Högskoleförordning (1993:100)

1 kap. Allmänna bestämmelser

Universitet och högskolor med staten som huvudman

1 § I denna förordning finns det i anslutning till
högskolelagen (1992:1434) bestämmelser om universitet och
högskolor som staten är huvudman för. Dessa universitet och
högskolor och deras benämning anges i bilaga 1 till denna
förordning.

För Sveriges lantbruksuniversitet och för Försvarshögskolan
finns det särskilda bestämmelser i förordningen (1993:221)
för Sveriges lantbruksuniversitet respektive förordningen
(2007:1164) för Försvarshögskolan. Förordning (2010:1064).

Definitioner

2 § Med högskolor avses i fortsättningen både
universitet och högskolor, om inte något annat anges.

3 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

4 § Med student avses i denna förordning den som är antagen
till och bedriver högskoleutbildning, och med doktorand en
student som är antagen till och bedriver utbildning på
forskarnivå, allt i den utsträckning inte annat anges särskilt.
Förordning (2006:1053).

Undantag från förvaltningslagen

4 a § Bestämmelserna i 25 och 32 §§ förvaltningslagen 
(2017:900) om kommunikation och motivering av beslut behöver 
inte tillämpas i ärenden om antagning till eller 
betygssättning inom utbildningen.

Om en motivering har utelämnats ska en sådan om möjligt 
lämnas i efterhand, om någon enskild begär det och det behövs 
för att han eller hon ska kunna ta till vara sin rätt.
Förordning (2018:957).

Undantag från myndighetsförordningen

5 § Följande bestämmelser i myndighetsförordningen (2007:515)
ska inte tillämpas på högskolorna:

2 § om myndighetens ledning,

4 § om ledningens ansvar,

5 § om delegering,

9–18 §§ om enrådighetsmyndigheter, styrelsemyndigheter och
nämndmyndigheter, och

22–24 §§ om anställningar och uppdrag.

Vid tillämpning av myndighetsförordningen ska med
myndighetschef förstås rektor. Förordning (2010:1064).

Internrevision

5 a § Följande högskolor ska tillämpa internrevisionsförordningen 
(2006:1228):

- Uppsala universitet

- Lunds universitet

- Göteborgs universitet

- Stockholms universitet

- Umeå universitet

- Linköpings universitet

- Karolinska institutet

- Kungl. Tekniska högskolan

- Luleå tekniska universitet

- Karlstads universitet

- Linnéuniversitetet

- Örebro universitet

- Mittuniversitetet

- Malmö universitet

- Mälardalens universitet.
Förordning (2021:1223).

6 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

Ledamöter i styrelsen som studenterna utser och 
studentrepresentanter

7 § I studentkårsförordningen (2009:769) finns det 
bestämmelser om hur sådana ledamöter i styrelsen som 
studenterna enligt 2 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) har 
rätt att utse, ska utses. I studentkårsförordningen finns det 
också bestämmelser om hur representanter för studenterna 
enligt 2 kap. 7 § högskolelagen ska utses. 

Förordningen (1992:1299) om ersättning för uppdrag i statliga 
styrelser, nämnder och råd m.m. ska tillämpas också på de 
ledamöter i en högskolas styrelse som utses av studenterna. 
Med undantag av vad som anges i 4 § tredje stycket den 
förordningen betalas dock ersättning även till ledamöter som 
utses av studenterna och som är doktorander med anställning 
som avses i 5 kap. 1 § denna förordning. Förordning (2024:656).

7 a § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

7 b § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

8 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

9 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

10 § Har upphävts genom förordning (2010:544).

Hälsovård, studiesocialt stöd och studiemiljö

11 § Högskolorna ska ansvara för att studenterna har tillgång
till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård som har till
ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa.
Högskolorna ska även ansvara för andra uppgifter av
studiesocial karaktär som stöder studenterna i deras
studiesituation eller underlättar övergången till arbetslivet
samt för att studenterna i övrigt har en god studiemiljö.
Förordning (2009:770).

Försäkringar

11 a § En högskola ska ansvara för att studenterna är
försäkrade för personskada. Försäkringen ska avse sådan skada
som har uppkommit till följd av olycksfall eller framkallats
av sådan smitta som avses i 5 § förordningen (1977:284) om
arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd, om
skadan har inträffat i samband med högskoleutbildning i
Sverige. Försäkringen ska inte ge rätt till ersättning i den
utsträckning studenten har rätt till ersättning med stöd av
författning eller kollektivavtal.

Försäkringen ska tecknas genom att Universitets- och
högskolerådet för högskolorna träffar en överenskommelse med
Kammarkollegiet. Överenskommelsen ska träffas och ändringar i
den göras med förbehåll för regeringens godkännande.
Förordning (2013:32).

11 b § En högskola får genom en överenskommelse med Kammar-
kollegiet teckna en försäkring för personskada som drabbar 
högskolans studenter i samband med en högskoleutbildning 
utanför Sverige. Försäkringen får dock bara avse studier som 
bedrivs vid en utländsk högskola enligt avtal mellan de 
berörda lärosätena. Försäkringen ska avse sådan sorts skada 
som avses i 11 a §.

En högskola får genom en överenskommelse med Kammarkollegiet 
även teckna en försäkring för sjuk- och tandvård samt 
olycksfall under fritid i Sverige för studenter som enligt 5 § 
förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift 
vid universitet och högskolor ska betala en studieavgift. 
Försäkringen ska bidra till att uppfylla det krav på 
heltäckande sjukförsäkring som enligt 5 b kap. 9 § första 
stycket 2 utlänningslagen (2005:716) utgör en förutsättning 
för uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning.
Förordning (2019:1213).

11 c § En högskola ska genom överenskommelse med 
Kammarkollegiet teckna försäkring för doktorander vars 
studiefinansiering består av stipendium. Försäkringen ska 
gälla för den tid då 

1. doktorandens stipendium bortfaller på grund av frånvaro 
från studierna vid sjukdom eller föräldraledighet, eller 

2. doktorandens studier förlängs till följd av sjukdom eller 
föräldraledighet, utan att doktoranden får stipendium för den 
förlängda studietiden. 

Försäkringen ska inte ge rätt till ersättning om doktoranden 
har rätt till motsvarande ersättning enligt någon annan 
försäkring. Förordning (2017:947).

Uppgifter till Universitetskanslersämbetet

12 § Högskolorna ska till Universitetskanslersämbetet lämna de
uppgifter om sin verksamhet som myndigheten begär.
Förordning (2012:712).

Att få använda undervisningslokaler

13 § En högskola är skyldig att låta en demokratiskt uppbyggd
förening för studenter vid högskolan använda
undervisningslokalerna vid en sammankomst som föreningen
anordnar för sina medlemmar, om sammankomsten hålls för
upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för
framförande av konstnärligt verk. Den som av föreningen har
bjudits in för att medverka vid sammankomsten får inte vägras
tillträde till möteslokalerna.

Vad som sägs i första stycket skall inte gälla om det är
antagligt att det vid sammankomsten kommer att uppstå någon
allvarlig ordningsstörning eller inträffa någonting som strider
mot lag. Första stycket gäller inte heller om föreningens
användning av lokalerna är oförenlig med högskoleverksamhetens
behöriga gång eller med högskolans förpliktelser mot tredje
man. Förordning (1998:1003).

Kursvärderingar

14 § Högskolan skall ge de studenter som deltar i eller har
avslutat en kurs en möjlighet att framföra sina erfarenheter av
och synpunkter på kursen genom en kursvärdering som anordnas av
högskolan.

Högskolan skall sammanställa kursvärderingarna samt informera
om resultaten och eventuella beslut om åtgärder som föranleds
av kursvärderingarna. Resultaten skall hållas tillgängliga för
studenterna. Förordning (2000:651).

15 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

Råd och stöd i fråga om god forskningssed

16 § En högskola ska se till att medarbetare kan få råd och 
stöd i frågor om god forskningssed och avvikelser från sådan 
sed. Förordning (2019:1151).

Hantering av misstankar om avvikelser från god forskningssed

17 § En högskola ska pröva andra misstänkta avvikelser från 
god forskningssed än de som ska prövas särskilt enligt lagen 
(2019:504) om ansvar för god forskningssed och prövning av 
oredlighet i forskning.

En högskola ska fastställa riktlinjer för sin prövning av 
misstänkta avvikelser från god forskningssed.
Förordning (2019:1151).

18 § En högskola ska till Nämnden för prövning av oredlighet i 
forskning senast den 30 mars varje år i avidentifierad form 
redovisa uppgifter om avvikelser från god forskningssed som 
under föregående kalenderår har prövats inom högskolan.
Förordning (2019:1151).

Behandling av personuppgifter

19 § Bestämmelserna i 20-21 §§ kompletterar Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om 
skydd för fysiska personer med avseende på behandling av 
personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och 
om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän 
dataskyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning.
Förordning (2019:1151).

20 § Vid behandling av personuppgifter enligt 17 § första 
stycket och 18 § gäller lagen (2018:218) med kompletterande 
bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och föreskrifter 
som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte annat 
följer av 22 och 23 §§. Förordning (2019:1151).

21 § Artikel 13.3 i EU:s dataskyddsförordning om 
informationsskyldighet för den personuppgiftsansvarige gäller 
inte när en högskola behandlar personuppgifter för att pröva 
andra misstänkta avvikelser från god forskningssed än de som 
ska prövas enligt lagen (2019:504) om ansvar för god forsk-
ningssed och prövning av oredlighet i forskning.
Förordning (2019:1151).

22 § Bestämmelsen i 3 kap. 3 § andra stycket lagen (2018:218) 
med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning 
om sökförbud i fråga om känsliga personuppgifter gäller inte 
när en högskola behandlar personuppgifter för att pröva andra 
misstänkta avvikelser från god forskningssed än de som ska 
prövas enligt lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed 
och prövning av oredlighet i forskning. Förordning (2019:1151).

23 § Personuppgifter som behandlas av en högskola enbart för 
att pröva misstänkta avvikelser från god forskningssed enligt 
17 § första stycket får användas för att vidta åtgärder i 
fråga om den registrerade endast om det finns synnerliga skäl 
med hänsyn till den registrerades vitala intressen.
Förordning (2019:1151).

2 kap. Styrelse, rektor och övrig organisation

Styrelsens sammansättning

1 § Styrelsen för en högskola ska bestå av ordföranden 
och fjorton andra ledamöter, om inte annat framgår av andra 
stycket. Ordföranden får inte vara anställd vid högskolan. Av 
2 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) framgår att rektor ingår 
i styrelsen. 

Regeringen får efter framställning från en högskola besluta 
att styrelsen för högskolan ska bestå av ordföranden och tio 
andra ledamöter, om det finns skäl för det med hänsyn till 
högskolans behov.

Styrelsen ska utse vice ordförande inom sig.
Förordning (2018:1131).

Styrelsens uppgifter

2 § Styrelsen för en högskola ska ha det ansvar och de 
uppgifter som följer av 3 § myndighetsförordningen (2007:515) 
och 2 kap. 8 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och 
budgetunderlag. Vidare ska styrelsen själv besluta

1. i viktigare frågor om verksamhetens övergripande inriktning 
och högskolans organisation,

2. om årsredovisningar, delårsrapporter, budgetunderlag och 
viktigare framställningar i övrigt samt säkerställa att det 
vid högskolan finns en intern styrning och kontroll som 
fungerar på ett betryggande sätt,

3. om åtgärder med anledning av Riksrevisionens 
revisionsberättelser och revisionsrapporter,

4. om riktlinjer och revisionsplan för internrevisionen och 
åtgärder med anledning av internrevisionens iakttagelser och 
rekommendationer enligt 10 § internrevisionsförordningen 
(2006:1228),

5. i viktigare frågor om den interna resursfördelningen och 
uppföljningen av denna, 

6. i viktigare frågor om verksamhetens säkerhet,

7. i frågor som enligt 15 § ska avgöras av en 
personalansvarsnämnd, om det inte har inrättats en 
personalansvarsnämnd vid högskolan eller om Statens 
ansvarsnämnd inte ska besluta enligt 4 kap. 16 §,

8. om den antagningsordning som anges i 6 kap. 3 § andra 
stycket,

9. om en arbetsordning med viktigare föreskrifter om 
högskolans övergripande organisation, delegering av 
beslutanderätt, handläggning av ärenden och formerna i övrigt 
för verksamheten, om inte annat är föreskrivet i lag eller 
förordning,

10. om en anställningsordning,

11. om viktigare föreskrifter i övrigt, och

12. i övriga frågor som är av principiell vikt.

Av 2 kap. 8, 10 och 15 §§ framgår att styrelsen också beslutar 
om förslag på rektor, utser rektors ställföreträdare och 
beslutar om inrättande av en personalansvarsnämnd.
Förordning (2024:614).

3 § Andra frågor än de som avses i 2 § skall avgöras av rektor,
om inte

1. annat är föreskrivet i lag eller förordning, eller

2. styrelsen har beslutat något annat.

Har det i denna förordning eller annars föreskrivits att en
viss uppgift ankommer på rektor får dock styrelsen inte ta över
den uppgiften. Förordning (1998:1003).

Styrelseärendenas handläggning

4 § Styrelsen är beslutför när fler än hälften av
ledamöterna, bland dem ordföranden och rektor, är närvarande.
Förordning (1997:1123).

4 a § Styrelsen får uppdra åt ordföranden att efter samråd med
rektor fatta beslut om delårsrapport. Förordning (2002:558).

5 § Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte
hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras
genom meddelanden mellan ordföranden, rektor och minst så många
ledamöter som behövs för beslutförhet. Om detta förfarande inte
är lämpligt, får ordföranden efter samråd med rektor själv
avgöra ärendet.

Beslut, som fattas enligt första stycket, skall anmälas vid
nästa sammanträde med styrelsen. Förordning (1997:1123).

6 § Ärenden skall avgöras efter föredragning. Förordning
(1998:1003).

Utseende av styrelsens ledamöter

7 § Andra styrelseledamöter än rektor ska utses för en 
bestämd tid, högst tre år. Förordning (2018:1131).

7 a § Lärarna har rätt att utse tre ledamöter i 
styrelsen. Om regeringen beslutar enligt 1 § andra stycket 
att styrelsen ska bestå av ordföranden och tio andra 
ledamöter, har lärarna rätt att utse två ledamöter i 
styrelsen. De ledamöter som lärarna utser ska utses genom val 
inom högskolan. Högskolan får meddela närmare föreskrifter om 
valförfarandet.

Studenterna har rätt att utse tre ledamöter i styrelsen. Om 
regeringen beslutar enligt 1 § andra stycket att styrelsen 
ska bestå av ordföranden och tio andra ledamöter, har 
studenterna rätt att utse två ledamöter i styrelsen.

Ordföranden och de övriga ledamöter som enligt 2 kap. 4 § 
högskolelagen (1992:1434) ska utses av regeringen, utses 
efter förslag enligt 7 b §. Förslaget ska föregås av ett 
samråd inom och utom högskolan och avse personer med 
kompetens och erfarenhet från verksamhet av betydelse för 
högskolans uppdrag enligt 1 kap. 2 § högskolelagen. I 
förslaget ska en jämn könsfördelning bland ledamöterna 
beaktas.

De företrädare för de anställda som enligt 2 kap. 4 § andra 
stycket högskolelagen har närvaro- och yttranderätt vid 
styrelsens sammanträden utses enligt bestämmelserna i 
personalföreträdarförordningen (1987:1101).
Förordning (2018:1131).

7 b § Ett förslag till ordförande och sådana ledamöter i en 
högskolas styrelse som ska utses av regeringen, ska lämnas av 
två nomineringspersoner som utses av regeringen, varav en av 
personerna efter förslag från högskolan.

Den person som utses efter förslag från högskolan ska ha god 
kännedom om den aktuella högskolans verksamhet. Personen får 
inte ha något pågående ledningsuppdrag vid högskolan. Den 
andra personen ska företräda ett övergripande statligt 
intresse.

Nomineringspersonerna ska utses för en bestämd tid, högst tre 
år. Tiden för förordnandena får inte vara samma tid som den 
som styrelsen är utsedd för.

Ett förslag till ordförande och ledamöter enligt första 
stycket får inte avse någon av nomineringspersonerna för den 
högskolan. Förordning (2016:745).

Rektor

8 § Rektor skall anställas genom beslut av regeringen för högst
sex år efter förslag av styrelsen för högskolan. Anställningen
får förnyas, dock högst två gånger om vardera högst tre år.

Innan styrelsen lämnar sitt förslag skall den höra lärarna,
övriga anställda och studenterna på det sätt som styrelsen har
bestämt.

I sitt arbete med att föreslå rektor, skall styrelsen så långt
möjligt ta fram såväl kvinnliga som manliga kandidater.
Styrelsen skall för regeringen redovisa hur
jämställdhetsaspekten har beaktats. Förordning (2002:558).

9 § Har upphävts genom förordning (1994:1101).

10 § Rektor ska ha en ställföreträdare som tjänstgör i
rektors ställe när han eller hon inte är i tjänst.
Ställföreträdaren ersätter även i övrigt rektor i den
utsträckning som rektor bestämmer.

Rektors ställföreträdare ska utses av styrelsen.
Förordning (2010:1064).

11 § Behörig att vara rektor eller ställföreträdare för
rektor är den som uppfyller behörighetskraven för anställning
som professor eller lektor. Förordning (2010:1064).

12 § Har upphävts genom förordning (2004:289).

13 § Rektor får delegera sina uppgifter, om inte annat är
särskilt föreskrivet.

Studentrepresentation

14 § I 2 kap. 7 § högskolelagen (1992:1434) finns det en
bestämmelse om studenternas rätt till representation när
beslut fattas eller beredning sker.

Om beslut ska fattas eller beredning ska genomföras av en
enda person, ska information lämnas till och samråd ske med
en studentrepresentant i god tid före beslutet eller
slutförandet av beredningen.

Om beslut ska fattas av en grupp av personer enligt 2 kap.
6 § andra stycket högskolelagen, har studenterna rätt att vara
representerade med minst tre ledamöter. Antalet
studentrepresentanter i en sådan grupp får dock vara färre om
det finns särskilda skäl med hänsyn till det totala antalet
ledamöter i gruppen.

I övrigt beslutar en högskola själv om sådan rätt till
representation för studenterna som avses i första stycket.
Förordning (2010:1064).

Personalansvarsnämnd

15 § Styrelsen får inrätta en personalansvarsnämnd med
uppgifter enligt 25 § myndighetsförordningen (2007:515).
Rektor ska vara ordförande i en sådan nämnd. Nämnden ska i
övrigt bestå av personalföreträdarna och ytterligare högst
tre ledamöter som styrelsen utser.

Personalföreträdarna utses enligt föreskrifter i
personalföreträdarförordningen (1987:1101).
Förordning (2010:1064).

Högskolebibliotek

16 § Ett högskolebibliotek ska avgiftsfritt ställa litteratur
ur de egna samlingarna till andra högskolebiblioteks
förfogande. Förordning (2010:1064).

3 kap. Har upphävts genom förordning (2010:1064).

4 kap. Lärare

Inledande föreskrifter

Anställningar

1 § Lärare anställs av högskolan. Förordning (2010:1064).

Förenade anställningar

2 § En högskola får, efter medgivande av en sådan
sjukvårdshuvudman som avses i 3 kap. 8 § högskolelagen
(1992:1434), besluta att en anställning som professor eller
lektor vid högskolan ska vara förenad med en anställning vid
en sjukvårdsenhet som är upplåten för medicinsk utbildning
och forskning. I utbildning och forskning vid en sådan enhet
räknas odontologisk utbildning och forskning in.
Förordning (2010:1064).

Behörighet och bedömningsgrunder vid anställning

Professorer

3 § Behörig att anställas som professor inom annat än
konstnärlig verksamhet är den som har visat såväl
vetenskaplig som pedagogisk skicklighet. Behörig att
anställas som professor inom konstnärlig verksamhet är den
som har visat såväl konstnärlig som pedagogisk skicklighet.

Som bedömningsgrunder vid anställning av en professor ska
graden av sådan skicklighet som är ett krav för behörighet
för anställning gälla. Prövningen av den pedagogiska
skickligheten ska ägnas lika stor omsorg som prövningen av
den vetenskapliga eller konstnärliga skickligheten. Varje
högskola bestämmer i övrigt själv vilka bedömningsgrunder som
ska tillämpas vid anställning av en professor.
Förordning (2010:1064).

