköterskor

10 § Den som har meddelats legitimation som sjuksköterska med
inriktning mot diagnostisk radiologi enligt äldre bestämmelser
jämställs med legitimerad röntgensjuksköterska. Detsamma gäller
legitimerad sjuksköterska som har fullgjort vidareutbildning i
diagnostisk radiologi.

Särskilt förordnande att utöva yrke

11 § Sådant särskilt förordnande att utöva yrke som avses i
4 kap. 4 § patientsäkerhetslagen (2010:659) får inte meddelas
om den som ansökan avser har fått sin legitimation återkallad
eller har fått avslag på sin ansökan om legitimation enligt
4 kap. 1 § andra stycket samma lag.

12 § Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om att en region 
eller en kommun som inte ingår i en region i vissa fall får 
besluta om särskilt förordnande att utöva yrke inom hälso- och 
sjukvården, dock inte i fall som avses i 11 §.

Socialstyrelsen prövar frågor om särskilt förordnande för 
personal som har begått brott som avses i 16 c § förordningen 
(1999:1134) om belastningsregister. Förordning (2020:41).

13 § Socialstyrelsen får meddela ytterligare föreskrifter om 
sådana särskilda förordnanden som avses i 4 kap. 4 § 
patientsäkerhetslagen (2010:659). Förordning (2017:381).

Skyddad yrkestitel för undersköterska

14 § Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om 

1. krav på godkända betyg i ämnen eller kurser i

a) en sådan utbildning med inriktning mot vård och omsorg från 
gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning som avses i 
4 kap. 5 a § andra stycket 1 patientsäkerhetslagen (2010:659), 
och 

b) en utbildning med inriktning mot vård och omsorg från 
gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning enligt de 
bestämmelser om utbildningsinnehåll som gäller eller har gällt 
före den 1 juli 2023, och

2. vad som ska anses utgöra en sådan förvärvad motsvarande 
kompetens som avses i 4 kap. 5 a § andra stycket 2 
patientsäkerhetslagen. Förordning (2021:781).

4 kap. Specialistkompetens

Läkare och tandläkare

1 § För att en legitimerad läkare ska uppnå 
specialistkompetens ska han eller hon förvärva de kunskaper, 
färdigheter och förhållningssätt som föreskrivs för 
specialistkompetensen genom att genomgå specialiserings-
tjänstgöring under minst fem år och sex månader.

Specialiseringstjänstgöringen ska fullgöras genom tjänstgöring 
som läkare under handledning och genom deltagande i 
kompletterande utbildning. Specialiseringstjänstgöringen ska 
inledas med bastjänstgöring under minst sex månader. 

Bastjänstgöring ska endast behöva genomföras en gång och 
behöver inte upprepas vid ytterligare specialisering.

I specialiseringstjänstgöringen får meriter från utbildning 
som ligger till grund för en tidigare specialistkompetens 
eller från utbildning på forskarnivå tillgodoräknas. I 
bastjänstgöringen får även meriter från annan relevant 
utbildning och andra relevanta kunskaper och färdigheter 
tillgodoräknas. Förordning (2020:1098).

1 a § Socialstyrelsen utfärdar intyg om godkänd 
bastjänstgöring.

Socialstyrelsen får ta ut avgift enligt denna förordning för 
att utfärda intyg om godkänd bastjänstgöring.
Förordning (2021:449).

2 § För att en legitimerad tandläkare ska uppnå
specialistkompetens ska han eller hon utöva allmän
tandläkarpraktik under minst två år efter att ha fått
legitimation som tandläkare. Den legitimerade ska därefter
förvärva de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som
föreskrivs för specialistkompetensen genom att genomgå
specialiseringstjänstgöring under minst tre år.
Specialiseringstjänstgöringen ska fullgöras genom
tjänstgöring som tandläkare under handledning och genom
deltagande i kompletterande utbildning. Meriter från
utbildning på forskarnivå får tillgodoräknas i
specialiseringstjänstgöringen. Förordning (2014:395).

