PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (1992:1032) om uppgiftsskyldighet på jordbrukets område 

1 § Uppgifter enligt 2 och 3 §§ lagen (1992:888) om
uppgiftsskyldighet på jordbrukets område skall lämnas till
Statistiska centralbyrån.

Uppgifter enligt 4 § lagen om uppgiftsskyldighet på
jordbrukets område skall lämnas till Statens jordbruksverk.
Förordning (1997:387).

2 § Närmare föreskrifter om uppgifter som avses i 1 § första
stycket samt om sättet och tiden för uppgiftslämnandet
meddelas av Statistiska centralbyrån efter samråd med
Jordbruksverket.

Närmare föreskrifter om uppgifter som avses i 1 § andra
stycket samt om sättet och tiden för uppgiftslämnandet
meddelas av Jordbruksverket efter samråd med Statistiska
centralbyrån. Förordning (1997:387).

3 § Statistiska centralbyrån får efter samråd med
Jordbruksverket föreskriva att också andra uppgifter än sådana
som anges i 2 § lagen (1992:888) om uppgiftsskyldighet på
jordbrukets område skall lämnas, om uppgifterna behövs för
verksamheten vid någon av dessa myndigheter. Förordning (1997:387).

4 § Uppgifter som Statistiska centralbyrån samlar in enligt denna
förordning skall ingå i registret över företag som driver jordbruk,
skogsbruk, husdjursskötsel eller trädgårdsodling (lantbrukets
företagsregister).

Uppgifter i lantbrukets företagsregister skall efter prövning enligt 9
kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) kunna användas av Statistiska
centralbyrån för att mot avgift

-- avisera andra register om ändringar av uppgifter i registret
(ändringsavisering),

-- komplettera och kontrollera uppgifter i andra register,

-- göra urval av uppgifter ur registret (urvalsdragning).

5 § Lantbrukets företagsregister förvaras hos Statistiska centralbyrån.
Jordbruksverket och varje enhet för lantbruksfrågor eller motsvarande
funktion inom en länsstyrelse har för sin verksamhet på jordbrukets
område tillgång till uppgifter ur registret i maskinläsbar form.

Jordbruksverket får efter samråd med Statistiska centralbyrån besluta
att uppgifter ur lantbrukets företagsregister får användas för
beredskapsplanläggning.

6 § I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser
om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol.
Förordning (1998:1119).

Övergångsbestämmelser

1992:1032

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1993, då
förordningen (1991:916) om uppgiftsskyldighet för näringsidkare
inom livsmedelsområdet skall upphöra att gälla.

1995:265

Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har
meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

1997:387

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1997. Beslut som
har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre
bestämmelser.
Riksgäldskontorets Föreskrifter (1992:1034) om gällande inlåningsränta i ungdomsbosparandet

Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av 10 § lagen (1988:846) 
om ungdomsbosparande samt 1 § förordningen (1989:248) med instruktion 
för Riksgäldskontoret.

På medel som står inne på ett konto anslutet till ungdomsbosparandet 
skall den bank eller sparkassa som för kontot betala lägst 9 procent 
årlig ränta.

För den kalendermånad, då insättning eller uttag sker, får på det 
insatta respektive uttagna beloppet betalas en lägre årlig ränta än som 
sägs i första stycket, dock lägst 2 procent.

1992:1034

Denna författning träder i kraft den 20 november 1992, då 
Riksgäldskontorets föreskrifter (1989:734), (1990:7), (1990:101), 
(1990:289), (1990:887), (1990:1124), (1991:99), (1991:132), 
(1991:156), (1991:808), (1991:1180), (1991:1824), (1992:58), 
(1992:159) och (1992:959) skall upphöra att gälla.
Förordning (1992:1036) om avgiftsbefrielse enligt lagen (1992:1035) om immunitet och privilegier för ministerrådsmöten och ämbetsmannakommittémöten inom Konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK)

1 § I denna förordning avses med avgiftsbefrielse sådan befrielse 
från tull, annan skatt och avgift som följer av 4 § första stycket och 
5 § första stycket lagen (1992:1035) om immunitet och privilegier 
för ministerrådsmöten och ämbetsmannakommittémöten inom 
Konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK).

2 § Framställning om avgiftsbefrielse skall göras skriftligen av de 
främmande staters delegationer eller representanter som deltar i 
konferensen. Handling som innehåller sådan framställning skall ges 
in i två exemplar till konferenssekretariatet som bestyrker att 
varumottagaren tillhör den kategori som anges i framställningen. 
Ett exemplar av handlingen skall återlämnas till delegationen eller 
representanten för att överlämnas till den tullmyndighet där varan 
skall förtullas. 

Framställning enligt första stycket behövs inte i fråga om 
kurirförsändelser motsvarande dem som avses i artikel 27 i den i 
Wien den 18 april 1961 avslutade konventionen om diplomatiska 
förbindelser. 

3 § Ytterligare föreskrifter om verkställigheten av lagen (1992:1035) 
om immunitet och privilegier för ministerrådsmöten och 
ämbetsmannakommittémöten inom Konferensen om säkerhet och 
samarbete i Europa (ESK) såvitt avser befrielse från tull, annan 
skatt och avgift meddelas av Generaltullstyrelsen.

1992:1036

Denna förordning träder i kraft den 1 december 1992 och gäller till 
utgången av år 1994.
Förordning (1992:105) om Barn- och ungdomsdelegationen 

Uppgifter

1 § Barn- och ungdomsdelegationens (Ju 1983:01) uppgifter framgår
av särskilda direktiv (dir. 1982:104, 1986:04, 1992:15).

Delegationen prövar, inom de medelsramar som regeringen bestämmer,
frågor om stöd enligt 2 § lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden,
när stödet avser att främja fostran av ungdom.

Handläggning

2 § Barn- och ungdomsdelegationen skall till regeringen lämna över
ärenden om stöd ur allmänna arvsfonden,

-- om ärendet är av principiell betydelse eller annars av större vikt,

-- när delegationen anser att stöd bör lämnas i ärendet med mer än
200 000 kronor, om regeringen i samband med att särskilda medel har
ställts till delegationens förfogande inte har bestämt något annat.