Lektorer

4 § Behörig att anställas som lektor är

1. inom annat än konstnärlig verksamhet, den som dels har
visat pedagogisk skicklighet, dels har avlagt doktorsexamen
eller har motsvarande vetenskaplig kompetens eller någon
annan yrkesskicklighet som är av betydelse med hänsyn till
anställningens ämnesinnehåll och de arbetsuppgifter som ska
ingå i anställningen, och

2. inom konstnärlig verksamhet, den som dels har visat
pedagogisk skicklighet, dels har avlagt konstnärlig
doktorsexamen, visat konstnärlig skicklighet eller har någon
annan yrkesskicklighet som är av betydelse med hänsyn till
anställningens ämnesinnehåll och de arbetsuppgifter som ska
ingå i anställningen.

Som bedömningsgrunder vid anställning av en lektor ska graden
av sådan skicklighet som är ett krav för behörighet för
anställning gälla. Prövningen av den pedagogiska
skickligheten ska ägnas lika stor omsorg som prövningen av
andra behörighetsgrundande förhållanden enligt första
stycket. Varje högskola bestämmer i övrigt själv vilka
bedömningsgrunder som ska tillämpas vid anställning av en
lektor. Förordning (2010:1064).

Biträdande lektorer

4 a § Behörig att anställas som biträdande lektor är den som 
har avlagt doktorsexamen eller har motsvarande vetenskaplig 
kompetens. Främst bör den komma i fråga som har avlagt 
doktorsexamen eller har nått motsvarande kompetens högst fem 
eller högst sju år innan tiden för ansökan av anställningen 
som biträdande lektor har gått ut. Även den som har avlagt 
doktorsexamen eller har uppnått motsvarande kompetens tidigare 
kan dock komma i fråga om det finns särskilda skäl. Med 
särskilda skäl avses ledighet på grund av sjukdom, 
föräldraledighet eller andra liknande omständigheter. 

Varje högskola bestämmer själv vilken av tidsgränserna enligt 
första stycket som ska gälla inom olika ämnesområden och vilka 
bedömningsgrunder som ska tillämpas vid anställning av en 
biträdande lektor. Inför en sådan anställning ska högskolan 
även ställa upp de bedömningsgrunder som kommer att tillämpas 
i ett ärende om befordran till lektor enligt 12 c §.
Förordning (2024:673).

Förfarandet vid anställning

Jämställd representation

5 § Om en grupp av personer ska lämna förslag på sökande som
bör komma i fråga för en anställning som lärare, ska kvinnor
och män vara jämställt representerade i gruppen. Detta gäller
dock inte om det finns synnerliga skäl.
Förordning (2010:1064).

Sakkunnigbedömning

6 § Vid anställning av en professor (inbegripet adjungerad
professor) ska sakkunnigbedömning om de sökandes skicklighet
hämtas in, om det inte är uppenbart obehövligt för prövningen
av skickligheten.

Om en bedömning hämtas in från två eller fler personer, ska
kvinnor och män vara jämställt representerade. Detta gäller
dock inte om det finns synnerliga skäl. Förordning (2010:1064).

Kallelse

7 § En högskola får kalla en person till anställning som
professor om anställningen av personen är av särskild
betydelse för en viss verksamhet vid högskolan. Om en
högskola kallar en person till anställning, ska skälen för
varför anställningen är av särskild betydelse för högskolan
dokumenteras.

Endast den som har behörighet för anställningen enligt 3 §
får anställas genom kallelse.

Beslut om att kalla en person till anställning fattas av
rektor och får inte delegeras.

Vid anställning genom kallelse behöver inte någon sådan
information som avses i 6 § första stycket
anställningsförordningen (1994:373) lämnas. Bestämmelserna om
sakkunnigbedömning i 6 § ska tillämpas. Förordning (2010:1064).

Sjukvårdshuvudmans yttrande

8 § Innan en lärare får en sådan förenad anställning som
avses i 2 § ska högskolan ge sjukvårdshuvudmannen tillfälle
att yttra sig i ärendet. Förordning (2010:1064).

Tidsbegränsade anställningar

9 § En anställning som lärare får tidsbegränsas enligt lagen
(1982:80) om anställningsskydd, om det inte är fråga om
anställning som professor, inbegripet adjungerad professor och
gästprofessor, eller om inte annat anges i 12 b §. Därutöver
gäller 10–12 a §§ i fråga om tidsbegränsning av en anställning.
Förordning (2012:523).

Lärare inom konstnärlig verksamhet

10 § En lärare inom konstnärlig verksamhet får anställas
tills vidare, dock längst fem år. En sådan anställning får
förnyas. Den sammanlagda anställningstiden får dock omfatta
högst tio år. I fråga om anställningen gäller i övrigt lagen
(1982:80) om anställningsskydd. Förordning (2010:1064).

Adjungerad professor

11 § En adjungerad professor ska anställas tills vidare, dock
längst till en viss tidpunkt. En sådan anställning får
förnyas. Den sammanlagda anställningstiden får dock omfatta
högst tolv år. I fråga om anställningen gäller i övrigt lagen
(1982:80) om anställningsskydd. Förordning (2010:1064).

Gästprofessor

12 § En gästprofessor ska anställas tills vidare, dock längst
till en viss tidpunkt. En sådan anställning får förnyas. Den
sammanlagda anställningstiden får dock omfatta högst fem år.
I fråga om anställningen gäller i övrigt lagen (1982:80) om
anställningsskydd. Förordning (2010:1064).

Biträdande lektorer

12 a § En biträdande lektor får anställas tills vidare, dock 
längst under en tid på minst fyra och högst sex år som 
bestämts av högskolan före anställningen. Syftet med 
anställningen är att läraren ska ges möjlighet att utveckla 
sin självständighet som forskare och meritera sig såväl 
vetenskapligt som pedagogiskt för att uppfylla kraven på 
behörighet för en anställning som lektor. 

En anställning enligt första stycket får förnyas, dock högst 
sammanlagt två år, om det på grund av den biträdande lektorns 
sjukfrånvaro, föräldraledighet eller andra särskilda skäl 
krävs ytterligare tid för att uppnå syftet med anställningen. 

För en anställning enligt första och andra styckena gäller i 
övrigt lagen (1982:80) om anställningsskydd.

Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en 
central arbetstagarorganisation får det göras undantag från 
första och andra styckena. Förordning (2017:844).

12 b § Om en lärare har haft en tidsbegränsad anställning
enligt 12 a § vid en högskola, får avtal om en tidsbegränsad
anställning enligt 5 § lagen (1982:80) om anställningsskydd
inte träffas mellan högskolan och läraren inom sex månader från
det att anställningen enligt 12 a § upphörde.

Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en
central arbetstagarorganisation får det göras undantag från
första stycket. Förordning (2012:523).

Befordran till lektor

12 c § En biträdande lektor som är anställd enligt 12 a § vid 
en högskola ska efter ansökan befordras till lektor vid den 
högskolan, om han eller hon

1. har behörighet för en anställning som lektor, och

2. vid en prövning bedöms lämplig för en sådan anställning 
enligt de bedömningsgrunder som högskolan enligt 4 a § andra 
stycket har bestämt ska tillämpas i ett ärende om befordran 
till lektor.

En sådan befordran innebär en tillsvidareanställning som 
lektor. Förordning (2017:844).

Beslut i anställningsärenden

13 § Lärare anställs genom beslut av rektor. Detta gäller 
också beslut med anledning av ansökan om befordran som avses 
i 12 c §. Beslut som rör anställning av professor får inte 
delegeras. Förordning (2017:844).

Bisysslor

14 § En högskola ska på lämpligt sätt informera sina lärare
om vilka bisysslor eller slag av bisysslor som inte är
förenliga med 3 kap. 7 § högskolelagen (1992:1434). En
högskola ska ge sina lärare råd vid bedömningen av om en viss
bisyssla är förenlig med den bestämmelsen. Om en lärare begär
det, ska högskolan lämna skriftligt besked i en sådan fråga.

Av 7 a § lagen (1994:260) om offentlig anställning följer att
en högskola på lämpligt sätt ska informera sina anställda om
vilka slags förhållanden som kan göra en bisyssla otillåten
enligt 7 § lagen om offentlig anställning.
Förordning (2010:1064).

15 § En lärare är skyldig att hålla högskolan informerad om
de bisysslor som han eller hon har och som har anknytning
till anställningens ämnesområde. Högskolan ska dokumentera
informationen. Dokumentationen ska hållas ordnad så att det
går att fortlöpande följa vilka bisysslor varje lärare har.
Förordning (2010:1064).

Anställningens upphörande

16 § I fråga om professorer prövar Statens ansvarsnämnd
frågor som avses i 34 § lagen (1994:260) om offentlig
anställning och 15 § lagen (1994:261) om
fullmaktsanställning. Förordning (2010:1064).

17 § I andra fall än som avses i 16 § samt 2 kap. 2 § första
stycket 6 och 15 § beslutar rektor om att en anställning ska
upphöra. Beslut om att en professors anställning ska upphöra
får inte delegeras. Förordning (2010:1064).

5 kap. Anställning som doktorand m.m.

Anställning som doktorand

Allmänna föreskrifter

1 § Högskolorna får ha särskilda anställningar för doktorander
för att dessa skall genomföra sin utbildning på forskarnivå.
Förordning (2006:1053).

Arbetsuppgifter

2 § Den som är anställd som doktorand ska främst ägna sig åt
sin egen utbildning.

En anställd får dock i begränsad omfattning arbeta med
utbildning, forskning, konstnärlig forskning och
administration. Sådant arbete får, innan doktorsexamen eller
konstnärlig doktorsexamen har avlagts, inte omfatta mer än 20
procent av full arbetstid. Förordning (2014:1012).

Anställning

3 § Bara den som antas eller redan har antagits till en
utbildning på forskarnivå vid en högskola får anställas som
doktorand. Förordning (2006:1053).

3 a § En anställning som doktorand skall avse arbete på heltid.
Om en doktorand begär det, får anställningen avse arbete på
deltid, dock lägst 50 procent av heltid.
Förordning (2002:139).

4 § En doktorand vars studiefinansiering består av stipendium 
ska efter ansökan anställas som doktorand senast när det 
enligt den individuella studieplanen återstår en 
utbildningstid som motsvarar tre års utbildning på 
forskarnivå på heltid som avses leda till doktorsexamen eller 
konstnärlig doktorsexamen. Detta gäller dock inte om rektorn 
har beslutat att dra in doktorandens resurser enligt 6 kap. 
30 §. Förordning (2017:947).

4 a § En doktorand vars studiefinansiering består av 
stipendium behöver inte anställas enligt 4 § om stipendiet 
lämnas inom ramen för

1. ett bistånds- och kapacitetsuppbyggnadsprogram där 
stipendier utgör vedertagen finansieringsform med skäliga 
stipendievillkor och den antagande högskolan har insyn i 
dessa villkor och i hur stipendiet betalas ut, eller

2. ett av Europeiska unionen finansierat program eller andra 
samarbeten, där stipendier med skäliga stipendievillkor utgör 
en vedertagen finansieringsform och där krav på finansiering 
genom anställning blir ett hinder för den antagande 
högskolans medverkan. Förordning (2018:525).

5 § När en doktorand ska anställas ska avseende fästas vid 
förmågan att tillgodogöra sig utbildningen på forskarnivå. 

Om en doktorand ska anställas i samband med antagning till 
utbildningen, ska bestämmelserna i 7 kap. 41 § andra och 
tredje styckena om bestämmande av bedömningsgrunder och om 
hinder mot företräde tillämpas. 

Högskolan ska genom annonsering eller ett likvärdigt 
förfarande informera om den lediga anställningen, så att den 
som är intresserad av anställningen kan anmäla det till 
högskolan inom en viss tid. Informationen behöver dock lämnas 
bara om en doktorand ska anställas i samband med antagning 
till utbildningen och om det följer av 7 kap. 37 § att 
informationen ska lämnas vid antagningen. 
Förordning (2017:284).

6 § Anställning som doktorand sker genom beslut av rektor.
Förordning (1998:80).

Anställningsform

7 § En anställning som doktorand ska gälla tills vidare, dock
längst till en viss tidpunkt och aldrig för längre tid än ett
år efter avlagd doktorsexamen eller konstnärlig
doktorsexamen.

Den första anställningen får gälla högst ett år.
Anställningen får förnyas med högst två år i taget.

En person får vara anställd som doktorand under sammanlagt
högst åtta år. Den sammanlagda anställningstiden får dock
inte vara längre än vad som motsvarar utbildning på
forskarnivå på heltid under fyra år. Vid studier som ska
avslutas med licentiatexamen eller konstnärlig
licentiatexamen får den sammanlagda anställningstiden inte
vara längre än vad som motsvarar utbildning på forskarnivå på
heltid under två år. Från dessa tider ska avräkning göras för
den studietid då doktoranden inte har varit anställd som
doktorand.

Den sammanlagda anställningstiden får dock vara längre än vad
som anges i tredje stycket, om det finns särskilda skäl.
Sådana skäl kan vara ledighet på grund av sjukdom, ledighet
för tjänstgöring inom totalförsvaret eller för
förtroendeuppdrag inom fackliga organisationer och
studentorganisationer eller föräldraledighet.
Förordning (2009:933).

Amanuenser och kliniska assistenter

Allmän föreskrift

8 § Högskolorna får anställa amanuenser och kliniska 
assistenter. Förordning (2017:284).

Arbetsuppgifter

9 § En anställning som amanuens får motsvara högst 50 procent 
av full arbetstid. Arbetet ska omfatta undervisning, 
administration eller medverkan i forskning eller konstnärlig 
forskning.

En klinisk assistent ska arbeta inom klinisk utbildning och 
forskning. Förordning (2017:284).

Anställning

10 § Bara den som är antagen till utbildning på grundnivå 
eller avancerad nivå får anställas som amanuens.

Bara den som har avlagt läkarexamen eller tandläkarexamen 
eller som antas eller redan har antagits till utbildning på 
forskarnivå inom medicin eller odontologi får anställas som 
klinisk assistent. Förordning (2017:284).

11 § Amanuenser och kliniska assistenter ska anställas genom 
beslut av rektor. Förordning (2017:284).

Anställningsform

12 § Amanuenser och kliniska assistenter ska anställas tills 
vidare, dock längst ett år. Sådana anställningar får förnyas. 
Den sammanlagda anställningstiden för en amanuens eller en 
klinisk assistent får dock omfatta högst tre år. 
Förordning (2017:284).

6 kap. Utbildningen

Bestämmelser för all utbildning

Inledande bestämmelse

1 § I detta kapitel finns det bestämmelser om utbildning 
på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. 

I 11 kap. finns bestämmelser om öppen nätbaserad 
utbildning. Förordning (2018:1329).

Omfattningen av utbildningen

2 § Omfattningen av utbildningen skall anges i högskolepoäng
där heltidsstudier under ett normalstudieår om 40 veckor
motsvarar 60 högskolepoäng. Förordning (2006:1053).

Studievägledning och information

3 § Studenter ska ges tillgång till studievägledning och
yrkesorientering. Högskolan ska se till att den som avser att
påbörja en utbildning har tillgång till den information om
utbildningen som behövs.

Högskolan ska också se till att en antagningsordning finns
tillgänglig. I en antagningsordning tas de föreskrifter in
som högskolan tillämpar i fråga om ansökan, behörighet, urval
och antagning och om hur beslut fattas och kan överklagas.
Förordning (2010:1064).

Examina

4 § Inom utbildningen får bara de examina avläggas som anges i 
bilaga 2 till denna förordning (examensordningen).

I examensordningen anges det på vilken nivå en viss examen ska 
avläggas och vilka krav som ska uppfyllas för en viss examen 
(examensbeskrivning).

I följande förordningar finns avvikande bestämmelser om vilka 
krav som ska uppfyllas för förskollärar-, grundlärar-, 
ämneslärar- och yrkeslärarexamen och på vilken nivå sådana 
examina ska avläggas:

- förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk 
utbildning som leder till ämneslärarexamen,

- förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina 
för legitimation som lärare och förskollärare och om 
högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och 
pedagogisk personal inom förskolan som leder till lärar- eller 
förskollärarexamen,

- förordningen (2016:705) om kompletterande pedagogisk 
utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som 
har en examen på forskarnivå, och

- förordningen (2021:1336) om försöksverksamhet med 
kompletterande pedagogisk utbildning som leder till 
grundlärarexamen eller ämneslärarexamen. 
Förordning (2021:1338).

5 § I förordningen (2021:1335) om utbildning till lärare och 
förskollärare finns bestämmelser om krav på den utbildning som 
ska leda fram till förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och 
yrkeslärarexamen. Bestämmelser som avviker från den 
förordningen finns i de förordningar som anges i 4 § tredje 
stycket. Förordning (2021:1338).

Tillstånd att utfärda examina

5 a § I 1 kap. 11–13 §§ högskolelagen (1992:1434) finns det
bestämmelser om tillstånd att utfärda examina.
Förordning (2009:933).

5 b § Tillstånd att utfärda masterexamen får lämnas till
universitet och till högskolor inom de områden inom vilka de
enligt 5 c § har tillstånd att utfärda generella examina på
forskarnivå. Ett sådant tillstånd får även lämnas till en
högskola inom ett område där högskolan inte får utfärda
examina på forskarnivå, om den vetenskapliga miljön inom
området är av sådan kvalitet och omfattning att högskolan kan
erbjuda utbildning med nära anknytning till utbildning på
forskarnivå. Förordning (2009:933).

5 c § Tillstånd att utfärda generella examina på forskarnivå
får lämnas till andra högskolor än universitet inom ett
område, om utbildningen och forskningen vid högskolan har en
sådan kvalitet och omfattning att utbildning på forskarnivå
inom området kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå och med
goda utbildningsmässiga förutsättningar i övrigt. Samma krav
gäller för ett beslut enligt 1 kap. 15 § högskolelagen
(1992:1434). Förordning (2009:933).

5 d § Tillstånd att utfärda konstnärliga examina på
forskarnivå får lämnas till universitet och högskolor inom
ett område, om den konstnärliga utbildningen, den
konstnärliga forskningen och det konstnärliga
utvecklingsarbetet vid universitetet eller högskolan har en
sådan kvalitet och omfattning att utbildning på forskarnivå
inom området kan bedrivas på en hög konstnärlig nivå och med
goda utbildningsmässiga förutsättningar i övrigt.
Förordning (2009:933).

5 e § Tillstånd att utfärda ämneslärarexamen med en viss 
inriktning får lämnas till en högskola, om

1. utbildningen vid högskolan ensam eller tillsammans med 
utbildning som avses i 3 uppfyller de krav som ställs på 
utbildning som leder till en ämneslärarexamen,

2. utbildningen vid högskolan omfattar ämnesstudier i minst 
ett undervisningsämne, och

3. utbildningen i det eller de andra undervisningsämnen som 
kan krävas för en ämneslärarexamen anordnas av en annan 
högskola som har tillstånd att utfärda ämneslärarexamen för 
det eller dessa undervisningsämnen eller av ett utländskt 
lärosäte som anordnar motsvarande utbildning.

Ordet undervisningsämne har samma betydelse som i 1 kap. 4 § 
förordningen (2021:1335) om utbildning till lärare och 
förskollärare. Förordning (2024:166).

5 f § Tillstånd att utfärda ämneslärarexamen med en viss
inriktning som kan avläggas efter det att en student har gått
igenom utbildning enligt förordningen (2011:686) om
kompletterande pedagogisk utbildning som leder till
ämneslärarexamen får lämnas till en högskola, om högskolan

1. ska utfärda en sådan examen för studenter som uppfyller
kraven för ämneslärarexamen som ställs i nämnda förordning,
och

2. har tillstånd att utfärda ämneslärarexamen med samma
inriktning enligt 5 e §. Förordning (2011:687).

Tillgodoräknande

6 § Har upphävts genom förordning (2024:1305).

7 § En student har rätt att tillgodoräkna sig tidigare 
utvecklade kunskaper och färdigheter. Det gäller dock inte, om 
det finns en väsentlig skillnad mellan de kunskaper och 
färdigheter som studenten åberopar och målen för den 
utbildning för vilken de är avsedda att tillgodoräknas.