3 § Om det finns särskilda skäl, får Socialstyrelsen meddela
bevis om specialistkompetens till en legitimerad läkare eller
en legitimerad tandläkare trots att hans eller hennes
utbildning inte uppfyller kraven i 1 respektive 2 § eller i
föreskrifter meddelade med stöd av 5 §.

Specialistsjuksköterskor

4 § För att en legitimerad sjuksköterska ska ha rätt att
kalla sig specialistsjuksköterska ska han eller hon vid ett
universitet eller en högskola med statlig huvudman eller vid
en enskild utbildningsanordnare som i enlighet med lagen
(1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina eller
motsvarande äldre bestämmelser har eller vid utfärdandet hade
tillstånd att utfärda aktuell examen, ha

1. avlagt specialistsjuksköterskeexamen, eller

2. fullgjort en äldre vidareutbildning eller
direktspecialisering som

a) avser motsvarande specialområde, och

b) i förekommande fall har motsvarande inriktning som avses i
högskoleförordningen (1993:100).
Förordning (2013:618).

Bemyndiganden

5 § Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om 

1. indelning och benämning av de specialiteter där 
specialistkompetens enligt 1 eller 2 § kan uppnås, 

2. tillgodoräknande av meriter från utbildning enligt 1 och 
2 §§, 

3. vilka kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som ska 
gälla för varje specialistkompetens enligt 1 och 2 §§ 
(målbeskrivningar), 

4. vilka övriga krav som ska gälla för bevis om 
specialistkompetens enligt 1 eller 2 §, 

5. vilka övriga krav som ska gälla för vidareutbildning för 
specialistkompetens enligt 1 och 2 §§, och 

6. tillhandahållande och fördelning av platser till de 
specialistkompetenskurser som ingår i läkares 
vidareutbildning och som anordnas med statliga medel. 
Förordning (2017:94).

5 kap. Yrkeskvalifikationer förvärvade i en stat inom EES eller
i Schweiz

1 § Bestämmelser om tillfällig yrkesutövning och erkännande 
av yrkeskvalifikationer som har förvärvats eller erkänts i en 
annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) 
eller i Schweiz finns i lagen (2016:145) om erkännande av 
yrkeskvalifikationer och i de föreskrifter som meddelas i 
anslutning till den lagen. 

Härutöver ska bestämmelserna i detta kapitel gälla i fråga om 
de hälso- och sjukvårdsyrken för vilka Socialstyrelsen är 
behörig myndighet enligt förordningen (2016:157) om 
erkännande av yrkeskvalifikationer. Förordning (2016:161).

Tillfällig yrkesutövning

2 § En yrkesutövare som för första gången avser att 
tillfälligt utöva ett yrke i Sverige, ska skriftligen 
underrätta Socialstyrelsen om detta (förhandsunderrättelse).

Underrättelsen ska förnyas årligen, om yrkesutövaren avser att 
fortsättningsvis tillfälligt utöva yrket i Sverige. Om de 
faktiska omständigheter som avses i de handlingar som bifogats 
en tidigare underrättelse ändras, ska yrkesutövaren ge in 
kompletterande aktuella handlingar.

En underrättelse som gäller ett yrke enligt 4 kap. 1 § 
patientsäkerhetslagen (2010:659) ska även anses innefatta en 
ansökan om tidsbegränsad legitimation och, i förekommande 
fall, tidsbegränsat bevis om specialistkompetens 
(tidsbegränsade behörighetsbevis). Giltighetstiden för ett 
sådant bevis får bestämmas till högst ett år. 
Förordning (2023:193).

3 § Om yrkesutövarens yrkeskvalifikationer uppfyller kraven 
för automatiskt erkännande, ska innehav av ett sådant 
europeiskt yrkeskort som avses i 5 § 9 lagen (2016:145) om 
erkännande av yrkeskvalifikationer och som gäller 
yrkesutövning i Sverige i tillämpliga fall anses utgöra en 
underrättelse enligt 2 §. Underrättelsen behöver inte förnyas 
enligt vad som anges i 2 § andra stycket under de påföljande 
18 månaderna. Giltighetstiden för behörighetsbeviset får i 
dessa fall bestämmas till högst 18 månader.
Förordning (2016:161).