3 § Barn- och ungdomsdelegationen får överlåta åt ordföranden, åt
någon annan ledamot eller åt en grupp av ledamöter att på delega-
tionens vägnar pröva frågor om stöd som avses i 1 § andra stycket.

Överklagande

4 § Barn- och ungdomsdelegationens beslut i ärenden om stöd ur
allmänna arvsfonden får inte överklagas.
Förordning (1992:1051) om avveckling av räntebidrag för vissa reparationsåtgärder och för gatukostnadsersättning

1 § Denna förordning gäller

1. räntebidrag för reparationsåtgärder enligt 4 a § förordningen 
(1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus, 

2. räntebidrag för gatukostnadsersättning enligt förordningen (1985:352) 
om lån m. m. för gatukostnadsersättning i vissa fall.

2 § Räntebidrag enligt de författningar som anges i 1 § lämnas för tid 
efter utgången av år 1992 bara i den utsträckning som följer av 3 och 4 
§§. Äldre föreskrifter som strider mot dessa bestämmelser gäller inte.

3 § Räntebidrag lämnas inte för tid efter utgången av år 1995.

4 § För åren 1993--1995 lämnas räntebidrag med den andel av 
räntebidragsbeloppet för år 1992 som anges i följande sammanställning.


Bidragsår       Andel av 1992 års bidragsbelopp, procentenheter, om 
                bidraget avser

                a) reparations-         b) gatukostnads-
                åtgärder                ersättning


1993            75,0                    52,5 
1994            50,0                    35,0 
1995            25,0                    17,5
Riksrevisionsverkets Föreskrift (1992:106) angående värdegräns avseende upphandling inom ramen  för GATT-överenskommelsen om statlig upphandling 

I artikel 1.1 (b) i GATT-överenskommelsen om statlig upphandling finns 
en värdegräns angiven på 130 000 särskilda dragningsrätter (Special 
Drawing Rights, SDR) hos internationella valutafonden. Denna värdegräns 
skall enligt förordningen (1980:849) om tillämpning av 
GATT-överenskommelsen om statlig upphandling tillämpas av vissa 
myndigheter.

Riksrevisionsverket föreskriver att värdegränsen skall motsvaras av 1 
059 500 svenska kronor och gälla t. o. m. den 31 december 1993.
Lag (1992:1061) om inkomstskatteregler vid  ombildning av föreningsbank till bankaktiebolag 

1 § Vid fusion mellan central föreningsbank och lokala föreningsbanker 
enligt 11 kap. 1 § andra stycket föreningsbankslagen (1987:620) skall 
bestämmelserna i 2 § 4 mom. andra--fjärde, sjunde, åttonde och elfte 
styckena och 3 § 8 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statlig 
inkomstskatt i  dess lydelse intill den 1 januari 1993 samt 13 § lagen 
(1990:654) om skatteutjämningsreserv tillämpas.

Vid fusion som avses i första stycket samt vid överlåtelse av den 
centrala föreningsbankens rörelse till ett bankaktiebolag enligt 11 kap. 
1 § andra stycket föreningsbankslagen skall 8 § lagen (1990:655) om 
återföring av obeskattade reserver tillämpas. Lag (1992:1355).

2 § Skifte från den centrala föreningsbanken av aktier i 
bankaktiebolaget enligt 11 kap. 10 § föreningsbankslagen (1987:620) 
skall inte föranleda uttagsbeskattning enligt punkt 1 fjärde stycket av 
anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370).

3 § Vid skiftet av den centrala föreningsbankens tillgångar enligt 11 
kap. 10 § föreningsbankslagen (1987:620) gäller i stället för vad som 
sägs i 3 § 8 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 
i dess lydelse intill den 1 januari 1993 att som utdelning anses vad som 
erhållits utöver aktierna i bankaktiebolaget. Utgör de utskiftade 
aktierna lager hos mottagaren skall dock denne ta upp värdet av aktierna 
som intäkt av näringsverksamhet. Värdet bestäms enligt punkt 2 första 
stycket av anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen (1928:370).

Anskaffningsvärdet för erhållna aktier skall anses vara 
anskaffningsvärdet för andelarna i den centrala föreningsbanken. Lag 
(1992:1355).

Övergångsbestämmelser

1992:1061

Denna lag träder i kraft den 1 december 1992 och tillämpas första gången 
vid 1993 års taxering.
Lag (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar

1 § En kommun får bevilja introduktionsersättning till 
flyktingar och vissa andra utlänningar som har tagits emot i 
kommunen inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet.

Kommunen bestämmer introduktionsersättningens storlek.

2 § Introduktionsersättning får beviljas

1. utlänningar som överförts till Sverige med stöd av ett
särskilt regeringsbeslut,

2. utlänningar som har fått uppehållstillstånd efter att ha
varit registrerade vid en förläggning för asylsökande,

3. andra utlänningar som har fått uppehållstillstånd med
tillämpning av 5 kap. 1 eller 6 § utlänningslagen (2005:716)
eller motsvarande äldre bestämmelser,

4. utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av sin
anknytning till en utlänning som avses under 1-3.

Ersättning enligt 4 får lämnas endast för en utlänning som
ansökt om uppehållstillstånd inom två år från det att den
person som han eller hon har anknytning till först togs emot i
en kommun. Lag (2005:721).

2 a § En kommun får, om det finns särskilda skäl till det,
bevilja introduktionsersättning till andra nyanlända invandrare
än vad som föreskrivs i 2 §.  Lag (1997:1136).

3 § Ett villkor för att introduktionsersättning skall få beviljas är att
utlänningen förbinder sig att följa en introduktionsplan som fastställts
av kommunen efter samråd med utlänningen.

4 § Om utlänningen inte följer den upprättade introduktionsplanen får
kommunen bestämma att introduktionsersättning inte skall betalas ut för
en viss tid eller att introduktionsersättning helt skall utgå.

5 § Kommunens beslut att inte betala ut introduktionsersättning får
överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Beslut om introduktionsersättningens storlek får inte överklagas.
Lag (1995:92).