Kunskaperna och färdigheterna ska vara sådana som studenten 
har utvecklat 

1. genom att ha gått igenom en högskoleutbildning med godkänt 
resultat vid en svensk högskola,

2. genom att ha gått igenom en högskoleutbildning med godkänt 
resultat vid en utländsk högskola,

3. genom annan utbildning och som har dokumenterats i en 
kvalifikation som anges i bilaga 2 till förordningen 
(2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt 
lärande eller som enligt beslut enligt den förordningen 
motsvarar en nivå i referensramen, eller

4. genom annan utbildning eller i yrkesverksamhet.
Förordning (2024:1305).

8 § Högskolan ska pröva en ansökan om tillgodoräknande enligt 
7 §.

Endast den som är student kan komma i fråga för 
tillgodoräknande, om inte annat framgår av lag eller 
förordning. Förordning (2024:1305).

Examensbevis

9 § En student som uppfyller fordringarna för en examen skall
på begäran få examensbevis av högskolan.
Förordning (2006:1053).

10 § I examensbeviset ska högskolan ange

1. en examens benämning,

2. på vilken nivå examen avläggs,

3. om examen ingår i en gemensam examen som avses i 1 kap.
17 § högskolelagen (1992:1434),

4. vilka kurser som ingår i en examen på grundnivå och
avancerad nivå, och

5. vid vilken högskola som kurser enligt 4, eller motsvarande
del av en utbildning på forskarnivå, har genomgåtts.

I examensbeviset får översättningen av examensbenämningen till
ett eller flera språk anges. Förordning (2011:687).

10 a § Till examensbeviset ska det fogas

1. en bilaga som beskriver utbildningen och dess plats i
utbildningssystemet, och

2. när det gäller yrkeslärarexamen, en bilaga som anger vilka
kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper som har legat till
grund för den särskilda behörigheten enligt 4 § förordningen
(2010:2021) om tillträde till utbildning som leder till
yrkeslärarexamen och de föreskrifter som har meddelats i
anslutning till den paragrafen.

Universitets- och högskolerådet får meddela närmare
föreskrifter om vad bilagorna enligt första stycket ska
innehålla. Förordning (2012:712).

11 § Om ett examensbevis ska avse utbildning vid mer än en
högskola, ska beviset utfärdas av den högskola där studenten
har slutfört sin utbildning. Detta gäller dock inte om de
berörda högskolorna i det enskilda fallet har kommit överens
om något annat eller om högskolorna tillsammans ska utfärda
en gemensam examen enligt 1 kap. 17 § högskolelagen
(1992:1434). Förordning (2009:1068).

Gemensam examen

11 a § En högskola får delta i ett utbildningssamarbete som
anges i 1 kap. 17 § andra stycket högskolelagen (1992:1434)
bara om samarbetet grundas på en skriftlig överenskommelse.
En sådan överenskommelse får en högskola, som anges i bilagan
till högskolelagen, ingå med

1. en annan högskola som omfattas av högskolelagen,

2. en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att
utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att
utfärda vissa examina, eller

3. ett utländskt lärosäte som inte är en fysisk person.
Förordning (2009:1068).

11 b § En högskola som avses i 11 a § får ingå en
överenskommelse som anges i samma paragraf bara om villkoren
i andra och tredje styckena är uppfyllda.

Högskolan ska genom överenskommelsen ha säkerställt att

1. varje del av utbildningen anordnas av något av de
lärosäten som ingår i utbildningssamarbetet, och

2. även de delar av utbildningen som anordnas av ett annat
lärosäte än högskolan vilar på vetenskaplig eller konstnärlig
grund och på beprövad erfarenhet samt bedrivs så att en hög
kvalitet nås i utbildningen.

Av överenskommelsen ska det framgå

1. vilken del av utbildningen som högskolan ska anordna,

2. vilken del av utbildningen ett annat lärosäte ska anordna,

3. vid vilket eller vilka av de lärosäten som anordnar en del
av utbildningen en sökande till utbildningen ska antas,

4. att högskolan får anta sökande bara till den del av
utbildningen som högskolan ska anordna,

5. när en studerande som har antagits till en del av
utbildningen av ett annat lärosäte ska anses vara student
enligt 11 c §,

6. att den del av utbildningen som en student har gått igenom
med godkänt resultat vid ett annat lärosäte ska
tillgodoräknas honom eller henne för utbildning vid högskolan
utan särskild prövning,

7. vilken examen utbildningen kan leda till vid respektive
lärosäte, och

8. övriga villkor som är nödvändiga för att utbildningen ska
kunna genomföras. Förordning (2009:1068).

11 c § En studerande som har antagits av ett annat lärosäte
till en del av en utbildning som omfattas av en sådan
överenskommelse som anges i 11 a §, ska anses vara student
som är antagen av den högskola som har ingått
överenskommelsen när han eller hon inom ramen för
utbildningen bedriver studier där. Detta gäller bara om

1. det andra lärosätet anordnar den delen av utbildningen som
lärosätet har antagit den studerande till, och

2. den studerande enligt överenskommelsen inte också ska
antas av högskolan. Förordning (2009:1068).

11 d § En del av en utbildning som omfattas av en sådan
överenskommelse som anges i 11 a § och som en student har
gått igenom med godkänt resultat vid ett annat lärosäte ska
tillgodoräknas honom eller henne för utbildning vid den
högskola som har ingått överenskommelsen utan särskild
prövning. Förordning (2009:1068).

11 e § En högskola som avses i 11 a § får utfärda en gemensam
examen bara om

1. studenten har gått igenom en utbildning som omfattas av en
överenskommelse som anges i samma paragraf samt uppfyllt
kraven för examen vid högskolan och vid minst ett annat
lärosäte som har anordnat en del av utbildningen,

2. varje lärosäte som utfärdar en examen, som ingår i den
gemensamma examen, får utfärda den examen som lärosätet
utfärdar,

3. varje examen som ingår i den gemensamma examen och som
utfärdas av en högskola som omfattas av högskolelagen
(1992:1434) eller av en enskild utbildningsanordnare avser
samma examen som högskolans, och

4. varje examen som ingår i den gemensamma examen och som
utfärdas av ett utländskt lärosäte är på motsvarande nivå som
högskolans examen. Förordning (2009:1068).

11 f § När en högskola som avses i 11 a § utfärdar en
gemensam examen tillsammans med ett annat lärosäte får
högskolan utfärda sitt examensbevis i samma dokument som det
andra lärosätet utfärdar sitt examensbevis i.
Förordning (2009:1068).

12 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

Utbildning på grundnivå och avancerad nivå

Kurser och program

13 § All utbildning på grundnivå och avancerad nivå skall
bedrivas i form av kurser. Kurser får sammanföras till
utbildningsprogram. Förordning (2006:1053).

Kursplan

14 § För en kurs skall det finnas en kursplan.
Förordning (2006:1053).

15 § I kursplanen ska följande anges: kursens nivå, antal
högskolepoäng, mål, krav på särskild behörighet, formerna för
bedömning av studenternas prestationer och de övriga
föreskrifter som behövs. Förordning (2010:1064).

Utbildningsplan

16 § För utbildningsprogram skall det finnas en
utbildningsplan. Av 14 § framgår att det för kurserna inom
programmet skall finnas kursplaner. Förordning (2006:1053).

17 § I utbildningsplanen ska följande anges: de kurser som
programmet omfattar, kraven på särskild behörighet och de
övriga föreskrifter som behövs. Förordning (2010:1064).

Omfattningen av vissa utbildningar 

17 a § I bilaga 4 till denna förordning anges det minsta antal 
timmar utbildning enligt Europaparlamentets och rådets 
direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av 
yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2013/55/EU (yrkeskvalifikationsdirektivet), 
som utbildningar som leder till vissa yrkesexamina ska 
omfatta. Förordning (2023:34).

Betyg

18 § Betyg ska sättas på en genomgången kurs om inte högskolan 
föreskriver något annat. Högskolan får föreskriva vilket 
betygssystem som ska användas.

Särskilda bestämmelser om betyg för en helt eller delvis 
verksamhetsförlagd kurs inom utbildning som leder till 
förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- eller yrkeslärarexamen 
finns i förordningen (2021:1335) om utbildning till lärare och 
förskollärare.

Ett betyg enligt första eller andra stycket ska beslutas av en 
av högskolan särskilt utsedd lärare (examinator).
Förordning (2021:1338).

19 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

Kursbevis

20 § En student som har fått en kurs godkänd skall på begäran
få kursbevis av högskolan.

Om kursbeviset skall avse utbildning vid mer än en högskola,
skall beviset utfärdas av den högskola där studenten har
slutfört kursen. Detta gäller dock inte om de berörda
högskolorna i det enskilda fallet har kommit överens om något
annat. Förordning (2006:1053).

Antal prov m.m.

21 § Om en högskola begränsar det antal tillfällen som en
student får genomgå prov för att få godkänt resultat på en kurs
eller del av en kurs, skall antalet tillfällen bestämmas till
minst fem. Om godkänt resultat på en kurs eller del av en kurs
förutsätter att studenten genomgått praktik eller motsvarande
utbildning med godkänt resultat, skall antalet praktik- eller
motsvarande utbildningsperioder bestämmas till minst två.
Förordning (2006:1053).

22 § En student, som utan godkänt resultat har genomgått två
prov för en kurs eller en del av en kurs, har rätt att få en
annan examinator utsedd, om inte särskilda skäl talar mot det.
Förordning (2006:1053).

Rättelse av betyg

23 § Ett beslut enligt 36 § förvaltningslagen (2017:900) 
om rättelse av skrivfel och liknande i fråga om ett betyg ska 
fattas av en examinator. Förordning (2018:957).

Omprövning av betyg

24 § Finner en examinator att ett beslut om betyg är uppenbart
oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan
anledning, skall han eller hon ändra beslutet, om det kan ske
snabbt och enkelt och om det inte innebär att betyget sänks.
Förordning (2006:1053).

Utbildning på forskarnivå

Ämnen

25 § Ett universitet och en högskola som får utfärda examina
på forskarnivå ska besluta om ämnen som utbildning på
forskarnivå ska anordnas i. Förordning (2010:1064).

Allmän studieplan

26 § För varje ämne som utbildning på forskarnivå anordnas i
ska det finnas en allmän studieplan. Förordning (2010:1064).

27 § I en allmän studieplan ska följande anges: det
huvudsakliga innehållet i utbildningen, krav på särskild
behörighet och de övriga föreskrifter som behövs.
Förordning (2010:1064).

Handledning

28 § För varje doktorand ska det utses minst två handledare.
En av dem ska utses till huvudhandledare. Doktoranden har
rätt till handledning under utbildningen så länge inte rektor
med stöd av 30 § beslutar något annat.

En doktorand som begär det ska få byta handledare.
Förordning (2010:1064).

Individuell studieplan

29 § För varje doktorand ska det upprättas en individuell
studieplan. Planen ska innehålla högskolans och doktorandens
åtaganden och en tidsplan för doktorandens utbildning. Planen
ska beslutas efter samråd med doktoranden och hans eller
hennes handledare.

Den individuella studieplanen ska regelbundet följas upp och
efter samråd med doktoranden och hans eller hennes handledare
ändras av högskolan i den utsträckning som behövs.
Utbildningstiden får förlängas bara om det finns särskilda
skäl för det. Sådana skäl kan vara ledighet på grund av
sjukdom, ledighet för tjänstgöring inom totalförsvaret eller
för förtroendeuppdrag inom fackliga organisationer och
studentorganisationer eller föräldraledighet.
Förordning (2010:1064).

Rätt till handledning och andra resurser

30 § Om en doktorand i väsentlig utsträckning åsidosätter
sina åtaganden enligt den individuella studieplanen, ska
rektor besluta att doktoranden inte längre ska ha rätt till
handledning och andra resurser för utbildningen. Innan ett
sådant beslut fattas ska doktoranden och hans eller hennes
handledare ges möjlighet att yttra sig. Prövningen ska göras
på grundval av deras redogörelser och annan utredning som är
tillgänglig. Vid bedömningen ska det vägas in om högskolan
har fullgjort sina egna åtaganden enligt den individuella
studieplanen. Beslutet ska vara skriftligt och motiverat.

Resurserna får inte dras in för den tid då doktoranden är
anställd som doktorand eller får utbildningsbidrag för
doktorander. Förordning (2010:1064).

31 § Om resurserna för utbildningen har dragits in enligt
30 §, kan doktoranden efter ansökan hos rektor få tillbaka sin
rätt till handledning och andra resurser. Doktoranden måste
då genom att visa upp ett tillkommande studieresultat av
beaktansvärd kvalitet och omfattning eller på något annat
sätt göra sannolikt att han eller hon kan fullgöra sina
återstående åtaganden enligt den individuella studieplanen.
Förordning (2010:1064).

Betyg på prov

32 § Prov som ingår i utbildning på forskarnivå ska bedömas
enligt det betygssystem som högskolan föreskriver.

Betyget ska bestämmas av en av högskolan särskilt utsedd
lärare (examinator). Förordning (2010:1064).

Disputation och betyg på doktorsavhandlingen

33 § Av examensbeskrivningen för doktorsexamen och
konstnärlig doktorsexamen framgår att det för dessa examina
krävs bland annat en godkänd doktorsavhandling.

Doktorsavhandlingen ska ha försvarats muntligen vid en
offentlig disputation. Vid disputationen ska det finnas en
opponent. Förordning (2010:1064).

34 § Vid betygssättning av doktorsavhandlingen ska minst en
person delta som inte är verksam vid den högskola där
doktoranden examineras. Förordning (2010:1064).

35 § Högskolan får meddela föreskrifter om det betygssystem
som ska användas och om disputationen och betygssättningen i
övrigt. Förordning (2010:1064).

Delegering

36 § Rektor får inte delegera beslut enligt 30 och 31 §§.
Förordning (2010:1064).

37 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

38 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

39 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

40 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

41 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

42 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

43 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

44 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

45 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

46 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

47 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

48 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

49 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

7 kap. Tillträde till utbildningen

Gemensamma bestämmelser för tillträde till utbildning på
grundnivå eller avancerad nivå

1 § Antagning till utbildning på grundnivå eller avancerad nivå
skall avse en kurs eller ett utbildningsprogram.
Förordning (2006:1053).

2 § För att bli antagen krävs det att sökanden har
grundläggande behörighet och dessutom den särskilda behörighet
som kan vara föreskriven.

I 5–8 §§ förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och
studieavgift vid universitet och högskolor finns det
bestämmelser om att betalning av studieavgift i vissa fall är
en förutsättning för antagning. Förordning (2010:544).

3 § Om det finns särskilda skäl, får högskolan besluta om
undantag från något eller några behörighetsvillkor. En högskola
skall göra undantag från något eller några behörighetsvillkor,
om sökanden har förutsättningar att tillgodogöra sig
utbildningen utan att uppfylla behörighetsvillkoren.
Förordning (2006:1053).

4 § Den som vill antas till utbildning på grundnivå eller 
avancerad nivå ska anmäla det inom den tid och i den ordning 
som högskolan bestämmer. 

I 2 och 3 §§ förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och 
studieavgift vid universitet och högskolor finns det 
bestämmelser om att betalning av anmälningsavgift i vissa 
fall är en förutsättning för att anmälan ska prövas. 

Frågor om antagning avgörs av högskolan. 
Förordning (2018:957).

4 a § En högskola får besluta att sökande som omfattas av
studieavgiftsskyldighet enligt förordningen (2010:543) om
anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och
högskolor bara får antas till en utbildning vid separata
antagningar.

Högskolan bestämmer hur många separata antagningar som ska
anordnas till en utbildning. Förordning (2014:37).

Tillträde till utbildning som påbörjas på grundnivå och som
vänder sig till nybörjare

Grundläggande behörighet

5 § Grundläggande behörighet till utbildning som påbörjas 
på grundnivå och vänder sig till nybörjare har den som har 

1. kunskaper inom det svenska och det engelska språket,

2. ett vetenskapligt förhållningssätt,

3. förmåga att kunna belysa frågor ur flera perspektiv,

4. problemlösningsförmåga,

5. förmåga att kunna dra slutsatser och argumentera för 
dessa, och

6. övrig kompetens som är nödvändig för att kunna 
tillgodogöra sig sådan utbildning. 

En sökande ska anses ha nödvändiga kompetenser enligt första 
stycket 1–6 i de fall som anges i 5 a och 5 b §§. 

Universitets- och högskolerådet får meddela närmare 
föreskrifter om de kompetenser som anges i första stycket 
1–6. Förordning (2018:1503).

5 a § En sökande ska anses ha sådana nödvändiga kompetenser 
som anges i 5 § om sökanden 

1. har avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan 
eller inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå, 

2. har avlagt en yrkesexamen i gymnasieskolan eller inom 
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå samt har lägst 
betyget E i ämnena svenska eller svenska som andraspråk och 
engelska på den nivå i respektive ämne som krävs för en 
högskoleförberedande examen i gymnasieskolan, 

3. har en svensk eller utländsk utbildning som motsvarar 
kraven i 1 eller 2, 

4. är bosatt i Danmark, Finland, Island eller Norge och där är 
behörig till högre utbildning, 

5. enligt äldre bestämmelser har uppfyllt kraven för 
grundläggande behörighet till grundläggande högskoleutbildning 
eller utbildning som påbörjas på grundnivå, eller 

6. har godkänt resultat på ett sådant behörighetsprov som 
anges i förordningen (2018:1510) om försöksverksamhet med 
behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning. 

Universitets- och högskolerådet får meddela närmare 
föreskrifter om kraven i första stycket 3.
Förordning (2024:914).

5 b § Utöver vad som följer av 5 a § kan en sökande visa 
att han eller hon har sådana nödvändiga kompetenser som anges 
i 5 § genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk 
erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet. 
Förordning (2018:1503).

6 § Den som har annat modersmål än svenska, danska, 
färöiska, isländska eller norska ska ha de kunskaper i 
svenska som behövs för att anses ha grundläggande behörighet. 

Universitets- och högskolerådet får meddela närmare 
föreskrifter om kravet i första stycket. Den som har finska 
som modersmål och har haft svenska som ämne i finskt 
gymnasium eller motsvarande finsk skolform under tre år eller 
mer ska dock anses ha de kunskaper i svenska som behövs. 
Förordning (2018:1503).

7 § Har upphävts genom förordning (2007:644).

Särskild behörighet

8 § De krav på särskild behörighet som ställs ska vara helt 
nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig 
utbildningen. Kraven får avse

1. kunskaper från ett eller flera ämnen med angiven nivå i 
respektive ämne i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper,

2. godkänt resultat på ett konstnärligt prov för en utbildning 
som leder till en konstnärlig examen,

3. lämplighet enligt vad som anges i 9 b §,

4. anställning när det gäller arbetsintegrerad lärarutbildning 
som anordnas med särskilda medel enligt vad som anges i 9 c §, 
eller

5. andra villkor enligt vad som anges i 11 § första stycket 2.

Särskild behörighet har också den som genom svensk eller 
utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av 
någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra 
sig utbildningen. Förordning (2024:1304).

9 § Universitets- och högskolerådet får meddela 
föreskrifter om vilka krav på särskild behörighet enligt 8 § 
första stycket 1 som ska gälla för ett utbildningsprogram som 
vänder sig till nybörjare och som leder till en sådan 
yrkesexamen eller konstnärlig examen som anges i bilaga 2 
till denna förordning. Förordning (2018:1503).

9 a § När det gäller utbildningsprogram som vänder sig 
till nybörjare och som leder till en sådan konstnärlig examen 
som anges i bilaga 2 till denna förordning får en högskola 
meddela föreskrifter som innebär att det för särskild 
behörighet till utbildningsprogrammet, krävs godkänt resultat 
på ett konstnärligt prov enligt 8 § första stycket 2 i 
stället för sådana krav som universitets- och högskolerådet 
har meddelat föreskrifter om enligt 9 §. 
Förordning (2018:1503).

9 b § När det gäller utbildningsprogram som börjar på 
grundnivå och som leder till en förskollärar-, grundlärar- 
eller ämneslärarexamen får en högskola meddela föreskrifter 
som innebär att det för särskild behörighet till 
utbildningsprogrammet ställs krav på att den sökande är 
lämplig för utbildningen. Kraven ska avse den sökandes förmåga 
att tillgodogöra sig sådana utbildningsmoment som har en 
direkt anknytning till den kommande yrkesutövningen som 
förskollärare eller lärare. Kraven ska gälla utöver andra krav 
på särskild behörighet som enligt 8 och 9 §§ ställs för 
tillträde till utbildningsprogrammet. Förordning (2024:1304).