4 § En yrkesutövare vars yrkeskvalifikationer som apotekare, 
barnmorska, läkare, specialistläkare, sjuksköterska med 
ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare eller 
specialisttandläkare uppfyller kraven för automatiskt 
erkännande ska, efter att ha lämnat en fullständig 
förhandsunderrättelse och utan ytterligare prövning, utan 
dröjsmål få ett tidsbegränsat behörighetsbevis för yrket. 
Förordning (2016:161).

5 § I andra fall än som avses i 4 § får Socialstyrelsen med 
anledning av en förhandsunderrättelse kontrollera 
yrkesutövarens yrkeskvalifikationer innan han eller hon första 
gången börjar utöva yrket i Sverige. En sådan förhandskontroll 
får göras endast om syftet med kontrollen är att undvika att 
patienternas hälsa skadas allvarligt till följd av bristande 
yrkeskvalifikationer hos yrkesutövaren och om kontrollen inte 
går utöver vad som är nödvändigt för syftet.

Första stycket gäller inte om förhandsunderrättelsen avser 
tillfällig yrkesutövning som undersköterska. 
Förordning (2023:193).

6 § Socialstyrelsen ska i ärenden enligt 5 § första stycket 

1. utan föregående kontroll av yrkeskvalifikationerna meddela 
ett tidsbegränsat behörighetsbevis, eller

2. efter att ha kontrollerat yrkeskvalifikationerna 

a) besluta att yrkesutövaren behöver genomgå ett 
lämplighetsprov, eller

b) meddela ett tidsbegränsat behörighetsbevis.
Förordning (2023:193).

7 § Ett beslut enligt 6 § ska meddelas inom en månad från det 
att Socialstyrelsen har tagit emot en fullständig 
förhandsunderrättelse.

Om tidsfristen i första stycket inte kan hållas, ska 
myndigheten inom samma tidsfrist informera yrkesutövaren om 
orsaken till förseningen. Orsaken till förseningen ska 
åtgärdas under påföljande månad. Ett beslut enligt 6 § ska 
meddelas inom två månader från det att orsaken till 
förseningen har åtgärdats. Förordning (2016:161).

8 § Socialstyrelsen ska besluta om huruvida ett tidsbegränsat 
behörighetsbevis ska meddelas inom en månad från det att ett 
beslut om lämplighetsprov har fattats. Förordning (2016:161).

9 § Om Socialstyrelsen inte fattar beslut inom de tidsfrister 
som anges i 7 §, ska ansökan om tidsbegränsat 
behörighetsbevis anses beviljad. Förordning (2016:161).

10 § En yrkesutövare med tidsbegränsat behörighetsbevis ska 
använda en i 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659) 
angiven yrkestitel och, i förekommande fall, en sådan 
specialisttitel som avses i 8 § samma kapitel, om 

1. yrkesutövaren utövar yrke som apotekare, barnmorska, 
läkare, specialistläkare, sjuksköterska med ansvar för allmän 
hälso- och sjukvård, tandläkare eller specialisttandläkare 
och yrkeskvalifikationerna uppfyller kraven för automatiskt 
erkännande, eller

2. yrkeskvalifikationerna har förhandskontrollerats enligt 
5 §.

Yrkestiteln får kombineras med uppgift om att yrkesutövaren 
har ett tidsbegränsat behörighetsbevis för yrket.

Bestämmelser om användning av yrkestitel vid tillfällig 
yrkesutövning i övriga fall finns i 2 kap. 1 § förordningen 
(2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer.
Förordning (2016:161).

11 § Vid förhandskontroll gäller även bestämmelserna om 
partiellt tillträde i 3 kap. 8 och 9 §§ förordningen 
(2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer.
Förordning (2016:161).