6 § Kommunen skall, enligt vad regeringen närmare föreskriver,
lämna ut personuppgifter om introduktionsersättning till
Socialstyrelsen. Lag (2003:137).


Övergångsbestämmelser

1995:92

Denna lag träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats
före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

2010:198

Den upphävda lagen gäller fortfarande för utlänningar som
inte omfattas av punkten 2 i ikraftträdandebestämmelserna
till lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa
nyanlända invandrare.
Förordning (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för huvudmännen inom skolväsendet m.m.

1 § Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka
uppgifter och vilken verksamhetsredovisning som ska lämnas för
uppföljning och utvärdering enligt 26 kap. 25 § skollagen
(2010:800).

Föreskrifterna ska begränsas till vad som behövs för en
effektiv uppföljning och utvärdering av de mål som har
bestämts av riksdagen eller regeringen för utbildning inom
skolväsendet och i särskilda utbildningsformer samt för annan
pedagogisk verksamhet. Förordning (2011:570).

1 a § Ny beteckning 3 § genom förordning (2012:167).

2 § Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om
skyldigheten enligt 26 kap. 28 § första stycket skollagen
(2010:800) för huvudmannen för en fristående skola att bevara
elevlösningar av de nationella proven. Förordning (2012:167).

3 § Statens skolinspektion får besluta att huvudmän inom 
skolväsendet ska lämna uppgifter om vid en skolenhet 
genomförda och rättade eller bedömda nationella prov som 
avses i 9 kap., 11 kap. eller 12 kap. skolförordningen 
(2011:185) och i 8 kap. gymnasieförordningen (2010:2039).

Uppgiftsskyldigheten ska fullgöras genom att huvudmännen 
överlämnar kopior av rättade eller bedömda elevlösningar av 
prov som har genomförts vid skolenheten till 
Skolinspektionen.

Skolinspektionen får meddela föreskrifter om verkställigheten 
av denna paragraf. Förordning (2017:1110).

4 § Om en huvudman inte fullgör sina skyldigheter enligt 3 §
får Statens skolinspektion vid vite förelägga huvudmannen att
fullgöra sina skyldigheter.

Ett beslut om vitesföreläggande får överklagas hos regeringen.
Förordning (2012:167).

Övergångsbestämmelser

2008:404

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2008.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter som
lämnas av huvudmannen för sådan utbildning vid resurscenter som
anordnas för elever som före den 1 juli 2008 har tagits emot
för att fullgöra utbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen
(1985:1100).
Förordning (1992:1085) om utförsel av  ekologiskt framställda produkter m.m. 

1 § Statens jordbruksverk får meddela de föreskrifter som behövs för
att ekologiskt framställda produkter skall kunna exporteras till
länder som ställer särskilda krav vid införsel av sådana produkter.

2 § Jordbruksverket får överlämna till organisation eller annan
sammanslutning (godkända kontrollorgan) att kontrollera att produktionen
sker i överensstämmelse med Jordbruksverkets föreskrifter.

Beslut om överlämnande som avses i första stycket får återkallas.

3 § Jordbruksverket utövar tillsyn över godkända kontrollorgan.

4 § På grundval av uppgifter från ett godkänt kontrollorgan får
Jordbruksverket utfärda bevis om att produkter framställts i
överensstämmelse med verkets föreskrifter.

5 § Jordbruksverket får föreskriva att särskilda avgifter får tas ut för
kontrollen och i ärenden enligt denna förordning.

6 § Jordbruksverkets beslut i enskilda fall enligt denna förordning får
överklagas hos kammarrätten.
Förordning (1992:1089) om basbelopp  för år 1993 

Regeringen fastställer basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän 
försäkring till 34 400 kronor för år 1993.
Lag (1992:1091) om inkomstskatteregler vid utskiftning av aktier i vissa fall 

Värdet av aktier som erhålls från Delegationen för utskiftning av
vissa medel ur förutvarande löntagarfonderna utgör inte
skattepliktig intäkt av  näringsverksamhet. Anskaffningsutgiften för
mottagna aktier anses vara noll. Skattepliktig intäkt anses inte
heller uppkomma om aktierna överförs till ett svenskt företag inom
samma koncern under förutsättning att moderföretaget i koncernen
är aktiebolag, ekonomisk förening, sparbank eller ömsesidigt
skadeförsäkringsföretag och att det förvärvande företaget inte är ett
investmentföretag. Även för det förvärvande företaget skall
anskaffningsutgiften för aktierna anses vara noll. Lag (1993:151).

Övergångsbestämmelser

1993:151

Denna lag träder i kraft den 1 april 1993 och tillämpas vid 1993 och
1994 års taxeringar. Lagen tillämpas även vid 1995 års taxering om
aktierna överförts inom en koncern under år 1993 men det
överförande företaget inte skall taxeras år 1994.
Förordning (1992:1109) om den kyrkliga  indelningen 

Expediering av beslut

1 § När ett beslut om ändring i den kyrkliga indelningen enligt 5--8 kap.
kyrkolagen (1992:300) har vunnit laga kraft, skall en kopia av beslutet
sändas till

-- Riksskatteverket,

-- Statistiska centralbyrån,

-- Statens jordbruksverk,

-- Kammarkollegiet,

-- Kyrkofondens styrelse,

-- Lantmäteriverket,

-- Svenska kyrkans centralstyrelse,

-- skattemyndigheten,

-- länsstyrelsen,

-- domkapitlet,

-- stiftsstyrelsen,

-- egendomsnämnden.
Förordning (1995:1453).

Inhämtande av yttrande i namnfrågor

2 § Innan namnet på en territoriell församling, ett kontrakt eller
en flerpastoratssamfällighet fastställs, skall yttrande inhämtas
från Ortnamnsarkivet i Uppsala.

Av 10 kap. 5 § andra stycket kyrkolagen (1992:300) framgår att yttrande i namn-
frågan inte behöver inhämtas, om namnet på en flerpastoratssamfällighet skall
bestå av namnen på alla de i samfälligheten ingående pastoraten.
Lag (1992:1153) om väpnad styrka för  tjänstgöring utomlands 

1 § Regeringen får på begäran av Förenta nationerna eller enligt beslut
som fattats av Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa ställa
en väpnad styrka till förfogande för fredsbevarande verksamhet uto mlands.
Lag (1995:597).