9 c § När det gäller utbildningsprogram inom arbetsintegrerad 
lärarutbildning som anordnas med särskilda medel får en 
högskola meddela föreskrifter som innebär att det för särskild 
behörighet till utbildningsprogrammet ställs krav på att den 
sökande innan utbildningen påbörjas har anställning som lärare 
i skolväsendet. Kravet ska gälla utöver andra krav på särskild 
behörighet som enligt 8 och 9 §§ ställs för tillträde till 
utbildningsprogrammet.

I 37 § andra stycket 1 förvaltningslagen (2017:900) finns 
bestämmelser om att ett beslut som till sin karaktär är 
gynnande för någon enskild får ändras till den enskildes 
nackdel om det framgår av beslutet eller de föreskrifter som 
det grundats på att beslutet under vissa förutsättningar får 
återkallas. Förordning (2024:1304).

10 § Högskolan får, i den utsträckning det ställs krav på 
särskild behörighet, meddela föreskrifter om vilka krav enligt 
8 § första stycket 1 som ska gälla för andra utbildningar än 
de som avses i 9 §. 

Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om 
vilka ämnen i gymnasieskolan och vilka nivåer i dessa ämnen 
som kraven får avse. Förordning (2024:914).

10 a § Har betecknats 7 kap. 9 § genom förordning (2018:1503).

11 § Om det finns särskilda skäl får en högskola, för 
tillträde till en viss utbildning, meddela föreskrifter om 

1. krav på kunskaper från andra nivåer i ämnen eller andra 
ämnen i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper än de som 
följer av 9 § eller 10 § andra stycket, eller 

2. krav på andra villkor än kunskaper från ett eller flera 
ämnen i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper om de 
betingas av utbildningen eller är av betydelse för det 
yrkesområde som utbildningen förbereder för. 

Om krav uppställs enligt första stycket 1 på kunskaper från 
andra ämnen i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper än de 
som följer av 9 § eller 10 § andra stycket ska det även anges 
vilken nivå kravet avser.

Innan högskolan meddelar föreskrifterna ska Universitets- och 
högskolerådet ges tillfälle att yttra sig över högskolans 
förslag. Förordning (2024:914).

Urval - urvalsgrunder

12 § Vid urval ska hänsyn tas till de sökandes meriter. 

Urvalsgrunder är

1. betyg,

2. resultat från högskoleprovet enligt 20 § och 

3. urvalsgrunder som avses i 23 §.
Förordning (2018:1503).

12 a § Vid i övrigt likvärdiga meriter inom 
urvalsgrunderna enligt 12 § andra stycket 1 och 3 får urval 
också göras genom

1. resultat från högskoleprovet enligt 20 §,

2. annat prov än högskoleprovet, 

3. intervjuer, eller

4. lottning. 

Vid i övrigt likvärdiga meriter inom urvalsgrunden enligt 
12 § andra stycket 2 får urval också göras genom

1. annat prov än högskoleprovet, 

2. intervjuer, eller

3. lottning. 

Efter det att lottning har använts får urval inte göras 
enligt övriga punkter i första eller andra stycket. 
Förordning (2018:1503).

Urval - platsfördelning

13 § Vid urval till en utbildning ska platserna fördelas med

1. minst en tredjedel på grundval av betyg,

2. minst en tredjedel på grundval av resultat från
högskoleprovet, och

3. högst en tredjedel på grundval av de av högskolan enligt
23 § bestämda urvalsgrunderna.

Vissa närmare bestämmelser om platsfördelning på grundval av
betyg finns i bilaga 3 till denna förordning. För övriga
sökande med betyg som inte omfattas av bilagan får
Universitets- och högskolerådet meddela föreskrifter om i
vilken av de grupper som anges i bilaga 3 punkten 1 som
platsfördelning ska ske. Förordning (2012:712).

14 § Vid antagning till en utbildning som leder till en 
konstnärlig examen får högskolan trots vad som anges i 13 § 
fördela samtliga platser på grundval av sådana andra 
särskilda prov som avses i 23 §, eventuellt i kombination med 
andra urvalsgrunder enligt 12 §. Förordning (2018:1503).

15 § Universitets- och högskolerådet får medge att en 
högskola vid urval till en viss utbildning får göra en annan 
platsfördelning än den som anges i 13 § och fördela platserna 
på annat sätt på grundval av de urvalsgrunder som anges i 
12 § om det finns särskilda skäl, exempelvis då högskoleprovet 
bedöms ha en låg prognostiserande förmåga och det råder låg 
konkurrens i högskoleprovsurvalet. En viss andel av platserna 
ska dock alltid fördelas på grundval av betyg och resultat 
från högskoleprovet. Ett medgivande ska avse ett eller flera 
bestämda antagningstillfällen. Förordning (2018:1503).

15 a § Universitets- och högskolerådet får medge att en 
högskola vid urval till en utbildning med konstnärlig 
inriktning får fördela samtliga platser på grundval av sådana 
särskilda prov som avses i 23 §, eventuellt i kombination med 
andra urvalsgrunder enligt 12 §. Förordning (2018:1503).

16 § En högskola får i enstaka fall göra avsteg från 12 och
13 §§. Detta får dock ske bara om en sökandes meriter inte kan
bedömas på lämpligt sätt enligt de urvalsgrunder som anges i
12 § och om sökanden genom tidigare utbildning,
arbetslivserfarenhet eller någon annan omständighet har
särskilda kunskaper eller annars särskilda förutsättningar för
utbildningen. Förordning (2006:1053).

Urval - förtur

17 § Vid antagning till en kurs som vänder sig till nybörjare
får högskolan utan hinder av 12 och 13 §§ ge förtur åt sökande
som redan är studenter vid den högskolan.
Förordning (2006:1053).

Urval - betyg

18 § Vissa bestämmelser om hur betyg ska värderas finns i 
bilaga 3 till denna förordning. 

Vissa nivåer i ämnen från gymnasial utbildning är särskilt 
meriterande vid urval. De nivåer som är särskilt meriterande i 
respektive ämne är nivåer som inte utgör krav på grundläggande 
eller särskild behörighet och som utgör en fördjupning i 

1. moderna språk, 

2. svenskt teckenspråk för hörande, 

3. engelska, och 

4. matematik. 

Universitets- och högskolerådet får meddela de föreskrifter i 
övrigt som behövs för meritvärdering av betyg. 
Förordning (2024:914).

18 a § Har upphävts genom förordning (2011:1020).

19 § Universitets- och högskolerådet får meddela 
föreskrifter om vad betyg utfärdade enligt äldre bestämmelser 
och betyg från utländsk utbildning ska anses motsvara i 
förhållande till en högskoleförberedande examen eller 
yrkesexamen i gymnasieskolan eller inom kommunal 
vuxenutbildning på gymnasial nivå. Förordning (2018:1503).

Urval - högskoleprovet

20 § För alla högskolor i Sverige ska det finnas ett gemensamt 
högskoleprov. Ett resultat på högskoleprovet är giltigt till 
utgången av det kalenderhalvår som infaller åtta år efter 
provtillfället.

Universitets- och högskolerådet ansvarar för att 

- provet tas fram, 

- minst ett prov genomförs under varje kalenderhalvår, och 

- resultat på provet beslutas.

Universitets- och högskolerådet ska samråda om genomförandet 
av provet med de högskolor som ska använda provet som 
urvalsgrund. Sådana högskolor ska bistå Universitets- och 
högskolerådet vid genomförandet av provet. 
Förordning (2022:341).

20 a § Har upphävts genom förordning (2022:340).

21 § Den som vill delta i högskoleprovet ska 

1. ha fyllt eller fylla 18 år det kalenderår då provet 
genomförs, och

2. betala en avgift på 550 kronor i samband med anmälan till 
provet.

Det som anges i första stycket 1 gäller inte för den som

1. är elev i gymnasieskolan och läser på vårterminen det andra 
läsåret eller senare, eller

2. har en gymnasieexamen eller ett studiebevis från ett 
nationellt program i gymnasieskolan eller med godkänt resultat 
har fullföljt utbildning som motsvarar gymnasieskolan.
Förordning (2023:83).

21 a § Den som genom användning av otillåtna hjälpmedel eller 
på annat sätt försöker vilseleda vid högskoleprov ska 

1. inte få något resultat på provet, och 

2. stängas av från deltagande i provet under en period av två 
år från tidpunkten för försöket. 

Beslut enligt första stycket fattas av Universitets- och 
högskolerådet. Förordning (2022:1219).

22 § Universitets- och högskolerådet får meddela ytterligare 
föreskrifter om högskoleprovet. Förordning (2016:846).

Urval - av högskolan bestämda urvalsgrunder

23 § En högskola får bestämma urvalsgrunder i den 
utsträckning som följer av 13 § första stycket 3. En av 
högskolan bestämd urvalsgrund ska bestå av sakliga 
omständigheter som är av betydelse för utbildningen. 
Förordning (2018:1503).

Tillträde till utbildning som påbörjas på grundnivå och som
vänder sig till andra än nybörjare

Grundläggande behörighet

24 § Grundläggande behörighet till utbildning som 
påbörjas på grundnivå och som vänder sig till andra än 
nybörjare har den som uppfyller kraven på grundläggande 
behörighet enligt 5–6 §§. Förordning (2018:1503).

Särskild behörighet

25 § De krav på särskild behörighet som ställs ska vara helt 
nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig 
utbildningen. Kraven får avse 

1. kunskaper från ett eller flera ämnen med angiven nivå i 
respektive ämne i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper,

2. kunskaper från en eller flera högskolekurser, och

3. andra villkor som betingas av utbildningen eller är av 
betydelse för det yrkesområde som utbildningen förbereder för.

Högskolan får bestämma vilka krav enligt första stycket som 
ska ställas.

Särskild behörighet har också den som genom svensk eller 
utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av 
någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra 
sig utbildningen. Förordning (2024:914).

Urval

26 § Vid urval ska hänsyn tas till de sökandes meriter. 

Urvalsgrunder är

1. betyg,

2. resultat från högskoleprovet som avses i 20 §,

3. tidigare utbildning, och 

4. urvalsgrunder som avses i 23 §. 

Högskolan får bestämma vilka urvalsgrunder enligt andra 
stycket som ska användas och vilken platsfördelning som ska 
göras. 

Vid i övrigt likvärdiga meriter får urval också göras enligt 
vad som anges i 12 a §. Förordning (2018:1503).

27 § En högskola får i enstaka fall göra avsteg från 26 §.
Detta får dock ske bara om en sökandes meriter inte kan bedömas
på lämpligt sätt enligt de urvalsgrunder som anges i 26 § och
om sökanden genom tidigare utbildning, arbetslivserfarenhet
eller någon annan omständighet har särskilda kunskaper eller
annars särskilda förutsättningar för utbildningen.
Förordning (2006:1053).

Tillträde till utbildning på avancerad nivå

Grundläggande behörighet

28 § Grundläggande behörighet till ett 
utbildningsprogram som leder till en generell eller 
konstnärlig examen på avancerad nivå har den som 

1. har en examen på grundnivå som omfattar minst 180 
högskolepoäng eller motsvarande utländsk examen, eller

2. genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk 
erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har 
förutsättningar att tillgodogöra sig utbildning på avancerad 
nivå. 

Undantag får göras från kravet på en examen i första stycket 
1, om en sökande bedöms kunna uppfylla fordringarna för en 
sådan examen men examensbevis på grund av särskilda 
omständigheter inte har hunnit utfärdas. 
Förordning (2018:1503).

29 § Grundläggande behörighet till ett utbildningsprogram som
leder till en sådan yrkesexamen på avancerad nivå som enligt
examensordningen förutsätter viss legitimation eller viss
tidigare avlagd examen har den som fått angiven legitimation
eller avlagt angiven examen. Grundläggande behörighet har även
den som har förutsättningar enligt 28 § första stycket 2. Detta
gäller dock inte i fråga om utbildningsprogram som leder till
en sådan yrkesexamen som förutsätter legitimation.
Förordning (2006:1053).

30 § Grundläggande behörighet till annan utbildning på
avancerad nivå än som avses i 28 och 29 §§ har den som
genomgått utbildning på grundnivå eller har förutsättningar
enligt 28 § första stycket 2. Förordning (2006:1053).

Särskild behörighet

31 § De krav på särskild behörighet som ställs skall vara helt
nödvändiga för att studenten skall kunna tillgodogöra sig
utbildningen. Kraven får avse

1. kunskaper från en eller flera högskolekurser, och

2. andra villkor som betingas av utbildningen eller är av
betydelse för det yrkesområde som utbildningen förbereder för.

Högskolan får bestämma vilka krav enligt första stycket som
skall ställas.

Särskild behörighet har också den som genom svensk eller
utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av
någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra
sig utbildningen. Förordning (2006:1053).

31 a § För tillträde till utbildning som leder till
speciallärar- eller specialpedagogexamen får de krav som ställs
upp med stöd av 31 § inte omfatta krav på ett självständigt
arbete (examensarbete) eller motsvarande.
Förordning (2012:188).

Urval

32 § Urval skall göras enligt vad som anges i 26 och 27 §§.
Förordning (2006:1053).

Urval vid tillträde till utbildning som påbörjas på
grundläggande nivå och avancerad nivå vid separat antagning

32 a § Vid separat antagning enligt 4 a § ska i fråga om
urval andra och tredje styckena tillämpas i stället för
bestämmelserna  om urval i 12–23, 26, 27 och 32 §§.

Vid urval ska högskolan ta hänsyn till de sökandes meriter.

Högskolan får meddela föreskrifter om vilka urvalsgrunder
som ska användas och vilken platsfördelning som ska göras.
Urvalsgrunderna ska bestå av sakliga omständigheter som är av
betydelse för utbildningen. Vid i övrigt likvärdiga meriter
får urval också göras genom prov eller intervjuer eller genom
lottning. Urval genom prov eller intervjuer får dock inte
göras efter det att lottning har använts.
Förordning (2014:37).

Anstånd med studier och studieuppehåll för utbildning på
grundnivå eller avancerad nivå

33 § Om det finns särskilda skäl, får en högskola i enskilda
fall besluta att den som är antagen till utbildning på
grundnivå eller avancerad nivå vid högskolan

1. får anstånd med att påbörja studierna, eller

2. får fortsätta sina studier efter studieuppehåll.

Det som anges i första stycket gäller också en studerande som
avses i 6 kap. 11 c §, om den del av utbildningen som
högskolan ska anordna ges på grundnivå eller avancerad nivå.

Universitets- och högskolerådet får meddela närmare
föreskrifter om anstånd och om studieuppehåll.
Förordning (2012:712).

Tillträde till utbildning på forskarnivå

Allmänna bestämmelser

34 § Till utbildning på forskarnivå får endast så många
doktorander antas som kan erbjudas handledning och godtagbara
studievillkor i övrigt och som har studiefinansiering enligt
36 §. Förordning (2006:1053).

35 § För att bli antagen till utbildning på forskarnivå krävs
det att den sökande

1. har grundläggande behörighet och den särskilda behörighet
som högskolan kan ha föreskrivit, och

2. bedöms ha sådan förmåga i övrigt som behövs för att
tillgodogöra sig utbildningen. Förordning (2010:1064).

36 § Till utbildning på forskarnivå får högskolan anta sökande 
som anställs som doktorand. Högskolan får även anta en sökande 
som har någon annan form av studiefinansiering, om högskolan 
bedömer att 

1. finansieringen kan säkras under hela utbildningen, och

2. den sökande kan ägna så stor del av sin tid åt utbildningen 
att den kan slutföras inom fyra år när det gäller 
licentiatexamen eller konstnärlig licentiatexamen och åtta år 
när det gäller doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen.

För sökande vars studiefinansiering består av stipendium anses 
finansieringen enligt första stycket 1 säkrad om nivån på 
stipendiet är likvärdig med den lönenivå för doktorander som 
följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket efter 
avdrag för preliminär skatt enligt den skattetabell som mot-
svarar den genomsnittliga skattesatsen för kommuner och 
regioner och som årligen publiceras av Statistiska central-
byrån. Om sökanden ska vistas omväxlande i Sverige och i annat 
land, gäller kravet på nivån på stipendiet endast tiden då 
sökanden avser att vistas i Sverige. Förordning (2019:1014).

Antagningsförfarande

37 § Frågor om antagning avgörs av högskolan. Den som vill
antas till utbildning på forskarnivå skall anmäla det inom den
tid och i den ordning som högskolan bestämmer.

När en högskola avser att anta en eller flera doktorander skall
högskolan genom annonsering eller ett därmed likvärdigt
förfarande informera om detta. Någon information behöver dock
inte lämnas

1. vid antagning av en doktorand som skall genomgå utbildningen
inom ramen för en anställning hos en annan arbetsgivare än
högskolan,

2. vid antagning av en doktorand som tidigare har påbörjat sin
utbildning på forskarnivå vid ett annat lärosäte, eller

3. om det finns liknande särskilda skäl.
Förordning (2006:1053).

38 § En högskola som har fått tillstånd att utfärda examina
på forskarnivå inom ett område får utan ny antagning besluta
att en doktorand som har antagits vid något annat universitet
eller någon annan högskola får övergå till högskolan och
fortsätta sin utbildning och examineras där. Det gäller dock
bara om doktoranden har haft huvuddelen av sina
forskarstudier förlagda till den högskolan inom det område
som tillståndet att utfärda examina avser.

Det som sägs i första stycket ska också gälla om en högskola
genom att ha getts benämningen universitet har fått rätt
enligt 1 kap. 11 § högskolelagen (1992:1434) att utfärda
examina på forskarnivå. Förordning (2010:1064).

Grundläggande behörighet

39 § Grundläggande behörighet till utbildning på forskarnivå
har den som har

1. avlagt en examen på avancerad nivå,

2. fullgjort kursfordringar om minst 240 högskolepoäng, varav
minst 60 högskolepoäng på avancerad nivå, eller

3. på något annat sätt inom eller utom landet förvärvat i
huvudsak motsvarande kunskaper.

Högskolan får för en enskild sökande medge undantag från
kravet på grundläggande behörighet, om det finns särskilda
skäl. Förordning (2010:1064).

Särskild behörighet

40 § De krav på särskild behörighet som ställs skall vara helt
nödvändiga för att studenten skall kunna tillgodogöra sig
utbildningen. Kraven får avse

1. kunskaper från högskoleutbildning eller motsvarande
utbildning,

2. särskild yrkeserfarenhet, och

3. nödvändiga språkkunskaper eller andra villkor som betingas
av utbildningen. Förordning (2006:1053).

Urval

41 § Urval bland sökande som uppfyller kraven enligt 35 och
36 §§ ska göras med hänsyn till deras förmåga att
tillgodogöra sig utbildningen.

Högskolan bestämmer vilka bedömningsgrunder som ska tillämpas
vid prövningen av förmågan att tillgodogöra sig utbildningen.

Enbart det förhållandet att en sökande bedöms kunna få
tidigare utbildning eller yrkesverksamhet tillgodoräknad för
utbildningen får dock inte vid urval ge den sökande företräde
framför andra sökande. Förordning (2010:1064).

Särskilt organ

42 § Har upphävts genom förordning (2010:1064).

8 kap. Har upphävts genom förordning (2006:1053).

9 kap. Har upphävts genom förordning (2006:1053).

10 kap. Disciplinära åtgärder

Allmänna bestämmelser

1 § Disciplinära åtgärder får vidtas mot studenter som

1. med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker
vilseleda vid prov eller när en studieprestation annars ska
bedömas,

2. stör eller hindrar undervisning, prov eller annan verksamhet
inom ramen för utbildningen vid högskolan,

3. stör verksamheten vid högskolans bibliotek eller annan
särskild inrättning inom högskolan, eller

4. utsätter en annan student eller en arbetstagare vid
högskolan för sådana trakasserier eller sexuella trakasserier
som avses i 1 kap. 4 § diskrimineringslagen (2008:567).

Disciplinära åtgärder får inte vidtas senare än två år efter
det att förseelsen har begåtts. Förordning (2008:944).