Etablering 

12 § Socialstyrelsen ska, efter ansökan av den som vill 
etablera sig i Sverige, pröva yrkeskvalifikationerna och 
övriga förutsättningar för att få 

1. legitimation, 

2. bevis om specialistkompetens, 

3. bevis om rätt att kalla sig specialistsjuksköterska, eller

4. bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska.
Förordning (2023:193).

13 § Bestämmelser om erkännande av yrkeskvalifikationer 
enligt den generella ordningen finns i 9–11 §§ lagen 
(2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer och i de 
föreskrifter som meddelas i anslutning till den lagen. 
Förordning (2016:161).

14 § Yrkeskvalifikationer som har förvärvats i en annan stat 
inom EES eller i Schweiz och som ger rätt att i denna stat 
utöva yrkesverksamhet som apotekare, barnmorska, läkare, 
specialistläkare, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- 
och sjukvård, tandläkare eller specialisttandläkare, ska 
erkännas automatiskt i de fall som anges i föreskrifter 
meddelade av Socialstyrelsen. Förordning (2016:161).

15 § Om Socialstyrelsen har erkänt en yrkesutövares 
yrkeskvalifikationer, får myndigheten besluta att kontrollera 
yrkesutövarens språkkunskaper. 

Legitimation eller bevis om rätt att använda yrkestiteln 
undersköterska får inte meddelas om yrkesutövaren inte har för 
yrket nödvändiga kunskaper i svenska, danska eller norska 
språket. Förordning (2023:193).

16 § Legitimation får inte meddelas om förhållandena är 
sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt 
bestämmelserna i 8 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659) om 
yrkesutövaren hade varit legitimerad. Förordning (2016:161).

17 § För att få ett bevis om specialistkompetens krävs att 
yrkesutövaren har en svensk legitimation som läkare eller 
tandläkare. Legitimationen får inte vara tidsbegränsad. Bevis 
om specialistkompetens får endast utfärdas för specialiteter 
som anges i föreskrifter meddelade av Socialstyrelsen.

För att få kalla sig specialistsjuksköterska krävs att 
yrkesutövaren har en svensk legitimation som sjuksköterska. 
Legitimationen får inte vara tidsbegränsad. Bevis om rätt att 
kalla sig specialistsjuksköterska får endast utfärdas för 
inriktningar som avses i högskoleförordningen (1993:100). 
Förordning (2016:161).

Övriga bestämmelser

18 § Socialstyrelsen ska se till att sökande enligt 2 och 12 §§ 
får de upplysningar om svenska författningar som är 
nödvändiga för att utöva yrket.

Socialstyrelsen ska även i övrigt på förfrågan från en 
yrkesutövare i ett EES-land eller i Schweiz som har för 
avsikt att utöva yrket i Sverige lämna upplysningar om vad 
som gäller i fråga om självständig yrkesverksamhet inom 
hälso- och sjukvården i Sverige. Förordning (2016:161).

19 § Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om

1. vilka handlingar som ska bifogas en underrättelse enligt 
2 §, 

2. förhandskontroll enligt 5 § och lämplighetsprov inom ramen 
för en förhandskontroll enligt 6 §,

3. i vilka fall yrkeskvalifikationer ska erkännas 
automatiskt, 

4. krav på och kontroll av språkkunskaper enligt 15 §, och

5. förutsättningar för erkännande av yrkespraktik enligt 18 § 
lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer.
Förordning (2016:161).

20 § Har upphävts genom förordning (2016:161).

21 § Har upphävts genom förordning (2016:161).

22 § Har upphävts genom förordning (2016:161).

23 § Har upphävts genom förordning (2020:23).