2 § Personal som skall tjänstgöra i väpnad tjänst för fredsbevarande
verksamhet utomlands skall anställas särskilt för denna uppgift.
Personalen skall ingå i en utlandsstyrka inom försvarsmakten.

3 § Högst tretusen personer ur utlandsstyrkan får samtidigt tjänstgöra
utomlands i väpnad tjänst.
Förordning (1992:1172) om ränta på studielån för år 1993

Regeringen fastställer den ränta som enligt 8 kap. 2  § studiestödslagen 
(1973:349) skall utgå på studielån till 8,7 procent för år 1993.
Lag (1992:1193) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Tyskland

1 § Det avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträffande 
skatter på inkomst och förmögenhet och på arv och gåva samt 
för att lämna ömsesidig handräckning vid beskattning som 
Sverige och Tyskland undertecknade den 14 juli 1992 ska, 
tillsammans med det protokoll som är fogat till avtalet och 
utgör en del av detta, i den lydelse som detta har genom det 
protokoll om ändring i avtalet som undertecknades den 18 
januari 2023, gälla som lag här i landet.

Avtalet i dess genom protokollet ändrade lydelse är intaget 
som bilaga till denna lag. Lag (2023:645).

2 § Avtalets beskattningsregler ska tillämpas endast till den 
del dessa medför inskränkning av den skattskyldighet i Sverige 
som annars skulle föreligga. Lag (2023:645).

3 § Har upphävts genom lag (2023:645).

4 § Har upphävts genom lag (2023:645).

5 § Har upphävts genom lag (2011:1351).


Övergångsbestämmelser

1992:1192

Denna lag träder i kraft den 1 november 1994. (Förordning 1994:1300).

2023:645

1. Denna lag träder i kraft den 31 december 2023. 
Förordning (2023:862).

2. Lagen tillämpas första gången i fråga om

a) källskatter, på belopp som betalas eller tillgodoförs den 
1 januari det kalenderår som följer närmast efter den dag då 
lagen träder i kraft eller senare,

b) andra skatter på inkomst och på förmögenhet, på skatt som 
påförs för beskattningsperiod som börjar den 1 januari det 
kalenderår som följer närmast efter den dag då lagen träder i 
kraft eller senare,

c) arvskatt, på kvarlåtenskap efter person som avlider den 
1 januari det kalenderår som följer närmast efter den dag då 
lagen träder i kraft eller senare, och

d) gåvoskatt, på gåva som sker den 1 januari det kalenderår 
som följer närmast efter den dag då lagen träder i kraft eller 
senare.

3. Informationsutbyte enligt artikel 29 i avtalet och bistånd 
vid indrivning av skatter enligt artikel 30 i avtalet, på 
begäran som framställs den dag då lagen träder i kraft eller 
senare, oavsett vilken beskattningsperiod som frågan eller 
beskattningsanspråket hänför sig till.

4. De upphävda artiklarna 24-28 i avtalet gäller dock 
fortfarande i fråga om

a) arvsskatt, på kvarlåtenskap efter person som avlider före 
den 1 januari det kalenderår som närmast följer efter den dag 
då lagen träder i kraft, och

b) gåvoskatt, på gåva som sker före den 1 januari det 
kalenderår som närmast följer efter den dag då lagen träder i 
kraft.

5. De upphävda 3 och 4 §§ gäller dock fortfarande om 
skattskyldighet enligt lagen (1941:416) om arvsskatt och 
gåvoskatt har inträtt före utgången av 2004.
Lag (1992:1195) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Mauritius

1 § Det avtal för att undvika dubbelbeskattning och förhindra
skatteflykt beträffande skatter på inkomst och realisationsvinst som
Sverige och Mauritius undertecknade den 23 april 1992 skall gälla som
lag här i landet.

Avtalets innehåll framgår av bilaga till denna lag.

2 § Avtalets beskattningsregler skall tillämpas endast i den mån dessa
medför inskränkning av den skattskyldighet i Sverige som annars skulle
föreligga.

3 § Har upphävts genom lag (2011:1352).
Lag (1992:1196) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Mexiko

1 § Det avtal för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt
beträffande skatter på inkomst som Sverige och Mexiko undertecknade den
21 september 1992 skall, tillsammans med det protokoll som är fogat till
avtalet och som utgör en del av detta, gälla som lag här i landet. Avtalet
är avfattat på spanska och engelska. Båda texterna har samma giltighet.
Den engelska texten framgår av bilaga till denna lag. Den spanska texten
skall kungöras genom publicering i Sveriges internationella överenskommelser
(SÖ).

2 § Avtalets beskattningsregler skall tillämpas endast i den mån dessa
medför inskränkning av den skattskyldighet i Sverige som annars skulle
föreligga.

3 § Har upphävts genom lag (2011:1353).
Lag (1992:1197) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Botswana

1 § Det avtal för undvikande av dubbelbeskattning och
förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst
som Sverige och Botswana undertecknade den 19 oktober 1992
ska, i den lydelse som detta har fått genom det protokoll om
ändring i avtalet som undertecknades den 20 februari 2013,
gälla som lag här i landet.

Avtalets innehåll framgår av bilaga till denna lag.
Lag (2013:1017).

2 § Avtalets beskattningsregler ska tillämpas endast till den
del dessa medför inskränkning av den skattskyldighet i
Sverige som annars skulle föreligga. Lag (2013:1017).

3 § Har upphävts genom lag (2011:1354).


Övergångsbestämmelser

2013:1017

1. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

2. Denna lag tillämpas beträffande

a) källskatter, på belopp som betalas eller tillgodoförs den
1 januari det år som följer närmast efter den dag då lagen
träder i kraft eller senare,

b) andra skatter på inkomst, på skatt som tas ut för
beskattningsår som börjar den 1 januari det år som följer
närmast efter den dag då lagen träder i kraft eller senare,
och

c) informationsutbyte enligt artikel 26 i avtalet, på begäran
som framställts dagen för ikraftträdandet av lagen eller
senare.