Disciplinära åtgärder

2 § De disciplinära åtgärderna är varning och avstängning.

Ett beslut om avstängning innebär att studenten inte får delta
i undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för
utbildningen vid högskolan. Beslutet skall avse en eller flera
perioder, dock sammanlagt högst sex månader.

Ett beslut om avstängning får också begränsas till att avse
tillträde till vissa lokaler inom högskolan.

Disciplinnämnden

3 § Ärenden om disciplinära åtgärder skall, om inte annat
följer av 9 §, handläggas av en disciplinnämnd. En sådan nämnd
skall finnas vid varje högskola.

4 § Disciplinnämnden skall bestå av rektor som ordförande, en
lagfaren ledamot som skall vara eller ha varit ordinarie domare
och en företrädare för lärarna vid högskolan. Studenterna vid
högskolan har rätt att vara representerade i nämnden med två
ledamöter. Förordning (1998:1003).

5 § Den lagfarna ledamoten och den ledamot som företräder
lärarna skall utses för tre år av högskolan. Förordning
(1998:1003).

6 § De ledamöter i nämnden som representerar studenterna utses
för ett år.

7 § När ordföranden har förhinder inträder rektors
ställföreträdare eller en annan särskilt utsedd
ställföreträdare som ordförande i disciplinnämnden.

För var och en av de övriga ledamöterna skall det finnas en
ersättare. Ersättaren för den lagfarna ledamoten skall vara
eller ha varit ordinarie domare. Ersättarna skall utses i samma
ordning och för samma tid som ledamöterna. Förordning
(1998:1003).

8 § Disciplinnämnden är beslutför när minst tre ledamöter är
närvarande, bland dem ordföranden och den lagfarna ledamoten.

Om det vid ett ärendes avgörande finns skiljaktiga meningar,
skall föreskrifterna i 29 kap. rättegångsbalken om omröstning i
domstol med endast lagfarna ledamöter tillämpas. Förordning
(1998:1003).

Ärendenas handläggning

9 § Grundad misstanke om sådan förseelse som anges i 1 § skall
skyndsamt anmälas till rektor.

Rektor skall låta utreda ärendet och ge studenten tillfälle att
yttra sig över anmälningen. Rektor skall därefter, i
förekommande fall efter samråd med den lagfarna ledamoten,
avgöra om omständigheterna är sådana att ärendet skall

1. lämnas utan vidare åtgärd,

2. föranleda varning av rektor, eller

3. hänskjutas till disciplinnämnden för prövning. Förordning
(1998:1003).

10 § Ett beslut av rektor om varning får av studenten
underställas disciplinnämnden för prövning. Studenten skall
underrättas om denna rättighet.

Övriga bestämmelser

11 § Disciplinnämnden skall se till att ett ärende som
hänskjuts dit utreds noggrant. Nämnden skall ge den student som
berörs av ärendet tillfälle att inför nämnden uttala sig i
saken. Studenten har även rätt att närvara när andra uttalar
sig inför nämnden, om inte särskilda skäl talar mot det.
Förordning (2004:289).

12 § Ett beslut om avstängning skall genast tillämpas, om annat
inte föreskrivs i beslutet.

13 § När ett beslut om avstängning har fattats, skall
underrättelser om detta genast tillställas Centrala
studiestödsnämnden och de organ inom högskolan som berörs.

Interimistisk avstängning

14 § Om ett ärende hänskjuts till disciplinnämnden, får rektor
efter samråd med den lagfarna ledamoten med omedelbar verkan
interimistiskt avstänga studenten från verksamheten vid
högskolan.

Ett beslut om interimistisk avstängning skall gälla till dess
ärendet har prövats av disciplinnämnden, dock längst under en
månad. Förordning (1998:1003).

11 kap. Öppen nätbaserad utbildning

1 § Med öppen nätbaserad utbildning avses utbildning som 
ges via internet och som är öppen för alla, utan 
förkunskapskrav. 

Öppen nätbaserad utbildning får anordnas om den knyter an 
till och främjar den högskoleutbildning på grundnivå, 
avancerad nivå eller forskarnivå som högskolan har 
examenstillstånd för eller den forskning som bedrivs vid 
högskolan. Förordning (2018:1329).

2 § Övriga bestämmelser om utbildning, studenter och 
doktorander i denna förordning gäller inte för öppen 
nätbaserad utbildning. 

Hänvisningar till högskoleförordningen i andra förordningar 
omfattar bestämmelser i detta kapitel enbart om det anges 
särskilt. Förordning (2018:1329).

3 § Högskolan får anordna prov för deltagarna och sätta 
betyg på en genomgången öppen nätbaserad utbildning eller del 
av en sådan utbildning. 

Högskolan får meddela förskrifter om prov och betyg. 
Förordning (2018:1329).

4 § Högskolan får utfärda utbildningsintyg till deltagare 
som genomgått utbildningen. 

Högskolan får meddela föreskrifter om utbildningsintyg.
Förordning (2018:1329). 

5 § Högskolan får meddela ytterligare föreskrifter om 
öppen nätbaserad utbildning. Förordning (2018:1329).

12 kap. Överklagande

1 § Har upphävts genom förordning (1999:1037).

2 § Till Överklagandenämnden för högskolan får följande beslut 
av en högskola överklagas: 

1. beslut om anställning vid en högskola, med undantag av 
beslut om anställning som doktorand eller som lektor vid en 
befordran enligt 4 kap. 12 c §,

2. beslut enligt 4 kap. 13 § att avslå en ansökan om 
befordran,

3. beslut om att en sökande inte uppfyller kraven på 
behörighet för att bli antagen till utbildning på grundnivå 
eller avancerad nivå och beslut att inte göra undantag från 
behörighetsvillkoren i fall som avses i 7 kap. 3 § andra 
meningen eller 28 § andra stycket,

4. beslut om tillgodoräknande enligt 6 kap. 8 §,

5. avslag på en students begäran om befrielse från ett 
obligatoriskt utbildningsmoment,

6. beslut att dra in resurser för en doktorands utbildning 
enligt 6 kap. 30 § och beslut att en doktorand inte ska få 
tillbaka resurserna enligt 6 kap. 31 §,

7. avslag på en students begäran att få examensbevis eller 
kursbevis, och

8. beslut att inte bevilja den som är antagen till utbildning 
på grundnivå eller avancerad nivå anstånd med att påbörja 
studierna eller att få fortsätta sina studier efter 
studieuppehåll. Förordning (2024:1305).

3 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns 
bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. 
Andra beslut av en disciplinnämnd än beslut om avstängning 
och varning får dock inte överklagas. Förordning (2018:957).

4 § Beslut av en högskola i annat fall än som nämns i 
detta kapitel får överklagas endast om det är tillåtet enligt 
en annan författning än förvaltningslagen (2017:900).
Förordning (2018:957).

5 § Beslut av Universitets- och högskolerådet enligt 7 kap. 
21 a § får överklagas till Överklagandenämnden för högskolan.

Andra beslut av Universitets- och högskolerådet enligt denna 
förordning får inte överklagas. Förordning (2022:1219).

6 § Beslut av Överklagandenämnden för högskolan får inte
överklagas. Förordning (2022:1219).


Övergångsbestämmelser

1993:100

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993, om inte
annat föreskrivs i andra eller tredje stycket.

Följande bestämmelser träder i kraft den 1 mars 1993, nämligen

a. bestämmelserna om tillträde till utbildning i 8 och 10 kap.:

såvitt gäller utbildningar som påbörjas efter den 30 juni 1993,

b. bestämmelserna i 2 kap. 10 §, 3 kap., 6 kap. samt 9 kap. 16
och 17 §§ om utseende av vissa befattningshavare och organ inom
en högskola:

såvitt gäller befattningshavare och organ som träder i
verksamhet efter den 30 juni 1993.

Har de nya bestämmelserna om tillträde till utbildning
tillämpats gäller i fråga om rätt att överklaga beslut som har
fattats i tillträdesärendet bestämmelserna i 13 kap. Förordning
(1993:159).

3. Om det i en lag eller i en författning som har beslutats av
regeringen hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en
föreskrift i denna förordning tillämpas i stället den nya
föreskriften.

5. Ett ärende vid en högskola som ej har avgjorts vid utgången
av juni 1993 skall handläggas enligt föreskrifterna i denna
förordning, om ej annat är särskilt föreskrivet. Vid behov
skall styrelsen för en högskola meddela närmare föreskrifter om
handläggning av ett sådant ärende.

6. Den som den 30 juni 1993 innehar tjänst som högskolelektor
eller tjänst som högskoleadjunkt skall anses inneha tjänst som
lektor eller tjänst som adjunkt.

7. Den som den 30 juni 1993 innehar tjänst som lärare i
odontologiskt ämne med klinisk anknytning skall förordnas på
tjänst som lektor utan att tjänsten kungörs ledig.

8. Tjänst som assistenttandläkare skall dras in i samband med
nuvarande tjänsteinnehavares avgång. Den som den 30 juni 1993
innehar ett tidsbegränsat förordnande på sådan tjänst får
inneha denna tjänst intill utgången av den löpande
förordnandetiden.

9. Om en tjänst kungjorts ledig till ansökan före den 1 juli
1993, skall äldre bestämmelser om tillsättning av och
behörighet till tjänsten tillämpas i tillsättningsärendet.
Därvid behöver dock tjänsteförslagsnämnden inte ha den
sammansättning som föreskrivs i de äldre bestämmelserna.
Förordning (1993:952).

10. Har ett ärende om tillsättning av tjänst väckts i
tjänsteförslagsnämnd före utgången av juni 1993, men ännu inte
avgjorts, får nämnden avgöra ärendet i den sammansättning den
hade vid utgången av juni månad 1993.

11. De som har påbörjat utbildning på linjer före den 1 juli
1993 skall ges möjlighet att slutföra den enligt äldre
bestämmelser. Möjligheten kvarstår dock längst till och med den
30 september 2000. Förordning (1999:1037).

12. De som har påbörjat utbildning före den 1 juli 1993 har,
även i de fall det inte är fråga om utbildning på linjer, rätt
att få examen enligt äldre bestämmelser till och med den 30
september 2000. Förordning (1999:1037).

13. Den som har antagits till en utbildning före den 1 juli
1993 och fått anstånd till tid därefter skall anses vara
antagen till motsvarande utbildning enligt de nya
bestämmelserna.

14. Sökande som uppfyller kraven på allmän behörighet enligt
bestämmelserna i deras äldre lydelse skall fortsatt intill
utgången av år 1999 anses ha allmän behörighet.

15. Högskoleprov som enligt äldre bestämmelser ännu är gällande
den 1 juli 1993, får längre giltighet enligt den nya
bestämmelsen i 8 kap. 9 § tredje stycket.

16. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om
överklagande av beslut eller förslag som har meddelats eller
lämnats före ikraftträdandet.

1994:1101

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994.

3. Den som har fullgjort en tvåårig utbildning till
glasögonoptiker och under tiden den 1 januari 1994-den 1 juli
1995 har gått igenom en legitimationskurs enligt äldre
bestämmelser uppnår optikerexamen. Detsamma gäller den som har
gått igenom nämnda optikerutbildning enligt äldre bestämmelser
och som efter den 1 januari 1995 har gått igenom kompletterande
utbildning vid Karolinska institutet. Förordning (1995:337).

4. Den som har påbörjat en utbildning till tandläkare före den
1 juli 1994 har rätt att få examen enligt äldre bestämmelser
till utgången av år 1998.

1995:253

Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som
har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre
bestämmelser.

1995:944

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1995.

2. Om ett ärende om tillsättning av tjänst har väckts i
tjänsteförslagsnämnd före ikraftträdandet, men ännu inte
avgjorts, får nämnden avgöra ärendet i den sammansättning den
hade vid ikraftträdandet.

1996:913

1. Denna förordning träder i kraft den 1 november 1996.

3. Den som har påbörjat en utbildning till gymnasielärare före
den 1 november 1996 har rätt att få examen enligt äldre
bestämmelser till utgången av juni 2002. Den som tar examen
efter den 1 januari 1998 skall dock ha förmåga att använda
datorer och andra informationstekniska hjälpmedel för egen
inlärning och kunskap om hur dessa hjälpmedel kan användas i
undervisningen av barn och ungdomar/elever.

1996:984

1. Denna förordning träder i kraft, i fråga om 2 kap. 2 § och
7 kap. 3 § den 1 mars 1997, och i övrigt den 1 december 1996.

3. Sökande som uppfyller kraven på allmän behörighet enligt
föreskrifter som gällde före den 1 juli 1993 skall intill
utgången av år 1999 anses ha grundläggande behörighet.

4. Grundläggande behörighet skall den anses ha som

- har fullföljt ett nationellt eller ett specialutformat
program i gymnasieskolan och som i sitt avgångsbetyg eller
slutbetyg helt eller delvis har betyg enligt de bestämmelser
som gällde före den 1 juli 1994 eller har fullföljt motsvarande
utbildning och har motsvarande betyg från gymnasial
vuxenutbildning,

- uppfyller kraven på allmän behörighet enligt föreskrifter som
gällde före den 1 juli 1993 och har avgångsbetyg från fyra-,
tre- eller tvåårig linje i gymnasieskolan eller från sådan
tvåårig specialkurs i gymnasieskolan som till sitt innehåll i
huvudsak motsvarar minst tvåårig linje i gymnasieskolan eller
har motsvarande betyg från statlig eller kommunal
vuxenutbildning, eller

- före den 1 juli 1998 har fått ett intyg från en folkhögskola
om allmän behörighet för högskolestudier.
Förordning (1999:687).

1998:80

1. Denna förordning träder i kraft, i fråga om 9 kap. 3 § den
1 januari 1999, och i övrigt den 1 april 1998.

2. De äldre bestämmelserna i 5 kap. 2 och 6 §§ skall tillämpas
på den som har fått en doktorandtjänst före den 1 april 1998.
De äldre bestämmelserna i 5 kap. 6 § skall tillämpas också vid
förordnande på en doktorandtjänst som upphör före utgången av
år 2003 med en doktorand som har antagits till
forskarutbildning före den 1 april 1998 men inte fått en
doktorandtjänst före den dagen. Förordning (2001:23).

3. Den äldre bestämmelsen i 5 kap. 9 § skall tillämpas till och
med den 30 juni 1999 på den som fått en arvodestjänst som
assistent före den 1 april 1998.

4. Den nya bestämmelsen i 5 kap. 4 § skall tillämpas på den som
har fått utbildningsbidrag för första gången för tid efter den
31 december 1997. Detta gäller dock inte den som har antagits
till forskautbildning före den 1 april 1998 men som först
därefter får utbildningsbidrag för första gången och som den 1
april 1998 har en studietid som överstiger tre år eller vid
heltidsstudier 2 år och 5 månader. Förordning (1998:160).

5. Vad som i 5 kap. 10 § sägs om medicinskt vetenskapsområde
skall fram till den 1 januari 1999 i stället avse medicinsk
eller odontologisk fakultet.

1998:1003

1. Denna förordning träder i kraft, i fråga om 1 kap. 7 a, 9
och 13 §§ samt bilaga 1 den 1 september 1998, och i övrigt den
1 januari 1999.

2. Den äldre bestämmelsen i 1 kap. 3 § skall tillämpas, om ett
ärende har väckts hos Justitiekanslern före den 1 januari 1999.

3. Den nya bestämmelsen i 4 kap. 11 § om befordran till
professor skall gälla även den lektor som vid ikraftträdandet
har ställning som biträdande professor.

4. En lektor som vid ikraftträdandet har ställning som
biträdande professor får fortsatt ha denna ställning efter
ikraftträdandet så länge anställningen som lektor består.

5. De nya bestämmelserna i 4 kap. 17 och 18 §§ skall tillämpas
på ett anställningsförfarande som påbörjas den 1 januari 1999
eller senare.

6. Om ett anställningsförfarande som rör en professor eller en
lektor har påbörjats men inte avslutats före den 1 januari
1999, skall yttranden enligt den nya bestämmelsen i 4 kap. 21 §
lämnas till fakultetsnämnden eller motsvarande organ, om
yttrandet inte har lämnats till tjänsteförslagsnämnden före den
1 januari 1999.

Om ett yttrande har lämnats till tjänsteförslagsnämnden före
den 1 januari 1999 och inte behandlats färdigt av nämnden,
skall nämnden med tillämpning av de äldre bestämmelserna i 4
och 6 kap. avge förslag till rektor.

Sedan förslag har lämnats till rektor enligt andra stycket, får
rektor besluta i anställningsärendet utan ytterligare beredning
enligt de nya bestämmelserna i 4 kap. 20 §. Detsamma gäller när
en tjänsteförslagsnämnd har lämnat förslag i ett
anställningsärende till rektor före den 1 januari 1999 och
rektor inte har beslutat i anställningsärendet före den 1
januari 1999.

7. Om ett förfarande som rör anställning som adjungerad
professor har påbörjats men inte avslutats före den 1 januari
1999, skall äldre bestämmelser i 4 kap. 18 § andra stycket
tredje meningen tillämpas i stället för de nya bestämmelserna i
4 kap. 26 och 27 §§.

8. Om ett förfarande som rör anställning som forskarassistent
har påbörjats men inte avslutats före den 1 januari 1999, skall
äldre bestämmelser i 4 kap. 18 § tredje stycket tillämpas.

9. De nya bestämmelserna i 4 kap. 12 och 23 §§ skall gälla
beträffande anställningsförfarande som påbörjas den 1 januari
1999 eller senare.

10. Om en person har förordnats på en tjänst med stöd av de
äldre bestämmelserna i 4 kap. 21 § 1-7, 9 eller 10, skall äldre
bestämmelser tillämpas också vid förnyelse eller förlängning av
förordnandet som sker den 1 januari 1999 eller senare.
Förordning (2002:761).

11. I fråga om den som innehaft en tjänst som forskarassistent
före den 1 januari 1999 skall den äldre bestämmelsen i 4 kap.
13 § andra stycket tilllämpas i stället för den nya
bestämmelsen i 4 kap. 10 § andra stycket.

12. Den nya bestämmelsen i 10 kap. 1 § första stycket 4 skall
tillämpas på förseelse som inträffar den 1 januari 1999 eller
senare.

13. De nya bestämmelserna i 10 kap. 4 och 7 §§ skall tillämpas
fr.o.m. första gången den 1 januari 1999 eller senare då den
lagfarna ledamoten och ersättaren skall utses.

14. Har ett beslut som avses i 12 kap. 2 § första stycket 4
meddelats före den 1 november 1998, gäller äldre bestämmelser i
fråga om rätten att överklaga. Förordning (1998:1272).

1998:1271

1. Denna förordning träder i kraft den 1 november 1998.

2. Har ett beslut som avses i 13 kap. 2 § första stycket 2
meddelats före ikraftträdandet, gäller äldre bestämmelser i
fråga om rätten att överklaga.

1999:30

1. Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1999.

2. Den som har påbörjat en utbildning till maskintekniker,
sjöingenjör, sjökapten eller styrman före den 1 augusti 1998
har rätt att få examen enligt äldre bestämmelser t.o.m. den 31
januari 2002.

1999:1037

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000.

2. Om ett förfarande som gäller anställning som
forskarassistent har påbörjats men inte avslutats före den 1
januari 2000, skall äldre bestämmelser i 4 kap. 10 § första
stycket tillämpas.

3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om
överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

2000:651

1. Denna förordning träder i kraft, i fråga om bilaga 2 den 1
augusti 2000, och i övrigt den 1 september 2000.

2. Den som har påbörjat en utbildning till receptarie vid
Uppsala universitet före den 1 februari 2001 har rätt att få
examen enligt äldre bestämmelser t.o.m. den 1 februari 2005.

2001:23

1. Denna förordning träder i kraft, i fråga om punkterna 6, 30
och 38 i bilaga 2 samt punkt 2 i övergångsbestämmelserna till
förordningen (1998:80) om ändring i högskoleförordningen den 1
mars 2001, och i övrigt den 1 juli 2001.

2. Den som har påbörjat en utbildning till barn- och
ungdomspedagog, bildlärare, grundskollärare, hushållslärare,
idrottslärare, musiklärare eller slöjdlärare före den 1 juli
2001 har rätt att få examen enligt äldre bestämmelser till
utgången av juni 2008.