6 kap. Utbildning från tredjeland

1 § Den som har genomgått någon annan utbildning utomlands än 
som avses i 5 kap. ska efter ansökan få behörighetsbevis för 
ett yrke inom hälso- och sjukvården, tandvården, detaljhandeln 
med läkemedel eller verksamhet enligt socialtjänstlagen 
(2001:453) eller lagen (1993:387) om stöd och service till 
vissa funktionshindrade för vilket det finns bestämmelser om 
legitimation eller annan behörighet i Sverige, om han eller 
hon 

1. har genomgått den kompletterande utbildning och fullgjort 
den praktiska tjänstgöring som behövs för att kunskaperna och 
färdigheterna ska motsvara de svenska kraven, 

2. har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska författningar, 
och 

3. har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska, danska eller 
norska språket. 

Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att 
legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 
8 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659) om yrkesutövaren hade 
varit legitimerad. Förordning (2023:193).

2 § För att den som har examen som Doctor of Chiropractic vid
utländsk högskola eller motsvarande utbildning för kiropraktor
ska uppfylla kraven i 1 § 1 för legitimation som kiropraktor i
Sverige ska han eller hon fullgöra praktisk tjänstgöring i
svensk hälso- och sjukvård motsvarande minst ett års
heltidstjänstgöring.

3 § En sjuksköterska, som har genomgått vidareutbildning i 
ett land som inte omfattas av EES-avtalet eller av avtalet 
mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan 
och Schweiz å andra sidan, ska efter ansökan få bevis om rätt 
att kalla sig specialistsjuksköterska i Sverige, om 

1. han eller hon har svensk legitimation som sjuksköterska, 
och 

2. utbildningen till sin längd, nivå och till sitt innehåll 
motsvarar specialistsjuksköterskeexamen enligt 
högskoleförordningen (1993:100). Förordning (2016:161).

3 a § Har upphävts genom förordning (2024:171).

3 b § Bestämmelserna om tillfällig yrkesutövning och 
erkännande av yrkeskvalifikationer i 9-11 §§ lagen (2016:145) 
om erkännande av yrkeskvalifikationer, 5 kap. 2-18 §§ denna 
förordning och de föreskrifter som meddelas i anslutning till 
de nämnda författningarna ska tillämpas på motsvarande sätt 
för den som har genomgått utbildning till sjuksköterska med 
ansvar för allmän hälso- och sjukvård i Färöarna eller 
Grönland. Förordning (2020:23).

4 § Socialstyrelsen får meddela ytterligare föreskrifter om
kraven på utbildning, praktisk tjänstgöring, kunskaper i
svenska författningar och språkkunskaper för dem som har
genomgått sådan utländsk utbildning som avses i 1 §.

7 kap. Skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal

1 § Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen ska på ett
betryggande sätt förvara, hantera och i förekommande fall dela
ut läkemedel som han eller hon har hand om.

2 § Har upphävts genom förordning (2017:94).

3 § Har upphävts genom förordning (2017:94).

4 § Socialstyrelsen får meddela ytterligare föreskrifter om
skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonalen som behövs till
skydd för människors liv, personliga säkerhet eller hälsa.

8 kap. Avgifter och överklagande m.m.

Avgifter

1 § Avgift tas ut för prövning av ansökan enligt 
patientsäkerhetslagen (2010:659) eller enligt denna förordning 
i de fall som anges i tabellen. 

För ansökningsavgiftens storlek m.m. gäller 10-14 §§ 
avgiftsförordningen (1992:191), varvid följande avgiftsklasser 
ska tillämpas: 

Ärendeslag					Avgiftsklass 

Legitimation (ej tidsbegränsad)		

Kiropraktor, naprapat, psykolog 
eller psykoterapeut				4

Apotekare, arbetsterapeut, audionom, 
barnmorska, biomedicinsk analytiker, dietist, 
fysioterapeut, hälso- och sjukvårdskurator, 
logoped, läkare, optiker, ortopedingenjör, 
receptarie, röntgensjuksköterska, 
sjukhusfysiker, sjuksköterska, tandhygienist 
eller tandläkare                                2

Intyg om godkänd bastjänstgöring	        3

Bevis om specialistkompetens 
(ej tidsbegränsad)	                        4

Bevis om rätt att kalla sig 
specialistsjuksköterska	                        2

Bevis om rätt att använda yrkestiteln 
undersköterska	                                1
Förordning (2023:193).