/Bilagan är inte med här. Bilagan senast ändrad genom lag (2013:1017)./
Riksgäldskontorets Föreskrifter (1992:1198) om gällande räntesats för allemanssparandet

Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av 9 § lagen (1983:890) 
om allemanssparande samt 1 § förordningen (1989:248) med instruktion för 
Riksgäldskontoret.

På de medel som satts in på ett allemanssparkonto utgår från och med den 
1 januari 1993 och tills vidare årlig ränta med 10,5 procent. Räntan 
skall dock utgå med lägst den procentsats som motsvarar det av 
Riksbanken fastställda vid varje tid gällande diskontot minskat med tre 
procentenheter.
Förordning (1992:1199) om tandvårdsersättning vid klinisk tandhälsoundersökning i Värmlands och Kopparbergs län

Vid klinisk tandhälsoundersökning, som utförs av tandläkare inom ramen
för ett tandhälsoprojekt som bedrivs i Värmlands läns landsting längst
till och med den 31 mars 1993 och ett tandhälsoprojekt som bedrivs i
Kopparbergs läns landsting under tiden den 1 september--den 31 oktober
1993, lämnas tandvårdsersättning enligt 6 § tandvårdst axan (1973:638)
även om patientavgift inte tas ut.

Övergångsbestämmelser

1992:1199

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1993 och gäller till
utgången av oktober 1993. Den tillämpas även för tandhälsoundersökning
som har utförts dessförinnan. Förordningen skall tillämpas också efter
oktober 1993 för tandhälsoundersökning som har utförts under
förordningens giltighetstid.
Förordning (1992:1226) om Sveriges ekonomiska zon

1 § Denna förordning är meddelad med stöd av

- 2 § andra stycket lagen (1992:1140) om Sveriges ekonomiska 
zon i fråga om 2 §,

- 9 § första stycket lagen (1992:1140) om Sveriges ekonomiska 
zon i fråga om 7 §, 

- 11 § lagen (1992:1140) om Sveriges ekonomiska zon i fråga om 
8 §, och 

- 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om 9 §. 
Förordning (2024:153).

Skydd för den marina miljön

2 § I fråga om sådana särskilda skyddade områden som avses i 
7 kap. 27 § första stycket 1 och 2 miljöbalken ska 
bestämmelserna i 16, 17 och  19-20 a §§ förordningen 
(1998:1252) om områdesskydd enligt miljöbalken m.m. tillämpas 
i den ekonomiska zonen. Förordning (2024:153).

3 § Har upphävts genom förordning (1995:951).

4 § Har upphävts genom förordning (1995:951).

5 § Har upphävts genom förordning (2018:76).

6 § Har upphävts genom förordning (2018:76).

Marinvetenskaplig forskning

7 § Marinvetenskaplig forskning får inte bedrivas inom Sveriges
ekonomiska zon från utländska forskningsfartyg utan tillstånd från
Kustbevakningen. Om det finns särskilda skäl, får Kustbevakningen
besluta om undantag från kravet på tillstånd.

Kustbevakningen får meddela ytterligare föreskrifter i frågor om
tillstånd. Förordning (1996:531).

Tillsyn

8 § Kustbevakningen skall till skydd för den marina miljön utöva
tillsyn över sådana verksamheter som avses i 5 och 9 §§ lagen
(1992:1140) om Sveriges ekonomiska zon i enlighet med vad som sägs i
11--14 §§ samma lag. Förordning (1995:951).

9 § För utforskning av kontinentalsockeln gäller vad som föreskrivs
med stöd av lagen (1966:314) om kontinentalsockeln. Förordning
(1994:6).
Lag (1992:1231) om märkning av textilier 

Lagens tillämpningsområde

1 § Denna lag skall tillämpas på textilier som tillhandahålls i
näringsverksamhet.

Med textilier avses varor som helt eller delvis består av textila fibrer.

Märkningsskyldighet m.m.

2 § Regeringen får meddela föreskrifter om att textilier skall vara märkta med
en uppgift om innehållet av textila fibrer eller att de på något annat sätt
skall vara försedda med en sådan uppgift.

Närmare föreskrifter om detta får meddelas av den myndighet som regeringen
bestämmer.

3 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela
föreskrifter om

1. hur textila fibrer får benämnas och beskrivas,

2. vilka metoder för kvantitativ analys av textila fiberblandningar som
skall användas vid provning och kontroll.

Tillsyn

4 § Den myndighet som regeringen bestämmer skall se till att de föreskrifter
följs som har meddelats med stöd av denna lag eller ett bemyndigande enligt
lagen.

Tillsynsmyndigheten får meddela de förelägganden och förbud som behövs för att
se till att föreskrifterna följs.

5 § Regeringen får meddela föreskrifter om

1. att en näringsidkare är skyldig att betala kostnader för provtagning
och undersökning av textilier,

2. att en näringsidkare är skyldig att lämna sådana upplysningar, handlingar,
varuprov och liknande som behövs för att tillsynsmyndigheten skall kunna se
till att de föreskrifter följs som har meddelats med stöd av denna lag eller
ett bemyndigande enligt lagen.

Överklagande

6 § Tillsynsmyndighetens beslut i enskilda fall enligt denna lag
eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får
överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs
vid överklagande till kammarrätten. Lag (1995:1720).

Övergångsbestämmelser

1995:1720

Denna lag träder i kraft den 1 maj 1996 men tillämpas inte i de fall
där det första beslutet i ärendet fattats dessförinnan.
Lag (1992:1232) om märkning av hushållsapparater

Lagens tillämpningsområde

1 § Denna lag skall tillämpas på hushållsapparater som marknadsförs
i näringsverksamhet.

Med hushållsapparater avses i denna lag apparater eller annan
utrustning som kan komma till användning i ett hushåll.
Lag (1994:611).

Obligatorisk märkning

2 § Regeringen får meddela föreskrifter om skyldighet för
näringsidkare vid marknadsföring av vissa slag av hushållsapparater
att genom märkning och på annat sätt informera om

1. den mängd energi och andra resurser som sådana apparater
förbrukar och

2. det luftburna buller som sådana apparater avger (bullernivå).