3. Den som har påbörjat en utbildning till gymnasielärare före
den 1 juli 2001 men efter den 31 oktober 1996 har rätt att få
examen enligt äldre bestämmelser till utgången av juni 2008.

4. Den som före den 1 juli 2001 har påbörjat en utbildning
huvudsakligen enligt den utbildningsplan för
grundskollärarutbildning som gällde den 30 juni 1993
(UHÄ 1988-05-31) men saknar praktisk-pedagogisk utbildning har
rätt att få sådan utbildning enligt äldre bestämmelser till
utgången av år 2003.

5. Den som har påbörjat en utbildning till specialpedagog före
den 1 juli 2001 har rätt att få examen enligt äldre
bestämmelser till utgången av juni 2003.

2001:211

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2001.
Förordning (2009:618).

2001:212

Denna förordning gäller till och med den 30 juni 2006.

I fråga om den som är anställd som biträdande lektor den 30
juni 2006 skall dock förordningen gälla även därefter.

2001:972

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2002. De nya
bestämmelserna i 6 kap. 15 § andra och tredje styckena skall
tillämpas på examensbevis som utfärdas den 1 januari 2003 eller
senare.

2002:81

1. Denna förordning träder i kraft den 1 april 2002.

2. De nya bestämmelserna i 10 kap. 1 § första stycket 4 skall
tillämpas på förseelse som inträffar den 1 april 2002 eller
senare.

3. Har ett beslut som avses i 12 kap. 3 § meddelats före den 1
april 2002, gäller äldre bestämmelser i fråga om rätten att
överklaga.

2002:761

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2003 i fråga om 8
kap. 3 b § och i övrigt den 1 januari 2003.

2. De nya bestämmelserna skall tillämpas första gången vid
antagning till grundläggande högskoleutbildning höstterminen
2003 i fråga om 7 kap. 3, 4, 7, 9-11 och 16 c §§ och
höstterminen 2004 i fråga om 7 kap. 13 §. Dessförinnan skall
äldre bestämmelser tillämpas.

2003:343

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2003 i fråga om 1
kap. 9 §, 2 kap. 2 § och 10 kap. 1 § samt i övrigt den 1
november 2003.

2. Bestämmelsen i 7 kap. 18 § tillämpas första gången vid
anmälan till högskoleprovet våren 2004.

2004:383

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2004. Äldre
föreskrifter skall tillämpas på ett anställningsförfarande som
avser en person som har varit anställd som forskare vid ett
forskningsråd.

2005:401

Denna förordning träder i kraft i fråga om bilaga 2 den 1 juli
2005 och i fråga om bilaga 1 den 1 oktober 2005.

2005:1037

Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2006 och
tillämpas första gången vid antagning till grundläggande
högskoleutbildning höstterminen 2006.

2006:1053

1. Denna förordning träder i kraft i fråga om 1 kap. 16 § den 1
september 2006 och i övrigt den 1 januari 2007. Förordningen,
utom 1 kap. 16 §, skall tillämpas vid antagning till utbildning
som börjar efter utgången av juni 2007 och vid anställning av
doktorand därefter samt, om annat inte framgår av 3 och 4, i
fråga om utbildning som bedrivs efter utgången av juni 2007
eller examina som utfärdas därefter.

2. De äldre bestämmelserna skall tillämpas vid antagning till
utbildning som börjar före den 1 juli 2007 och vid anställning
av doktorand dessförinnan samt i fråga om utbildning som
bedrivs före den 1 juli 2007 eller examina som utfärdas
dessförinnan.

3. De äldre bestämmelserna skall tillämpas i fråga om kurser
eller motsvarande del av utbildning på forskarnivå som börjar
före den 1 juli 2007 och fortsätter därefter.

4. De äldre bestämmelserna skall tillämpas i fråga om examina
som utfärdas efter utgången av juni 2007, om den utbildning som
examensbeviset omfattar i sin helhet har slutförts
dessförinnan.

5. Den som före den 1 juli 2007 har påbörjat en utbildning till
en examen enligt de äldre bestämmelserna i bilaga 2
(examensordningen) och den som dessförinnan har antagits till
en sådan utbildning men fått anstånd till tid därefter med att
påbörja utbildningen, har rätt att slutföra sin utbildning för
att få en examen enligt de äldre bestämmelserna, dock längst
till och med utgången av juni 2015.

6. En poäng som före den 1 juli 2007 har angetts för
omfattningen av grundläggande högskoleutbildning eller
forskarutbildning motsvaras av en och en halv högskolepoäng
enligt de nya bestämmelserna.

7. Omfattningen av en examen som enligt 4 och 5 får avläggas
efter utgången av juni 2007 enligt de äldre bestämmelserna i
bilaga 2 (examensordningen), skall anges i poäng enligt de
äldre bestämmelserna. I examensbeviset för en examen som avses
i 5 skall också anges examens motsvarande omfattning i
högskolepoäng enligt de nya bestämmelserna.

8. Uttrycket utbildning på forskarnivå i de nya bestämmelserna
motsvarar vad som i de äldre bestämmelserna benämns
forskarutbildning.

9. Om det för en examen på avancerad nivå som utfärdas enligt
de nya bestämmelserna ställs krav på tidigare utbildning eller
examen på grundnivå, skall även den som har motsvarande
utbildning eller examen från grundläggande högskoleutbildning
kunna uppfylla kraven för examen.

10. Om det för tillträde till utbildning på avancerad nivå
eller forskarnivå ställs krav på tidigare utbildning på
grundnivå eller avancerad nivå med viss omfattning eller på
examen från sådan utbildning, skall även den som har en
motsvarande utbildning eller examen från grundläggande
högskoleutbildning vara behörig.

11. Den som före den 1 juli 2007 uppfyller kraven på
grundläggande behörighet för tillträde till forskarutbildning,
skall även därefter anses ha grundläggande behörighet för
tillträde till utbildning på forskarnivå, dock längst till
utgången av juni 2015.

12. Den som har antagits till grundläggande högskoleutbildning
och fått anstånd med att påbörja studierna till efter den 1
juli 2007 skall anses vara antagen till motsvarande utbildning
enligt de nya bestämmelserna. Detta gäller dock inte om den som
har antagits har valt att utnyttja sin rätt enligt 5.

13. Av punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen
(2006:173) om ändring i högskolelagen (1992:1434) följer att
beslut om tillstånd att utfärda examina som regeringen eller
Högskoleverket har fattat med stöd av äldre bestämmelser gäller
fortfarande.

14. Vid tillämpning av 4 kap. 30 § 6 i de nya bestämmelserna
jämställs undervisning inom grundläggande högskoleutbildning
med undervisning inom utbildning på grundnivå eller avancerad
nivå.

15. Även den som är antagen till grundläggande
högskoleutbildning enligt de äldre bestämmelserna får anställas
som amanuens enligt den nya bestämmelsen i 5 kap. 10 § andra
stycket.

16. Bestämmelsen i 6 kap. 10 § första stycket om att det i
examensbeviset skall anges på vilken nivå en examen avläggs
skall inte tillämpas i fråga om examina som utfärdas enligt
äldre bestämmelser.

17. De äldre bestämmelserna i 12 kap. 2 § gäller fortfarande i
fråga om överklagande av beslut som har meddelats med
tillämpning av äldre bestämmelser.

18. De nya bestämmelserna i 6 kap. 31 och 32 §§ om att det
skall utses minst två handledare för varje doktorand och att
minst en av dem skall ha genomgått utbildning av handledare
eller bedömts ha motsvarande kompetens, skall tillämpas i fråga
om doktorander som påbörjar sin utbildning efter utgången av
juni 2007.

2006:1054

1. Denna förordning träder i kraft den 15 augusti 2007 i fråga
om 7 kap. 9 a, 10 a och 18 a §§ och i övrigt den 1 januari
2010. Förordning (2007:666).

2. De nya bestämmelserna ska tillämpas första gången vid
antagning till utbildning som börjar efter utgången av maj
2010. Förordning (2009:1238).

3. Den som före den 1 januari 2010 uppfyller kraven på
grundläggande behörighet för tillträde till grundläggande
högskoleutbildning eller utbildning som påbörjas på grundnivå,
ska även därefter anses ha grundläggande behörighet till
utbildning som påbörjas på grundnivå. För den som före den 1
juli 2008 anses ha sådan grundläggande behörighet som avses i 7
kap. 7 § i dess lydelse före den 1 januari 2008 gäller detta
dock längst till och med den 31 december 2011.
Förordning (2008:229).

4. För sökande som före den 1 januari 2010 uppfyller kraven
på grundläggande behörighet för tillträde till
grundläggande högskoleutbildning eller utbildning som
påbörjas på grundnivå ska motsvarande äldre bestämmelser
tillämpas i stället för de nya punkterna 4–7 och 9 i
bilaga 3. Betyg i kurser enligt de ämnesplaner som gäller i
gymnasieskolan från och med den 1 juli 2011 och i kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå från och med den 1 juli
2012 ska dock inte räknas med i det sammanlagda
betygsvärdet eller betygspoängen i de fall betygen inte

– ingår i slutbetyget eller en motsvarighet till
slutbetyget från äldre utbildning i gymnasieskolan eller
äldre statlig eller kommunal vuxenutbildning, eller

– utgör särskild behörighet till den sökta utbildningen.
Förordning (2012:529).

5. De nya bestämmelserna i punkterna 3 och 8 i bilaga 3 ska
tillämpas på betyg som åberopas av den som har påbörjat
gymnasial utbildning enligt de kursplaner som infördes i
gymnasieskolan hösten 2000 eller senare och i gymnasial
vuxenutbildning den 1 juli 2001 eller senare.

Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om
hur äldre betyg får tillgodoräknas som meritpoäng eller
meritvärderas på annat sätt. Förordning (2014:1012).

2007:129

1. Denna förordning träder i kraft den 1 maj 2007. Förordningen
skall, om inte något annat framgår av 3 eller 4, tillämpas i
fråga om lärarexamina som utfärdas efter utgången av juni 2007.

2. De äldre bestämmelserna skall tillämpas i fråga om
lärarexamina som utfärdas före den 1 juli 2007.

3. De äldre bestämmelserna skall också tillämpas i fråga om
lärarexamina som utfärdas efter utgången av juni 2007, om den
utbildning som examensbeviset omfattar i sin helhet har
slutförts dessförinnan.

4. Den som före den 1 juli 2007 har påbörjat en utbildning 
till en lärarexamen enligt de äldre bestämmelserna och den 
som dessförinnan har antagits till en sådan utbildning men 
fått anstånd till tid därefter med att påbörja utbildningen, 
har rätt att slutföra sin utbildning för att få en 
lärarexamen enligt de äldre bestämmelserna, dock längst till 
och med utgången av juni 2023. Förordning (2016:958).

5. Omfattningen av en lärarexamen som enligt 3 och 4 får
avläggas efter utgången av juni 2007 enligt de äldre
bestämmelserna, skall anges i poäng enligt de äldre
bestämmelserna. I examensbeviset för en lärarexamen som avses i
4 skall också anges examens motsvarande omfattning i
högskolepoäng enligt vad som anges i punkten 6 i
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen
(2006:1053) om ändring i högskoleförordningen (1993:100).

2007:644

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2008 och skall
tillämpas första gången vid antagning till utbildning som
börjar efter den 30 juni 2008.

2. De äldre bestämmelserna skall tillämpas vid antagning till
utbildning som börjar före den 1 juli 2008.

3. Den som före den 1 juli 2008 uppfyller kraven på
grundläggande behörighet för tillträde till utbildning som
påbörjas på grundnivå, skall även därefter anses ha
grundläggande behörighet för tillträde till utbildning som
påbörjas på grundnivå, dock längst till och med den 31 december
2011.

2009:933

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2010.

2. En högskola, som inte är universitet, som vid utgången av
2009 får utfärda examina på forskarnivå inom ett
vetenskapsområde, får även därefter utfärda sådana examina
inom ett område som motsvarar vetenskapsområdet, dock längst
till och med utgången av 2010.

3. En högskola som enligt 2 får utfärda examina på
forskarnivå, ska senast vid utgången av 2010 till
Högskoleverket anmäla de områden inom vilka högskolan
bedriver utbildning på forskarnivå som uppfyller kraven i
1 kap. 13 § högskolelagen (1992:1434) samt 6 kap. 5 c § i de
nya bestämmelserna. Efter en sådan anmälan får Högskoleverket
lämna tillstånd till högskolan att utfärda examina på
forskarnivå inom dessa områden.

4. Tillstånd att utfärda masterexamen inom ett
vetenskapsområde som har meddelats enligt äldre bestämmelser
gäller fortfarande.

2009:1068

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2010.
Bestämmelserna i 6 kap. 8 och 10–11 f §§ samt 7 kap. 33 §
tillämpas i fråga om utbildning som börjar efter utgången av
juni 2010.

2009:1222

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2010.

2. Den som före den 1 januari 2010 har påbörjat en utbildning
vid Växjö universitet eller Högskolan i Kalmar och den som
dessförinnan har antagits till en sådan utbildning men fått
anstånd till tid därefter med att påbörja utbildningen, ska
anses vara student vid Linnéuniversitetet utan ny antagning
och har rätt att slutföra utbildningen där.

2010:541

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2011.
Förordning (2010:542).

2. Den som före den 1 juli 2011 har påbörjat en utbildning 
till lärarexamen eller speciallärarexamen enligt de äldre 
bestämmelserna och den som dessförinnan har antagits till en 
sådan utbildning men fått anstånd till tid därefter med att 
påbörja utbildningen, har rätt att slutföra sin utbildning 
för att få en lärarexamen eller speciallärarexamen enligt de 
äldre bestämmelserna, dock längst till och med utgången av 
juni 2018 när det gäller speciallärarexamen eller till och 
med utgången av juni 2023 när det gäller lärarexamen.
Förordning (2016:958).

2010:544

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2011 i fråga om  6
kap. 5 § och bilaga 4 och i övrigt den 1 juli 2010.

2010:700

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2010 och
tillämpas första gången vid antagning till utbildning som
börjar efter den 31 december 2010.

2. Äldre bestämmelser gäller vid antagning till utbildning som
börjar före den 1 januari 2011.

2010:1064

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011.

2. De äldre bestämmelserna i 4 kap. 30 § 1–5, 8 och 9, med
undantag för bestämmelserna om förnyelse av en tidsbegränsad
anställning, ska tillämpas i fråga om den som före den 1
januari 2011 har anställts för en begränsad tid enligt
bestämmelserna. Sådan tillämpning ska ske så länge
anställningen pågår. Vid handläggning av ärenden om övergång
av en tidsbegränsad anställning i en anställning tills vidare
enligt de äldre bestämmelserna i 4 kap. 30 § 5 ska även de
äldre bestämmelserna i 4 kap. 7, 8, 9 och 28 §§ tillämpas.

3. De äldre bestämmelserna i 4 kap. 8 a § och 4 kap. 30 § 6
om tidsbegränsad anställning som biträdande lektor får
tillämpas till utgången av september 2011.

4. I fråga om den som före den 1 oktober 2011 har anställts
som biträdande lektor ska de äldre bestämmelserna i 4 kap. 30 §
6 tillämpas så länge anställningen pågår. Sådan anställning
får förnyas enligt äldre bestämmelser.

5. De äldre bestämmelserna i 4 kap. 10 § och 4 kap. 30 § 7 om
tidsbegränsad anställning som forskarassistent får tillämpas
till utgången av september 2011.

6. I fråga om den som före den 1 oktober 2011 har anställts
som forskarassistent ska de äldre bestämmelserna i 4 kap. 30 §
 7 tillämpas så länge anställningen pågår. Sådan anställning
får förnyas enligt äldre bestämmelser.

7. De äldre bestämmelserna i 4 kap. 5–8 a, 11–13 a, 20–23 och
24 a–28 §§ ska tillämpas i fråga om ärenden om befordran som
har inkommit till högskolan men som inte har avslutats före
den 1 januari 2011. Vid tillämpning av de äldre
bestämmelserna ska de uppgifter som en fakultetsnämnd eller
ett motsvarande organ ansvarar för i stället handhas av de
personer eller den grupp av personer som högskolan beslutar.

8. Om ett förfarande om anställning av lärare, i andra fall
än som avses i 7, har påbörjats men inte avslutats före den 1
januari 2011, ska de äldre bestämmelserna i 4 kap. 2, 5–10,
15, 20–22, 24, 24 a och 26–30 §§ tillämpas i
anställningsärendet. Vid tillämpning av de äldre
bestämmelserna ska de uppgifter som en fakultetsnämnd eller
ett motsvarande organ ansvarar för i stället handhas av de
personer eller den grupp av personer som högskolan beslutar.

9. I fråga om den som enligt 8 har anställts efter den 1
januari 2011 med stöd av de äldre bestämmelserna i 4 kap. 30 §
1–5, 8 och 9 ska dessa äldre bestämmelser tillämpas så
länge anställningen pågår. De äldre bestämmelserna i
4 kap. 30 § 1, 2, 5, 8 och 9 om förnyelse av en tidsbegränsad
anställning och övergång av en tidsbegränsad anställning i en
anställning tills vidare ska dock inte tillämpas.

10. Vid beräkning av anställningstid som lärare inom
konstnärlig verksamhet enligt 4 kap. 10 § i de nya
bestämmelserna ska även anställningstid som lärare inom
konstnärlig verksamhet enligt de äldre bestämmelserna i
4 kap. 30 § 1 beaktas.

11. Vid beräkning av anställningstid som adjungerad professor
enligt 4 kap. 11 § i de nya bestämmelserna ska även
anställningstid som adjungerad professor enligt de äldre
bestämmelserna i 4 kap. 30 § 2 beaktas.

12. Vid beräkning av anställningstid som gästprofessor enligt
4 kap. 12 § i de nya bestämmelserna ska även anställningstid
som gästprofessor enligt de äldre bestämmelserna i 4 kap. 30 §
9 beaktas.

13. De äldre bestämmelserna i 12 kap. 2 § gäller fortfarande
i fråga om beslut som har meddelats med tillämpning av äldre
bestämmelser.

2010:2020

1. Denna förordning träder i kraft den 15 januari 2011 i fråga
om bilaga 3 till högskoleförordningen och punkt 5 i
ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen
(2006:1054) om ändring i högskoleförordningen och i övrigt den
1 januari 2013.

2. De nya bestämmelserna i bilaga 3 till högskoleförordningen
och punkt 5 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till
förordningen (2006:1054) om ändring i högskoleförordningen ska
tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar
efter den 31 maj 2011. I övrigt ska de nya bestämmelserna
tillämpas första gången vid antagning till utbildning som
börjar efter den 31 maj 2013.

3. De äldre bestämmelserna om grundläggande behörighet ska 
fortsätta att gälla för den som senast den 1 juli 2015 har 
fått slutbetyg från ett fullständigt nationellt eller 
specialutformat program i gymnasieskolan eller som senast den 
1 juli 2025 har fått slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning.
Förordning (2021:245).

4. Utöver vad som anges i 3 gäller att den som före den
1 januari 2013 uppfyller kraven på grundläggande behörighet för
tillträde till grundläggande högskoleutbildning eller utbildning
som påbörjas på grundnivå, även därefter ska anses ha
grundläggande behörighet till utbildning som påbörjas på
grundnivå. För den som före den 1 juli 2008 anses ha sådan
grundläggande behörighet som avses i 7 kap. 7 § i dess lydelse
före den 1 januari 2008 gäller detta dock längst till och med
den 31 december 2011.

2011:687

Denna förordning träder i kraft den 23 juni 2011 i fråga om
punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till
förordningen (2007:129) om ändring i högskoleförordningen
(1993:100) och i övrigt den 1 juli 2011.

2011:946

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2012 och ska
tillämpas första gången vid antagning till utbildning som
börjar efter utgången av maj 2012.

2011:1020

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2012.
Förordning (2012:519).

2. De nya bestämmelserna ska tillämpas första gången vid
antagning till utbildning som börjar efter den 31 december
2012. Förordning (2012:519).

3. För den som har fått slutbetyg från ett fullständigt 
nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan 
eller från gymnasial vuxenutbildning gäller de äldre 
bestämmelserna i bilaga 3, dock inte punkt 8 andra stycket om 
att högst en meritpoäng får avse områdeskurser enligt j och k 
och inte heller det som anges i samma punkt tredje stycket j 
och k.