Överklagande m.m.

2 § Ett beslut av Socialstyrelsen att avslå en ansökan om
behörighetsbevis ska innehålla uppgift om i vilka avseenden
kompetensen har ansetts otillräcklig.

3 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser 
om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. 
Socialstyrelsens beslut enligt 3 kap. 5 § tredje stycket att 
inte medge undantag från kravet att allmäntjänstgöring ska 
fullgöras genom ett blockförordnande får dock inte 
överklagas. Förordning (2018:1058).

4 § Beslut enligt denna förordning ska gälla omedelbart, om
inte annat anges i beslutet.

Övriga bemyndiganden

5 § Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om 

1. vilka moment som ska ingå i vårdgivarens systematiska 
patientsäkerhetsarbete enligt 3 kap. patientsäkerhetslagen 
(2010:659), 

2. hur information ska ges till patienter och deras närstående 
enligt 3 kap. 8 § patientsäkerhetslagen,

3. vilka uppgifter som ska ingå i en 
patientsäkerhetsberättelse enligt 3 kap. 10 § 
patientsäkerhetslagen,

4. vilka åtgärder eller villkor som får ingå i en 
prövotidsplan enligt 8 kap. 2 § patientsäkerhetslagen,

5. kompetenskrav för behörighet som kontaktlinsoptiker och för 
att optiker ska få rekvirera läkemedel,

6. kompetenskrav för sjuksköterskor för att de ska få 
förskriva läkemedel,

7. kompetenskrav för barnmorskor för att de ska få förskriva 
läkemedel,

8. behörighet att förskriva sådana förbrukningsartiklar som 
avses i 8 kap. 9 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), och

9. den verksamhet som barnmorskor och apotekare ska få 
tillträde till och rätt att utöva enligt artikel 42.2 
respektive 45.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 
2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av 
yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2013/55/EU.

Socialstyrelsen får meddela ytterligare föreskrifter om 
verkställigheten av patientsäkerhetslagen och föreskrifter om 
verkställigheten av denna förordning. När det gäller frågor 
som avses i 5 kap. 1 § första stycket meddelar Socialstyrelsen 
verkställighetsföreskrifter med stöd av bemyndigandet i 
10 kap. 1 § första stycket 4 förordningen (2016:157) om 
erkännande av yrkeskvalifikationer. Förordning (2020:868).

6 § Inspektionen för vård och omsorg får meddela föreskrifter
om anmälningsförfarandet enligt 3 kap. 5–7 §§ och 6 kap. 11 §
första stycket patientsäkerhetslagen (2010:659).
Förordning (2013:194).

Direktåtkomst

7 § Socialstyrelsen får ha direktåtkomst till uppgifterna i
det register som förs enligt 2 kap. 4 § patientsäkerhetslagen
(2010:659) om uppgifterna behövs hos Socialstyrelsen för
kunskapsutveckling, statistikframställning, uppföljning,
utvärdering eller epidemiologiska studier.
Förordning (2013:194).

Uppgiftsskyldighet

8 § Inspektionen för vård och omsorg ska på begäran av 
Socialstyrelsen lämna ut uppgifter 

1. ur de register som förs enligt 2 kap. 4 § 
patientsäkerhetslagen (2010:659) om uppgifterna behövs hos 
Socialstyrelsen för kunskapsutveckling, 
statistikframställning, uppföljning, utvärdering eller 
epidemiologiska studier, 

2. som behövs i ett ärende om legitimation, särskilt 
förordnande att utöva yrke eller bevis om specialistkompetens 
enligt 4 kap. 10 § patientsäkerhetslagen, eller 

3. som behövs för att utfärda intyg enligt 7 kap. 8 § 
förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer. 
Förordning (2016:161).

9 § Socialstyrelsen har rätt att ta del av uppgifterna i det
register som förs enligt 2 kap. 4 § patientsäkerhetslagen
(2010:659) vid direktåtkomst enligt 7 §.
Förordning (2013:194).