Närmare föreskrifter om informationsskyldigheten får meddelas av
den myndighet som regeringen bestämmer. Lag (1994:611).

Frivillig märkning

3 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om hur information om bullernivåer skall
utformas, när vissa slag av hushållsapparater frivilligt märks eller
på något annat sätt förses med sådan information. Lag (1994:611).

Metoder och tekniska beskrivningar

4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om

1. vilka metoder som skall användas för att bestämma energi och
annan resursförbrukning samt bullernivåer,

2. vilka tekniska beskrivningar som skall upprättas och hållas
tillgängliga för kontroll, samt

3. vilka metoder som skall användas vid kontroll av den lämnade
informationen om energi- och annan resursförbrukning samt
bullernivåer. Lag (1994:611).

Tillsyn

5 § Den myndighet som regeringen bestämmer skall se till att de föreskrifter
följs som har meddelats med stöd av denna lag eller ett bemyndigande enligt
lagen.

Tillsynsmyndigheten får meddela de förelägganden och förbud som behövs
för tillsynen.

6 § Regeringen får meddela föreskrifter om

1. att en näringsidkare är skyldig att betala kostnader för
provtagning och undersökning av prov,

2. att en näringsidkare är skyldig att lämna tillsynsmyndigheten
sådana upplysningar, handlingar, varuprov och liknande som
behövs för tillsynen, samt

3. att en näringsidkare är skyldig att rätta felaktiga informationer
om energi- och annan resursförbrukning samt bullernivåer.
Lag (1994:611).

Överklagande

7 § Tillsynsmyndighetens beslut i enskilda fall enligt denna lag
eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får
överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs
vid överklagande till kammarrätten. Lag (1995:1721).

Övergångsbestämmelser

1994:611

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

De nya bestämmelserna får sättas i kraft vid olika tidpunkter.
Regeringen får meddela de övergångsbestämmelser som behövs.

1995:1721

Denna lag träder i kraft den 1 maj 1996 men tillämpas inte i de fall
där det första beslutet i ärendet fattats dessförinnan.
Förordning (1992:1261) om distansundervisning på gymnasial nivå i Torsås

Inledande bestämmelser

1 § Torsås kommun får anordna distansundervisning motsvarande de
nationella programmen eller ett specialutformat program i gymnasieskolan
för elever från hela landet. Den utbildning som anordnas med stöd av
denna förordning får inte räknas in som sådan utbildning som skall
erbjudas enligt 5 kap. 5 § skollagen (1985:1100).

2 § Torsås kommun utser en styrelse för utbildningen.

3 § För den omedelbara ledningen skall det finnas en rektor.

4 § Statens skolinspektion har tillsyn över undervisningen.
Förordning (2008:620).

5 § Gymnasieförordningen (1992:394) samt övriga föreskrifter om
gymnasieskolan som regeringen meddelar gäller i tillämpliga delar för
verksamheten, om inte annat framgår av denna förordning.

Arbetets anordnande

6 § Utbildningen anordnas som distansundervisning med studiehandledning.
För utbildningen finns en studieplan. Studieplanen fastställs av Statens
skolverk.

7 § Studiehandledning anordnas i grupp eller enskilt samt i form av
muntlig undervisning vid högst tre preparandkurser, som tillsammans
omfattar högst 15 veckor, under studiegången.

8 § Distansundervisning får för viss elev omfatta ett fjärde år,
om det finns särskilda skäl och Statens skolverk medger det.

Elever

9 § Beslut om intagning fattas av styrelsen för utbildningen.

10 § Elevernas studieresultat skall fortlöpande registreras.
Registreringen skall ske på sådant sätt att det finns möjlighet att
följa varje elevs individuella studiearbete.

11 § Betyg bestäms - med de undantag som anges i andra stycket
- enligt föreskrifterna om prövning i 7 kap. 14 och 15 §§
gymnasieförordningen (1992:394).

Betyg i estetiska ämnen och i idrott och hälsa bestäms av
studiehandledaren i respektive kurs.

Slutbetyg enligt 7 kap. 15 § tredje stycket
gymnasieförordningen utfärdas av rektor vid den brevskola som
svarar för undervisningen. Förordning (1999:1031).

Resurser m.m.

12 § Om kommunen för distansundervisning mottagit en elev som enligt 5
kap. 1 och 5 §§ skollagen (1985:1100) är behörig sökande till ett
nationellt program och inte är hemmahörande i kommunen, har kommunen rä
tt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från
elevens hemkommun.

Överklagande

13 § Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte
överklagas. Förordning (1998:1205).

Övergångsbestämmelser

1992:1261

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1993. Undervisningen får
också omfatta utbildning som motsvarar läroplanen för de treåriga
reguljära linjerna. Intagning till årskurs 1 på en linje får dock inte
ske efter läsåret 1994/95.

1999:1031

Denna förordning träder i kraft den 2 januari 2000 och skall
tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2000.
Förordning (1992:128) om hovrätternas domkretsar

1 § Regeringen föreskriver att hovrätterna ska ha de
domkretsar som anges i nedanstående förteckning.

Hovrätt                         Län eller kommuner som ingår i
                                domkretsen

Svea hovrätt                    Stockholms, Uppsala,
                                Södermanlands, Gotlands,
                                Västmanlands och Dalarnas län

Göta hovrätt                    Östergötlands, Jönköpings,
                                Kronobergs, Kalmar och Örebro
                                län samt Essunga, Falköpings,
                                Grästorps, Gullspångs, Götene,
                                Hjo, Karlsborgs, Lidköpings,
                                Mariestads, Skara, Skövde,
                                Tibro, Tidaholms, Töreboda och
                                Vara kommuner

Hovrätten över Skåne och
Blekinge                        Blekinge och Skåne län

Hovrätten för Västra Sverige    Hallands och Värmlands län samt
                                Ale, Alingsås, Bengtsfors,
                                Bollebygds, Borås, Dals-Eds,
                                Färgelanda, Göteborgs,
                                Herrljunga, Härryda, Kungälvs,
                                Lerums, Lilla Edets, Lysekils,
                                Marks, Melleruds, Munkedals,
                                Mölndals, Orusts, Partille,
                                Sotenäs, Stenungsunds,
                                Strömstads, Svenljunga, Tanums,
                                Tjörns, Tranemo, Trollhättans,
                                Uddevalla, Ulricehamns,
                                Vårgårda, Vänersborgs, Åmåls
                                och Öckerö kommuner

Hovrätten för Nedre Norrland    Gävleborgs, Västernorrlands och
                                Jämtlands län

Hovrätten för Övre Norrland     Västerbottens och Norrbottens
                                län
Förordning (2010:988).