Vid tillämpning av första stycket likställs, i fråga om 
meritpoäng, kurs med lägst betyget godkänt i ämnet svenskt 
teckenspråk för hörande med kurs i ämnet moderna språk. 

Ett betyg i en kurs enligt de ämnesplaner som gäller i 
gymnasieskolan från och med den 1 juli 2011 och i kommunal 
vuxenutbildning på gymnasial nivå från och med den 1 juli 2012 
ska trots första stycket ges ett siffervärde enligt punkt 4 i 
bilaga 3 i dess nya lydelse. Förordning (2019:276).

4. Har upphävts genom förordning (2018:1503).

2012:188

Denna förordning träder i kraft den 1 juni 2012 och
tillämpas första gången vid antagning till utbildning som
börjar efter den 31 december 2012.

2012:584

1. Denna förordning träder i kraft den 15 oktober 2012.

2. De nya bestämmelserna ska tillämpas första gången när
ledamöter i en högskolas styrelse ska utses för tiden från och
med den 1 maj 2013.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande när ledamöter i en
högskolas styrelse ska utses för tiden till och med utgången
av april 2013.

2013:32

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2013 i fråga om
bilaga 1 och i övrigt den 1 mars 2013. För försäkringar som
har tecknats före den 1 mars 2013 gäller äldre bestämmelser
under respektive försäkrings giltighetstid.

2013:525

1. Denna förordning träder i kraft den 23 juli 2013.

2. En försäkring enligt 1 kap. 11 c § ska tecknas så att den
gäller från och med den 1 januari 2014.

3. Bestämmelsen i 5 kap. 4 § i sin nya lydelse tillämpas i
fråga om utbildning på forskarnivå som påbörjas efter den 31
december 2013.

2013:1008

1. Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2014.

2. Bestämmelserna i 7 kap. 18 § och bilaga 3 samt punkt 3 i
övergångsbestämmelserna till förordningen (2011:1020) om
ändring i högskoleförordningen (1993:100) i deras nya lydelse
ska tillämpas första gången vid antagning till utbildning som
börjar efter den 15 augusti 2014.

2013:1118

1. Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2014.

2. De äldre bestämmelserna ska tillämpas i fråga om
förskollärar-, yrkeslärar-, grundlärar- eller
ämneslärarexamen som utfärdas efter den 31 januari 2013, om
den utbildning som examensbeviset omfattar i sin helhet har
slutförts dessförinnan och studenten begär att få en sådan
examen enligt de äldre bestämmelserna. Detta gäller till och
med utgången av juni 2021.

3. Den som före den 1 februari 2014 har påbörjat en
utbildning till förskollärar-, yrkeslärar-, grundlärar- eller
ämneslärarexamen enligt de äldre bestämmelserna och den som
dessförinnan har antagits till en sådan utbildning men fått
anstånd till tid därefter med att påbörja utbildningen, har
rätt att slutföra sin utbildning för att få en examen enligt
de äldre bestämmelserna, dock längst till och med utgången av
juni 2021.

2014:3

1. Denna förordning träder i kraft den 15 februari 2014.

2. Förordningen ska tillämpas på utbildning som påbörjas
efter den 31 december 2013.

3. Den som före den 1 januari 2014 har påbörjat en utbildning
till sjukgymnast enligt de äldre bestämmelserna och den som
dessförinnan har antagits till en sådan utbildning men fått
anstånd till tid därefter med att påbörja utbildningen har
rätt att slutföra sin utbildning för att få en examen enligt
de äldre bestämmelserna, dock längst till och med utgången av
2017.

2014:37

1. Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2014.

2. De nya bestämmelserna ska tillämpas första gången vid
antagning till utbildning som börjar efter den 15 augusti
2014.

2014:371

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2014.

2. De nya bestämmelserna ska tillämpas i fråga om helt eller
delvis verksamhetsförlagda kurser inom sådana utbildningar
till förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- eller
yrkeslärarexamen som börjar efter utgången av december
2014. Förordning (2014:1096).

2016:154

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2016. 

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som bedrivs och folkhögskollärarexamina som utfärdas efter 
utgången av december 2016. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
bedrivs och folkhögskollärarexamina som utfärdas före den 1 
januari 2017.

4. Den som före den 1 januari 2017 har påbörjat en utbildning 
till en folkhögskollärarexamen enligt de äldre bestämmelserna 
och den som dessförinnan har antagits till en sådan 
utbildning men fått anstånd med att påbörja utbildningen, har 
rätt att slutföra sin utbildning för att få en examen enligt 
de äldre bestämmelserna, dock längst till och med utgången av 
december 2020.

2016:745

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2016.

2. Äldre föreskrifter i 2 kap. 7 b § gäller fortfarande i 
fråga om de nomineringsgrupper som har utsetts före 
ikraftträdandet och när personer därefter utses för att fylla 
en vakans i en sådan nomineringsgrupp. Föreskrifterna gäller 
dock längst till dess att två nomineringspersoner enligt de 
nya bestämmelserna har utsetts för högskolan och fått i 
uppdrag att lämna förslag till ledamöter i styrelsen som ska 
utses av regeringen.

2016:846

1. Denna förordning träder i kraft den 2 augusti 2016.

2. De nya bestämmelserna i 21 § tillämpas första gången på 
deltagande i högskoleprov som sker efter ikraftträdandet. 

2017:284

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2017.

2. För doktorander med utbildningsbidrag som lämnas senast 
den 30 juni 2022 gäller 5 kap. 4 § och 8–12 §§ i den äldre 
lydelsen.

2017:844

1. Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2017.

2. De nya bestämmelserna i 4 kap. 4 a och 12 c §§ och 
bestämmelserna i 4 kap. 12 a och 13 §§ och 12 kap. 2 § i den 
nya lydelsen får tillämpas för anställningsförfaranden som 
påbörjas efter ikraftträdandet och ska tillämpas i 
anställningsförfaranden som påbörjas efter den 1 april 
2018.

3. Om de nya bestämmelserna i 4 kap. 4 a och 12 c §§ 
och bestämmelserna i 4 kap. 12 a och 13 §§ och 12 kap. 2 § i 
den nya lydelsen inte tillämpas för ett 
anställningsförfarande som påbörjas före den 1 april 2018, 
ska de äldre bestämmelserna i 4 kap. 12 a § tillämpas för 
anställningen. 

4. De äldre bestämmelserna i 4 kap. 12 a § gäller fortfarande 
för en anställning som lärare för meritering, om läraren har 
anställts före den 1 oktober 2017. 

2017:893

1. Denna förordning träder i kraft den 2 juli 2018.

2. Den som före den 2 juli 2018 har påbörjat en utbildning 
till ämneslärare enligt de äldre bestämmelserna och den som 
dessförinnan har antagits till en sådan utbildning men fått 
anstånd till en tidpunkt efter ikraftträdandet med att 
påbörja utbildningen har rätt att slutföra sin utbildning för 
att få en examen enligt de äldre bestämmelserna, dock längst 
till och med utgången av december 2024.

2017:947

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018 i fråga 
om 1 kap. 11 c § och i övrigt den 1 juli 2018.

2. De nya bestämmelserna i 5 kap. 4 och 4 a §§ tillämpas i 
fråga om utbildning på forskarnivå som avses leda till 
doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen som påbörjas 
efter den 1 juli 2018. 

2017:1111

1. Denna förordning träder i kraft den 3 juli 2018.

2. Bestämmelserna i den äldre lydelsen ska tillämpas i fråga 
om speciallärarexamen och specialpedagogexamen som utfärdas 
före den 3 juli 2018, om den utbildning som examensbeviset 
omfattar har slutförts i sin helhet dessförinnan. Detta 
gäller till och med utgången av juni 2025.

3. Den som före den 3 juli 2018 har påbörjat en utbildning 
för att få en speciallärarexamen eller specialpedagogexamen 
enligt bestämmelserna i den äldre lydelsen, och den som 
dessförinnan har antagits till en sådan utbildning men fått 
anstånd till tid därefter med att påbörja utbildningen, har 
rätt att slutföra sin utbildning för att få en 
speciallärarexamen eller specialpedagogexamen enligt 
bestämmelserna i den äldre lydelsen, dock längst till och med 
utgången av juni 2025.

2018:1131

1. Denna förordning träder i kraft den 1 september 2018.

2. Förordningen tillämpas första gången när ledamöter i en 
högskolas styrelse ska utses för tiden från och med den 1 maj 
2020.

2018:1135

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2019.

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som bedrivs och tandhygienistexamina som utfärdas efter 
utgången av juni 2019. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
bedrivs och för tandhygienistexamina som utfärdas före den 1 
juli 2019.

4. Den som före den 1 juli 2019 har påbörjat en utbildning 
till en tandhygienistexamen enligt de äldre bestämmelserna 
och den som dessförinnan har antagits till sådan utbildning 
men fått anstånd med att påbörja utbildningen, har rätt att 
slutföra sin utbildning för att få en tandhygienistexamen 
enligt de äldre bestämmelserna, dock längst till och med 
utgången av juni 2023.

2018:1503

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2019 i fråga 
om 7 kap. 8–11 §§ och i övrigt den 1 januari 2022. 

2. När Universitets- och högskolerådet eller en högskola med 
stöd av den nya 7 kap. 9 § eller 7 kap. 9 a–11 §§ i den nya 
lydelsen meddelar föreskrifter ska de föreskriva att 
bestämmelserna ska tillämpas första gången vid antagning till 
utbildning som börjar efter utgången av maj 2022. 

3. Bestämmelserna i de nya 7 kap. 5 a § första stycket 1-5, 
5 b, 12 a, 15 a och 21 a §§ och bestämmelserna i 7 kap. 5, 6, 
8, 12, 14, 15, 18, 19, 21, 23, 24, 26 och 28 §§ i den nya 
lydelsen ska tillämpas första gången vid antagning till 
utbildning som börjar efter utgången av maj 2022. Bestäm-
melserna i den nya 7 kap. 5 a § första stycket 6 ska tillämpas 
första gången vid antagning till utbildning som börjar efter 
utgången av december 2022. Förordning (2021:929).

4. Bestämmelserna i 7 kap. 21 § i den nya lydelsen ska 
tillämpas första gången vid prov som genomförs våren 2022. 

5. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om antagning 
till utbildning som börjar före den 1 juni 2022. 

2019:161

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2019.

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som bedrivs och läkarexamina som utfärdas efter utgången av 
juni 2021.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
bedrivs och för läkarexamina som utfärdas före den 1 juli 
2021.

4. Den som före den 1 juli 2021 har påbörjat en utbildning 
till en läkarexamen enligt de äldre bestämmelserna har rätt 
att slutföra sin utbildning för att få en läkarexamen enligt 
de äldre bestämmelserna, dock längst till och med utgången av 
december 2029.

5. Den som före den 1 juli 2021 har antagits till en 
utbildning till en läkarexamen enligt de äldre bestämmelserna 
men fått anstånd till tid därefter med att påbörja 
utbildningen, ska anses ha antagits till en utbildning till en 
läkarexamen enligt de nya bestämmelserna.

2019:276

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2019. 

2. Förordningen tillämpas första gången vid antagning till 
utbildning som börjar efter utgången av maj 2022.

3. Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om 
kompensation för att de som avses i punkt 3 i ikraftträdande- 
och övergångsbestämmelserna till förordningen (2011:1020) om 
ändring i högskoleförordningen (1993:100) inte kan få 
meritpoäng för områdeskurser från och med antagning till 
utbildning som börjar efter utgången av maj 2022. När 
Universitets- och högskolerådet meddelar sådana föreskrifter 
ska myndigheten föreskriva att bestämmelserna ska tillämpas 
första gången vid antagning till utbildning som börjar efter 
utgången av maj 2022. 

2020:766

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2021. 

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som bedrivs och förskollärar-, yrkeslärar-, grundlärar- och 
ämneslärarexamina som utfärdas efter utgången av juni 2021. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
bedrivs och förskollärar-, yrkeslärar-, grundlärar- och 
ämneslärarexamina som utfärdas före den 1 juli 2021. 

4. Äldre bestämmelser gäller fortfarande förskollärar-, 
yrkeslärar-, grundlärar- och ämneslärarexamina som utfärdas 
efter utgången av juni 2021, om den utbildning som 
examensbeviset omfattar har slutförts i sin helhet dess-
förinnan. 

5. Den som före den 1 juli 2021 har påbörjat en utbildning 
till en förskollärar-, yrkeslärar-, grundlärar- eller 
ämneslärarexamen enligt de äldre bestämmelserna har rätt att 
slutföra sin utbildning för att få en sådan examen enligt de 
äldre bestämmelserna, dock längst till och med utgången av 
juni 2025 när det gäller yrkeslärarexamen och längst till och 
med utgången av juni 2029 när det gäller förskollärar-, 
grundlärar- och ämneslärarexamen. 

6. Den som före den 1 juli 2021 har antagits till en 
utbildning till en förskollärar-, yrkeslärar-, grundlärar- 
eller ämneslärarexamen enligt de äldre bestämmelserna men fått 
anstånd till tid därefter med att påbörja utbildningen, ska 
anses ha antagits till en utbildning till en sådan examen 
enligt de nya bestämmelserna.

2020:768

1. Denna förordning träder i kraft den 11 september 2020. 

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om prov som 
ska genomföras under det andra kalenderhalvåret 2020.

2020:881

1. Denna förordning träder i kraft den 30 november 2020.

2. Förordningen tillämpas första gången vid antagning till 
utbildning som börjar efter den 1 augusti 2021.

2021:216

1. Denna förordning träder i kraft den 1 maj 2021. 

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om utbildning 
som påbörjas efter utgången av december 2021. 

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som 
har påbörjats före den 1 januari 2022.

2022:1219

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2023.

2. Bestämmelsen i 12 kap. 5 § i den nya lydelsen tillämpas 
inte på beslut av Universitets- och högskolerådet som har 
fattats före ikraftträdandet.

2023:34

1. Denna förordning träder i kraft den 24 februari 2023. 

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om 
utbildningar som påbörjas efter utgången av juni 2023. 

3. Om det, i fråga om en utbildning till sjuksköterska, finns 
synnerliga svårigheter att tillämpa bestämmelserna i 6 kap. 
17 a § och bilaga 4 första gången på utbildningar som påbörjas 
efter utgången av juni 2023, får Universitetskanslersämbetet 
besluta att bestämmelserna i fråga om den utbildningen ska 
tillämpas första gången på utbildningar som påbörjas senare, 
dock snarast möjligt och senast efter utgången av februari 
2024. Universitetskanslersämbetet får fatta ett sådant beslut 
senast den 15 maj 2023 och bara om högskolan har ansökt om det 
senast den 31 mars 2023.

4. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildningar som 
har påbörjats före den 1 juli 2023.

2023:83

1. Denna förordning träder i kraft den 1 maj 2023.

2. Bestämmelserna i 7 kap. 21 § i den nya lydelsen tillämpas 
första gången i fråga om högskoleprovet som anordnas under 
hösten 2023.

2023:575

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2024.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildningar som 
har påbörjats före ikraftträdandet.

2024:914

1. Denna förordning träder i kraft den 13 november 2024. 

2. Förordningen tillämpas första gången vid antagning till 
utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för betyg som satts 
på kurser enligt de ämnesplaner som gäller utbildning som 
påbörjats före utgången av juni 2025.

4. Vid uträkning av ett betygsvärde enligt bilaga 3 punkt 5 
ska betyg på en kurs ersättas av betyg som den sökande får på 
en motsvarande nivå i samma ämne före den 1 juli 2030, om det 
sistnämnda betyget är högre samt omfattar minst samma antal 
gymnasiepoäng.

5. Efter den 30 juni 2030 ska ett godkänt betyg som en elev 
har fått på en nivå i ett ämne, ersätta betyg på kurser i 
samma ämne som motsvarar någon eller några av de nivåer som 
omfattas av betyget i ämnet.

6. Den som har avlagt en yrkesexamen i gymnasieskolan eller 
inom kommunal vuxenutbildning som utöver betyg i ämnen också 
innehåller betyg som satts på kurser, ska anses ha 
grundläggande behörighet till utbildning på grundnivå, om den 
sökande har lägst betyget E i de kurser eller nivåer i ämnena 
svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs 
för en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan.

7. Om en person utöver betyg i ämnen även har fått betyg som 
satts på kurser, gäller 7 kap. 18 § och bilaga 3 i den äldre 
lydelsen för meritvärderingen av kursbetygen.

2024:1304

1. Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2025.

2. Förordningen tillämpas första gången vid antagning till 
utbildning som börjar efter den 31 juli 2025.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för antagning till 
utbildning som börjar före den 1 augusti 2025.


Bilaga 1 

FÖRTECKNING ÖVER UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR

SOM STATEN ÄR HUVUDMAN FÖR SAMT DERAS

BENÄMNING

I denna bilaga anges enligt 1 kap. 1 § de universitet och 
högskolor som staten är huvudman för samt deras benämning.

Uppsala universitet

Lunds universitet

Göteborgs universitet

Stockholms universitet

Umeå universitet

Linköpings universitet

Karolinska institutet (universitet)

Kungl. Tekniska högskolan (universitet)

Luleå tekniska universitet

Karlstads universitet

Linnéuniversitetet

Örebro universitet

Mittuniversitetet

Malmö universitet

Mälardalens universitet 

Sveriges lantbruksuniversitet

Blekinge tekniska högskola

Försvarshögskolan

Gymnastik- och idrottshögskolan

Högskolan i Borås

Högskolan Dalarna

Högskolan i Gävle

Högskolan i Halmstad

Högskolan Kristianstad

Högskolan i Skövde

Högskolan Väst

Konstfack

Kungl. Konsthögskolan

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

Stockholms konstnärliga högskola

Södertörns högskola
Förordning (2021:1223).

Bilaga 2

EXAMENSORDNING

1. Innehåll

I denna bilaga anges det enligt vad som sägs i 6 kap. 4 och
5 §§,

1. vilka examina som får avläggas på grundnivå, avancerad nivå
och forskarnivå, och

2. vilka krav som ska uppfyllas för respektive examen
(examensbeskrivning).

I förordningen (1993:221) för Sveriges lantbruksuniversitet och
förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan finns det
bestämmelser om de examina som får utfärdas vid
Lantbruksuniversitetet respektive Försvarshögskolan.

2. Gemensamma bestämmelser

Examensbenämning

En examensbenämning består av examen enligt vad som anges i
denna examensordning och i förekommande fall ett för- eller
efterled eller båda, som anger examens inriktning. Högskolan
bestämmer vilka för- eller efterled som skall användas. För
vissa examina skall, enligt vad som framgår av
examensbeskrivningarna, högskolan bestämma en inriktning.

Översättning

En översättning av examensbenämningen ska återspegla examens
omfattning och i förekommande fall inriktning samt på vilken
nivå examen avläggs.

Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om
översättningen av examen till engelska. Högskolan beslutar om
översättningen av examen i examensbeviset till andra språk än
engelska efter samråd med Universitets- och högskolerådet i
fråga om den rättsliga status som en översättning av examen
kan ha i andra länder.

Högskolan beslutar om översättning av de för- och efterled som
högskolan använder. Högskolan ska till Universitets- och
högskolerådet anmäla de för- och efterled på svenska som
högskolan bestämt ska användas till varje examen samt
översättningen av dem till engelska.

Högskolan får också till Universitets- och högskolerådet
anmäla översättningen av examensbenämningar till andra språk
än engelska.