10 § Socialstyrelsen ska på begäran av Inspektionen för vård
och omsorg lämna ut uppgifter i ärenden enligt 4 kap. 10 §
patientsäkerhetslagen (2010:659) om uppgifterna behövs i ett
tillsynsärende enligt samma lag. Förordning (2013:194).

Övergångsbestämmelser

2010:1369

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011, då
förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och
sjukvårdens område ska upphöra att gälla.

2. En läkare som har fått legitimation före den 1 juli 2006 har
rätt att få bevis om specialistkompetens enligt äldre
bestämmelser om ansökan om detta görs senast den 31 december
2013.

3. En läkare som har fått bevis om specialistkompetens före den
1 juli 1979 får tillkännage kompetensen enligt äldre
bestämmelser samt använda en äldre beteckning på specialiteten.

4. Bevis om allmänläkar- eller specialistkompetens som
utfärdats av Nämnden för läkares vidareutbildning gäller
fortfarande.

5. Bevis om allmänläkarkompetens enligt äldre bestämmelser
gäller som bevis om specialistkompetens i allmänmedicin.

6. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om ansökningar
enligt 7 kap. 12 § i den upphävda förordningen som har kommit
in till Socialstyrelsen före den 1 januari 2011.

7. Äldre bestämmelser om allmäntjänstgöring som tandläkare
gäller fortfarande för tandläkare med examen enligt äldre
bestämmelser i högskoleförordningen (1993:100).
Allmäntjänstgöringen får dock fullgöras även hos en
privatpraktiserande tandläkare som Socialstyrelsen har godkänt
för sådan tjänstgöring.

8. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om
underrättelse till behörig hälso- och sjukvårdsmyndighet om att
en yrkesutövare, som har svensk legitimation eller annan
behörighet och motsvarande utbildnings-, examens- eller annat
behörighetsbevis från ett annat EES-land än Sverige eller från
Schweiz, har meddelats disciplinpåföljd med anledning av sin
yrkesutövning.

2013:618

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2013.

2. Den som har rätt att kalla sig specialistsjuksköterska
enligt 4 kap. 4 § i dess äldre lydelse har även i
fortsättningen rätt att göra det.

2013:1154

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2014.

2. För sjukgymnaster gäller 7 kap. 3 § i sin äldre lydelse.

3. Vid ansökan om legitimation som fysioterapeut ska äldre
utbildning och utländsk utbildning som tidigare av
Socialstyrelsen ansetts uppfylla krav för legitimation som
sjukgymnast anses likvärdig med fysioterapeutexamen.

2016:161

1. Denna förordning träder i kraft den 15 april 2016.

2. För ärenden om legitimation eller annat behörighetsbevis 
som har inletts hos Socialstyrelsen före ikraftträdandet men 
ännu inte har avgjorts gäller inte 5 kap. 15 §. För dessa 
ärenden gäller 8 kap. 1 § i den äldre lydelsen.

2020:23

1. Denna förordning träder i kraft den 15 mars 2020.

2. Den nya bestämmelsen i 6 kap. 3 b § ska dock tillämpas på 
ansökningar som kommit in till Socialstyrelsen från och med 
den 1 februari 2020.

2020:1098

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2021.

2. Den som har fullgjort praktisk tjänstgöring 
(allmäntjänstgöring) i enlighet med de krav som anges i 3 kap. 
5 § får även i fortsättningen uppnå specialistkompetens enligt 
bestämmelserna i 4 kap. 1 § i den äldre lydelsen.

3. Den som före ikraftträdandet har påbörjat men inte slutfört 
specialiseringstjänstgöring får även i fortsättningen uppnå 
specialistkompetens enligt bestämmelserna i 4 kap. 1 § i den 
äldre lydelsen. 

4. För den som har fullgjort praktisk tjänstgöring 
(allmäntjänstgöring) för läkarlegitimation gäller 
bestämmelserna om avgifter i 8 kap. 1 § i den äldre lydelsen.