2 § I lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar finns
särskilda bestämmelser om överdomstol. Förordning (2010:988).

Övergångsbestämmelser

1992:128

Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklaganden av sådana
avgöranden som har meddelats före ikraftträdandet.

2010:988

1. Denna förordning träder i kraft den 2 maj 2011.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklaganden av
sådana avgöranden som har meddelats av fastighetsdomstol.
Förordning (1992:1295) om trafikövervakning på motorvägar och motortrafikleder 

Ett fordon som stoppas av en polisman vid trafikövervakning får utan 
hinder av 142 och 144 §§ vägtrafikkungörelsen (1972:603) stannas eller 
parkeras på motorväg eller motortrafikled. Övervakningen skall 
genomföras på sådant sätt att någon fara inte uppstår för övriga 
trafikanter.

Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av 
Rikspolisstyrelsen efter samråd med Vägverket.
Förordning (1992:1299) om ersättning för uppdrag i statliga styrelser, nämnder och råd m.m.

Tillämpningsområde m.m.

1 § I denna förordning finns föreskrifter om ersättning till
sådana ledamöter och ersättare i statliga myndigheters
styrelser samt i statliga nämnder och råd m.m. som tillsätts av
regeringen. Förordning (2004:936).

2 § Styrelserna, nämnderna och råden m.m. delas in i kategorierna
A-E enligt särskilt regeringsbeslut. Förordning (1996:493)

Ersättning till ordförande och vice ordförande

3 § Regeringen beslutar särskilt om ersättning till ordförande och
vice ordförande. Förordning (1996:493)

Ersättning till övriga ledamöter och ersättare

4 § Ersättning till övriga ledamöter och ersättare betalas per 
sammanträdesdag med följande belopp.

	Belopp kronor

Kategori        Övriga ledamöter        Ersättare

A               Regeringen beslutar     Regeringen beslutar
                särskilt i varje        särskilt i varje
                enskilt fall            enskilt fall

B		2 600			1 300

C		1 900	  		950

D		1 250	  		675

E	  	650	  		650

Ersättning betalas bara ut till den som är närvarande vid 
sammanträdet, om det inte finns särskilda skäl för något 
annat.

Någon ersättning betalas dock inte till den som är anställd 
vid myndigheten.

Någon ersättning betalas inte heller till den som har uppdrag 
som ledamot eller ersättare i nämnd, råd, delegation eller 
motsvarande som är knuten till den myndighet där han eller hon 
är anställd.

Ersättning betalas bara till den ersättare som efter särskild 
kallelse är närvarande vid ett sammanträde.
Förordning (2020:1205).

5 § Har upphävts genom förordning (1996:493)

6 § När en ersättare tjänstgör som ledamot, får han den ersättning
som gäller för ledamoten.

Ersättning för mistade avlöningsförmåner m.m.

7 § En övrig ledamot eller ersättare som går miste om
avlöningsförmåner från sin anställning på grund av uppdraget,
får ersättning för sådana förmåner.

Ersättning till den som driver egen verksamhet betalas högst
med det belopp per sammanträdesdag som motsvarar
egenföretagarens fastställda sjukpenninggrundande inkomst
enligt 25 och 26 kap. socialförsäkringsbalken, delad med 365.

Sådan ersättning betalas utöver ersättning enligt 4 §.
Förordning (2010:1680).

Sakkunniga, experter och sekreterare

8 § Ersättning till sakkunniga, experter och sekreterare beslutas av
myndigheten. Förordning (1996:493)

Personalföreträdare

9 § Personalföreträdare i affärsverkens styrelser får ersättning
enligt 4 § första och andra styckena samt 6 §.

Till övriga personalföreträdare betalas ingen ersättning.

Övergångsbestämmelser

2004:936

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2005.

2. Föreskrifterna i denna förordning tillämpas också i fråga om
ledamöter och ersättare i styrelser, nämnder och råd m.m. i de
allmänna försäkringskassorna såvitt avser uppdrag som har
fullgjorts före utgången av år 2004.

2008:1347

Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2009. De nya
bestämmelserna ska dock tillämpas för tid från och med den 1
januari 2008.
Lag (1992:1328) om farliga livsmedelsimitationer 

Inledande bestämmelser

1 § Genom lagen genomförs rådets direktiv 87/357/EEG av den 25
juni 1987 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om
produkter som, på grund av sina yttre egenskaper, kan förväxlas
med andra produkter och härigenom utgöra en risk för
konsumenters hälsa och säkerhet. Lag (2004:462).

2 § I denna lag förstås med livsmedelsimitationer varor som - särskilt
av barn - på grund av sitt utseende eller sin storlek, lukt, förpackning
eller märkning kan förväxlas med livsmedel.

3 § Produktsäkerhetslagen (2004:451) skall tillämpas i fråga om
livsmedelsimitationer. Lag (2004:462).

Förbud

4 § En näringsidkare får inte marknadsföra, tillverka eller
importera farliga livsmedelsimitationer.

Vid bedömningen av om en livsmedelsimitation är farlig skall 8,
9 och 12 §§ produktsäkerhetslagen (2004:451) tillämpas.
Lag (2004:462).

Tillsyn

5 § Tillsyn över efterlevnaden av lagen utövas av
Konsumentverket.

Konsumentverket får meddela de förelägganden och förbud som
behövs i ett enskilt fall för att denna lag skall efterlevas.

Ett sådant föreläggande eller förbud skall förenas med vite, om
det inte av särskilda skäl är obehövligt. Lag (2004:462).

Sanktionsavgifter

6 § En näringsidkare skall åläggas att betala en
sanktionsavgift, om näringsidkaren eller någon som handlar på
näringsidkarens vägnar uppsåtligen eller av oaktsamhet har
brutit mot 4 §.

Sanktionsavgift får inte åläggas någon för en överträdelse av
ett förbud eller en underlåtelse att följa ett föreläggande som
har meddelats vid vite enligt denna lag.

I övrigt skall i fråga om sanktionsavgift bestämmelserna i 37 §
andra stycket och 39-43 §§ produktsäkerhetslagen (2004:451)
tillämpas. Lag (2004:462).

Överklagande

7 § Konsumentverkets beslut i enskilda fall enligt 5 § får
överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Tillsynsmyndigheten får bestämma att dess beslut enligt 5 §
skall gälla omedelbart. Lag (2004:462).

Övergångsbestämmelser

2004:462

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om
livsmedelsimitationer som har marknadsförts, tillverkats eller
importerats före ikraftträdandet.

3. Mål som vid ikraftträdandet är anhängigt vid domstol prövas
enligt äldre bestämmelser.
Lag (1992:1330) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift 

Med avvikelse från 2 § lagen (1989:484) om 
arbetsmiljöavgift bemyndigas regeringen att för budgetåret 1992/93 
disponera 3 miljarder kronor från Arbetslivsfonden.
Lag (1992:1331) om arbetslivsutveckling 

1 § Den som av Länsarbetsnämnden anvisats till verksamhet för
arbetslivsutveckling skall inte anses som arbetstagare när han deltar i
verksamheten. När sådan verksamhet bedrivs på en arbetsplats, skall han
dock likställas med arbetstagare vid tillämpning av 2 kap. 1--9 §§, 3
kap. 1--4 och 7--13 §§, 4 kap. 1--4 och 8--10 §§ samt 7--9 kap.
arbetsmiljölagen (1977:1160). Därvid skall vad i arbetsmiljölagen sägs
om arbetsgivare gälla den som upplåtit en arbetsplats för verksamhet för
arbetslivsutveckling.

2 § Den tid under vilken en arbetslös deltagit i verksamhet för
arbetslivsutveckling i enlighet med länsarbetsnämndens anvisning
jämställs med tid under vilken en arbetslös enligt 6 § lagen
(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring eller 6 § lagen (1973:371) om
kontant arbetsmarknadsstöd skall ha utfört förvärvsarbete. Vid
bestämmande av ramtid enligt samma bestämmelser räknas inte tid
då den arbetslöse varit hindrad att arbeta på grund av deltagandet, i
den mån tiden inte jämställs enligt vad som nyss sagts.
Lag (1994:1675).

3 § Vad som föreskrivs om arbetsmarknadsutbildning i 31 §
lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och i 28 § lagen
(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd skall gälla också i fråga
om verksamhet som avses i 1 §. Lag (1994:1675).

Övergångsbestämmelser

1993:720

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993 och tillämpas på beslut om
avstängning som grundar sig på händelser som inträffar efter
ikraftträdandet.

1994:931

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994. De äldre bestämmelserna
skall fortfarande gälla i fråga om verksamhet för
arbetslivsutveckling som anvisats före ikraftträdandet.
Lag (1992:1352) om återföring av allmän investeringsreserv 

Vid tillämpning av lagen (1990:685) om upphävande av lagen (1979:610) om
allmän investeringsreserv gäller följande. Återförs allmän
investeringsreserv till beskattning enligt 11 § första stycket a--e
eller 12 § andra stycket den upphävda lagen skall särskilt tillägg
enligt 13 § första stycket sagda lag inte tas upp som skattepliktig
intäkt.

Övergångsbestämmelser

1992:1352

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993 och tillämpas första gången
vid 1993 års taxering.

1999:1275

Den upphävda lagen gäller dock fortfarande vid 1993-2001 års taxeringar.
Lag (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap 

1 § Totalförsvar är verksamhet som behövs för att förbereda Sverige
för krig.

För att stärka landets försvarsförmåga kan beredskapen höjas. Höjd
beredskap är antingen skärpt beredskap eller högsta beredskap. Under
högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som då skall
bedrivas.

Totalförsvar består av militär verksamhet (militärt försvar) och
civil verksamhet (civilt försvar). Lag (1996:1470).

2 § Totalförsvarsresurser skall utformas så att de även kan användas
vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser och stärka
samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på
samhället. Lag (1996:1470).

3 § Är Sverige i krig råder högsta beredskap.

Är Sverige i krigsfara eller råder det sådana utomordentliga
förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför Sveriges
gränser eller av att Sverige har varit i krig eller krigsfara, får
regeringen besluta om skärpt eller högsta beredskap. Lag (1996:1470).

4 § Beslut enligt 3 § får avse en viss del av landet eller en viss
verksamhet. Lag (1996:1470).

5 § När förhållanden som avses i 3 § inte längre råder, skall
regeringen besluta att höjd beredskap inte längre skall gälla.
Lag (1996:1470).

6 § Beslut om höjd beredskap skall tillkännages på det sätt som
regeringen bestämmer. Lag (1996:1470).

7 § Vid höjd beredskap ska kommuner och regioner vidta de 
särskilda åtgärder i fråga om planering och inriktning av 
verksamheten, tjänstgöring och ledighet för personal samt 
användning av tillgängliga resurser som är nödvändiga för att 
de under de rådande förhållandena ska kunna fullgöra sina 
uppgifter inom totalförsvaret. 

Vid höjd beredskap ska de enskilda organisationer och företag 
som enligt överenskommelse eller på annan grund är skyldiga 
att fortsätta sin verksamhet i krig vidta de särskilda 
åtgärder i fråga om planering och inriktning av verksamheten, 
tjänstgöring och ledighet för personal samt användning av 
tillgängliga resurser som är nödvändiga för att de under de 
rådande förhållandena ska kunna fullgöra dessa skyldigheter.

Innebörden i övrigt av att höjd beredskap råder framgår av 
andra författningar. Lag (2019:880).