3. Förteckning över examina

Examina på grundnivå

Generella examina

Högskoleexamen

Kandidatexamen

Konstnärliga examina

Konstnärlig högskoleexamen

Konstnärlig kandidatexamen

Yrkesexamina

Arbetsterapeutexamen

Audionomexamen

Biomedicinsk analytikerexamen

Brandingenjörexamen

Dietistexamen

Folkhögskollärarexamen

Fysioterapeutexamen

Förskollärarexamen

Högskoleingenjörsexamen

Optikerexamen

Ortopedingenjörexamen

Receptarieexamen

Röntgensjuksköterskeexamen

Sjuksköterskeexamen

Sjöingenjörsexamen

Sjökaptensexamen

Socionomexamen

Studie- och yrkesvägledarexamen

Tandhygienistexamen

Tandteknikerexamen

Yrkeslärarexamen

Examina på avancerad nivå

Generella examina

Magisterexamen

Masterexamen

Konstnärliga examina

Konstnärlig magisterexamen

Konstnärlig masterexamen

Yrkesexamina

Apotekarexamen

Arkitektexamen

Barnmorskeexamen

Civilekonomexamen

Juristexamen

Civilingenjörsexamen

Hälso- och sjukvårdskuratorsexamen

Juristexamen

Logopedexamen

Läkarexamen

Psykologexamen

Psykoterapeutexamen

Sjukhusfysikerexamen

Specialistsjuksköterskeexamen

Speciallärarexamen

Specialpedagogexamen

Tandläkarexamen

Examina på grundnivå eller avancerad nivå

Grundlärarexamen

Ämneslärarexamen

Examina på forskarnivå

Generella examina

Licentiatexamen

Doktorsexamen

Konstnärliga examina

Konstnärlig licentiatexamen

Konstnärlig doktorsexamen

4. Examensbeskrivningar

EXAMINA PÅ GRUNDNIVÅ

GENERELLA EXAMINA

Högskoleexamen

Omfattning

Högskoleexamen uppnås efter att studenten fullgjort
kursfordringar om 120 högskolepoäng med viss inriktning som
varje högskola själv bestämmer.

Mål

Kunskap och förståelse

För högskoleexamen skall studenten

- visa kunskap och förståelse inom det huvudsakliga området
(huvudområdet) för utbildningen, inbegripet kännedom om
områdets vetenskapliga grund och kunskap om några tillämpliga
metoder inom området.

Färdighet och förmåga

För högskoleexamen skall studenten

- visa förmåga att söka, samla och kritiskt tolka relevant
information för att formulera svar på väldefinierade
frågeställningar inom huvudområdet för utbildningen,

- visa förmåga att redogöra för och diskutera sitt kunnande med
olika grupper, och

- visa sådan färdighet som fordras för att självständigt arbeta
med vissa uppgifter inom det område som utbildningen avser.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För högskoleexamen skall studenten

- visa kunskap om och ha förutsättningar för att hantera etiska
frågeställningar inom huvudområdet för utbildningen.
Självständigt arbete (examensarbete)

För högskoleexamen skall studenten inom ramen för
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
(examensarbete) inom huvudområdet för utbildningen.

Övrigt

För högskoleexamen med en viss inriktning skall också de
preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom
ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

Kandidatexamen

Omfattning

Kandidatexamen uppnås efter att studenten fullgjort
kursfordringar om 180 högskolepoäng med viss inriktning som
varje högskola själv bestämmer, varav minst 90 högskolepoäng
med successiv fördjupning inom det huvudsakliga området
(huvudområdet) för utbildningen.

Mål

Kunskap och förståelse

För kandidatexamen skall studenten

- visa kunskap och förståelse inom huvudområdet för
utbildningen, inbegripet kunskap om områdets vetenskapliga
grund, kunskap om tillämpliga metoder inom området, fördjupning
inom någon del av området samt orientering om aktuella
forskningsfrågor.

Färdighet och förmåga

För kandidatexamen skall studenten

- visa förmåga att söka, samla, värdera och kritiskt tolka
relevant information i en problemställning samt att kritiskt
diskutera företeelser, frågeställningar och situationer,

- visa förmåga att självständigt identifiera, formulera och
lösa problem samt att genomföra uppgifter inom givna tidsramar,

- visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och
diskutera information, problem och lösningar i dialog med olika
grupper, och

- visa sådan färdighet som fordras för att självständigt arbeta
inom det område som utbildningen avser.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För kandidatexamen skall studenten

- visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen göra
bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga,
samhälleliga och etiska aspekter,

- visa insikt om kunskapens roll i samhället och om människors
ansvar för hur den används, och

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
kunskap och att utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För kandidatexamen skall studenten inom ramen för
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng inom huvudområdet för
utbildningen.

Övrigt

För kandidatexamen med en viss inriktning skall också de
preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom
ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

KONSTNÄRLIGA EXAMINA

Konstnärlig högskoleexamen

Omfattning

Konstnärlig högskoleexamen uppnås efter att studenten fullgjort
kursfordringar om 120 högskolepoäng med viss inriktning som
varje högskola själv bestämmer.

Mål

Kunskap och förståelse

För konstnärlig högskoleexamen skall studenten

- visa kunskap och förståelse inom det huvudsakliga området
(huvudområdet) för utbildningen, inbegripet kännedom om
områdets praktiska och teoretiska grund, samt kunskap om och
erfarenhet av metod och processer inom området.

Färdighet och förmåga

För konstnärlig högskoleexamen skall studenten

- visa förmåga att beskriva, analysera och tolka form, teknik
och innehåll inom huvudområdet för utbildningen,

- visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen skapa,
förverkliga och uttrycka egna konstnärliga idéer och genomföra
konstnärliga uppgifter inom givna tidsramar,

- visa förmåga att redogöra för och diskutera sitt kunnande med
olika grupper, och

- visa sådan färdighet och kunskap som fordras för att
självständigt verka i arbetslivet.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För konstnärlig högskoleexamen skall studenten

- visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen
reflektera över konstnärliga, samhälleliga och etiska aspekter.

Självständigt arbete (examensarbete)

För konstnärlig högskoleexamen skall studenten inom ramen för
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
(examensarbete) inom huvudområdet för utbildningen.

Övrigt

För konstnärlig högskoleexamen med en viss inriktning skall
också de preciserade krav gälla som varje högskola själv
bestämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

Konstnärlig kandidatexamen

Omfattning

Konstnärlig kandidatexamen uppnås efter att studenten fullgjort
kursfordringar om 180 högskolepoäng med viss inriktning som
varje högskola själv bestämmer.

Mål

Kunskap och förståelse

För konstnärlig kandidatexamen skall studenten

- visa kunskap och förståelse inom det huvudsakliga området
(huvudområdet) för utbildningen, inbegripet kunskap om områdets
praktiska och teoretiska grund, kunskap om och erfarenhet av
metod och processer samt fördjupning inom området.

Färdighet och förmåga

För konstnärlig kandidatexamen skall studenten

- visa förmåga att beskriva, analysera och tolka form, teknik
och innehåll samt kritiskt reflektera över sitt eget och andras
konstnärliga förhållningssätt inom huvudområdet för
utbildningen,

- visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen
självständigt skapa, förverkliga och uttrycka egna idéer,
identifiera, formulera och lösa konstnärliga och
gestaltningsmässiga problem samt genomföra konstnärliga
uppgifter inom givna tidsramar,

- visa förmåga att muntligt och skriftligt eller på annat sätt
redogöra för och diskutera sin verksamhet och konstnärliga
frågeställningar med olika grupper, och

- visa sådan färdighet och kunskap som fordras för att
självständigt verka i arbetslivet.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För konstnärlig kandidatexamen skall studenten

- visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen göra
bedömningar med hänsyn till relevanta konstnärliga,
samhälleliga och etiska aspekter,

- visa förståelse av konstens roll i samhället, och

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
kunskap och att utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För konstnärlig kandidatexamen skall studenten inom ramen för
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng inom huvudområdet för
utbildningen.

Övrigt

För konstnärlig kandidatexamen med en viss inriktning skall
också de preciserade krav gälla som varje högskola själv
bestämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

YRKESEXAMINA

Arbetsterapeutexamen

Omfattning

Arbetsterapeutexamen uppnås efter att studenten fullgjort
kursfordringar om 180 högskolepoäng.

Mål

För arbetsterapeutexamen skall studenten visa sådan kunskap och
förmåga som krävs för behörighet som arbetsterapeut.

Kunskap och förståelse

För arbetsterapeutexamen skall studenten

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
 sambandets betydelse för yrkesutövningen,

- visa kunskap om förhållanden i samhället som påverkar
individers och gruppers hälsa, och

- visa kunskap om relevanta författningar.

Färdighet och förmåga

För arbetsterapeutexamen skall studenten

- visa förmåga att självständigt och i samverkan med individen
genomföra arbetsterapeutiska åtgärder som förebygger,
förbättrar och kompenserar nedsatt aktivitetsförmåga,

- visa förmåga att identifiera och genomföra miljöinriktade
åtgärder både på individ-, grupp- och samhällsnivå,

- visa förmåga att initiera och medverka i hälsofrämjande
arbete,

- visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera olika
situationer, företeelser och frågeställningar utifrån
individers och gruppers behov,

- visa förmåga att informera och undervisa olika grupper,

- visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och
diskutera åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter
samt i enlighet med relevanta författningar dokumentera dessa,

- visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra
yrkesgrupper, och

- visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda
relevant information samt att diskutera nya fakta, företeelser
och frågeställningar med olika grupper och därmed bidra till
utveckling av yrket och verksamheten.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För arbetsterapeutexamen skall studenten

- visa självkännedom och empatisk förmåga,

- visa förmåga att med helhetssyn på människan göra
åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga,
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de
mänskliga rättigheterna,

- visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt
gentemot klienter eller patienter, deras närstående och andra
grupper, och

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För arbetsterapeutexamen skall studenten inom ramen för
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

Övrigt

För arbetsterapeutexamen skall också de preciserade krav gälla
som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i
denna examensbeskrivning.

Audionomexamen

Omfattning

Audionomexamen uppnås efter att studenten fullgjort
kursfordringar om 180 högskolepoäng.

Mål

För audionomexamen skall studenten visa sådan kunskap och
förmåga som krävs för behörighet som audionom.

Kunskap och förståelse

För audionomexamen skall studenten

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
sambandets betydelse för yrkesutövningen,

- visa kunskap om hörseln och dess betydelse för individen samt
om faktorer som påverkar hörselhälsan, och

- visa kunskap om relevanta författningar.

Färdighet och förmåga

För audionomexamen skall studenten

- visa förmåga att genomföra hörselutredningar samt
självständigt bedöma och i samverkan med patienten planera,
genomföra och utvärdera habiliterande och rehabiliterande
åtgärder,

- visa förmåga att identifiera, initiera och delta i
hörselfrämjande hälsovård och förebyggande åtgärder i avsikt
att förhindra uppkomst av hörselskador,

- visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera olika
situationer, företeelser och frågeställningar utifrån
individers och gruppers behov,

- visa förmåga att informera och undervisa olika grupper,

- visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och
diskutera åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter
samt i enlighet med relevanta författningar dokumentera dessa,

- visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra
yrkesgrupper, och

- visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda
relevant information samt att diskutera nya fakta, företeelser
och frågeställningar med olika grupper och därmed bidra till
utveckling av yrket och verksamheten.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För audionomexamen skall studenten

- visa självkännedom och empatisk förmåga,

- visa förmåga att med helhetssyn på människan göra
åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga,
samhälleliga och etiska aspekter, med särskilt beaktande av de
mänskliga rättigheterna,

- visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt
gentemot patienter, deras närstående och andra grupper, och

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För audionomexamen skall studenten inom ramen för
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

Övrigt

För audionomexamen skall också de preciserade krav gälla som
varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna
examensbeskrivning.

Biomedicinsk analytikerexamen

Omfattning

Biomedicinsk analytikerexamen uppnås efter att studenten
fullgjort kursfordringar om 180 högskolepoäng.

Mål

För biomedicinsk analytikerexamen skall studenten visa sådan
kunskap och förmåga som krävs för behörighet som biomedicinsk
analytiker.

Kunskap och förståelse

För biomedicinsk analytikerexamen skall studenten

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
sambandets betydelse för yrkesutövningen,

- visa kunskap om relevanta metoder inom området, och

- visa kunskap om relevanta författningar.

Färdighet och förmåga

För biomedicinsk analytikerexamen skall studenten

- visa förmåga att självständigt planera och genomföra analyser
och undersökningar och i samband med dessa samverka med
patienten och närstående,

- visa förmåga att utveckla, använda och kvalitetssäkra
biomedicinska laboratorie- och undersökningsmetoder,

- visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera olika
situationer, företeelser och frågeställningar utifrån
individers och gruppers behov,

- visa förmåga att informera och undervisa olika grupper,

- visa förmåga att samla, bearbeta och kritiskt tolka analys-
och undersökningsresultat, uppmärksamma och hantera avvikelser
samt muntligt och skriftligt redogöra för och diskutera
resultaten med berörda parter samt i enlighet med relevanta
författningar dokumentera dessa,

- visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra
yrkesgrupper, och

- visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda
relevant information samt att diskutera nya fakta, företeelser
och frågeställningar med olika grupper och därmed bidra till
utveckling av yrket och verksamheten.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För biomedicinsk analytikerexamen skall studenten

- visa självkännedom och empatisk förmåga,

- visa förmåga att med helhetssyn på människan göra bedömningar
utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska
aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna,

- visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt
gentemot patienter och deras närstående, och

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För biomedicinsk analytikerexamen skall studenten inom ramen
för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

Övrigt

För biomedicinsk analytikerexamen skall också de preciserade
krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för
kraven i denna examensbeskrivning.

Brandingenjörsexamen

 Omfattning

 Brandingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 210 högskolepoäng.

 Mål

 För brandingenjörsexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för att självständigt arbeta som
 brandingenjör.

 Kunskap och förståelse

 För brandingenjörsexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och dess
 beprövade erfarenhet samt kännedom om aktuellt forsknings- och
 utvecklingsarbete, och

 - visa fördjupad kunskap inom det brandtekniska området och
 relevant kunskap i matematik och naturvetenskap.

 Färdighet och förmåga

 För brandingenjörsexamen skall studenten

 - visa förmåga att självständigt och kritiskt utnyttja och
 utveckla metoder och tekniker avseende byggnadstekniskt
 brandskydd, samhällsplanering, risk- och krishantering samt
 räddningstjänst,

 - visa förmåga att förebygga olyckor och skador och att
 upprätta underlag för effektiva insatser inom räddningstjänst,

 - visa förmåga att självständigt och kreativt identifiera,
 formulera och hantera komplexa frågeställningar samt analysera
 och utvärdera olika tekniska lösningar,

 - visa förmåga att planera och med adekvata metoder genomföra
 uppgifter inom givna ramar,

 - visa förmåga att kritiskt och systematiskt använda kunskap
 samt att modellera, simulera, förutsäga och utvärdera skeenden
 med utgångspunkt i relevant information,

 - visa förmåga att utforma och hantera processer och system med
 hänsyn till människors förutsättningar och behov och samhällets
 mål för hållbar utveckling,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med olika
 sammansättning, och

 - visa förmåga att muntligt och skriftligt i dialog med olika
 grupper klart redogöra för och diskutera sina slutsatser och
 den kunskap och de argument som ligger till grund för dessa.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För brandingenjörsexamen skall studenten

 - visa förmåga att göra bedömningar med hänsyn till relevanta
 vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter,

 - visa insikt i brandteknikens möjligheter och begränsningar,
 dess roll i samhället och människors ansvar för dess nyttjande,
 inbegripet sociala och ekonomiska aspekter samt miljöaspekter,
 och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För brandingenjörsexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

 Övrigt

 För brandingenjörsexamen skall också de preciserade krav gälla
 som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i
 denna examensbeskrivning.

 Dietistexamen

 Omfattning

 Dietistexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 180 högskolepoäng.

 Mål

 För dietistexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för behörighet som dietist.

 Kunskap och förståelse

 För dietistexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
 sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
 sambandets betydelse för yrkesutövningen, och

 - visa kunskap om relevanta författningar.

 Färdighet och förmåga

 För dietistexamen skall studenten

 - visa förmåga att självständigt och i samverkan med patienten
 undersöka och bedöma näringsintag, näringstillstånd och
 näringsbehov,

 - visa förmåga att planera och hantera nutritionsbehov för
 olika grupper i samhället samt förmåga att utbilda och
 informera om kost och hälsa,

 - visa förmåga att förebygga, utreda, bedöma, behandla och
 utvärdera kost- och nutritionsrelaterade problem, symptom och
 sjukdomar,

 - visa förmåga att initiera och använda nya metoder inom
 området,

 - visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera olika
 situationer, företeelser och frågeställningar utifrån
 individers och gruppers behov,

 - visa förmåga att informera och undervisa olika grupper,

 - visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och
 diskutera vidtagna åtgärder och behandlingsresultat med berörda
 parter samt i enlighet med relevanta författningar dokumentera
 dessa,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra
 yrkesgrupper, och

 - visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda
 relevant information samt att diskutera nya fakta, företeelser
 och frågeställningar med olika målgrupper och därmed bidra till
 utveckling av yrket och verksamheten.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För dietistexamen skall studenten

 - visa självkännedom och empatisk förmåga,

 - visa förmåga att med helhetssyn på människan göra
 åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga,
 samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de
 mänskliga rättigheterna,

 - visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt
 gentemot patienter och deras närstående, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För dietistexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

 Övrigt

För dietistexamen ska också de preciserade krav gälla som 
varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning.

Folkhögskollärarexamen

Omfattning

Folkhögskollärarexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 60 högskolepoäng.

Mål

För folkhögskollärarexamen ska studenten visa sådan kunskap 
och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som lärare 
i folkhögskolan eller som ledare i annat 
folkbildningsarbete.

Kunskap och förståelse

För folkhögskollärarexamen ska studenten

– visa kunskap om forskning om folkbildning och om dess 
betydelse för yrkesutövningen, 

– visa kunskap om statens mål för folkbildningen, inbegripet 
relevanta styrdokument, 

– visa kunskap om utbildningsformen folkhögskola och om 
folkhögskolans organisation, historia och roll i samhället, 

– visa kunskap om vuxnas lärande och om olika 
pedagogisk-didaktiska perspektiv, 

– visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, 
konflikthantering och pedagogiskt ledarskap, 

– visa kunskap om inkludering och förståelse för den 
variation som förekommer när det gäller deltagares 
förutsättningar, förmågor och erfarenheter, och

– visa kunskap om bedömning av deltagares lärande och 
utveckling.

Färdighet och förmåga

För folkhögskollärarexamen ska studenten

– visa förmåga att självständigt och tillsammans med andra 
planera, genomföra, utvärdera och reflektera över processer 
som stöder deltagarnas bildning och lärande,

– visa förmåga att uppmuntra till självständiga studier och 
samarbete och stödja deltagares planering av sina studier, 

– visa förmåga att använda praktiskt-estetiska uttrycksmedel, 
och

– visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala 
verktyg i den pedagogiska verksamheten samt att beakta 
betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för 
denna.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För folkhögskollärarexamen ska studenten

– visa förmåga att beakta frågor om demokrati och andra 
värdegrundsfrågor som jämställdhet och jämlikhet, mångfald 
och mänskliga rättigheter inom yrkesområdet, och

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För folkhögskollärarexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete).

Övrigt

För folkhögskollärarexamen ska studenten ha fullgjort 
handledd praktik.

För folkhögskollärarexamen ska också de preciserade krav 
gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för 
kraven i denna examensordning.

Fysioterapeutexamen

Omfattning

Fysioterapeutexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 180 högskolepoäng.

Mål

För fysioterapeutexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för behörighet som fysioterapeut.

Kunskap och förståelse

För fysioterapeutexamen ska studenten

– visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom 
om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om 
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och 
sambandets betydelse för yrkesutövningen,

– visa kunskap om förhållanden i samhället som påverkar 
individers och gruppers hälsa, 

– visa kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära 
relationer, och

– visa kunskap om relevanta författningar.

Färdighet och förmåga

För fysioterapeutexamen ska studenten

– visa förmåga att självständigt och i samverkan med 
individen genomföra fysioterapeutiska åtgärder samt förmåga 
att initiera och medverka i hälsofrämjande, behandlande, 
habiliterande och rehabiliterande arbete på individ-, grupp- 
eller samhällsnivå,

– visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera 
olika situationer, företeelser och frågeställningar utifrån 
individers och gruppers behov,

– visa förmåga att informera och undervisa olika grupper samt 
att genomföra vägledande uppgifter,

– visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och 
diskutera åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter 
samt i enlighet med relevanta författningar dokumentera 
dessa,

– visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra 
yrkesgrupper, och

– visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda 
relevant information samt att diskutera nya fakta, 
företeelser och frågeställningar med olika grupper och därmed 
bidra till utveckling av yrket och verksamheten.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För fysioterapeutexamen ska studenten

– visa självkännedom och empatisk förmåga, 

– visa förmåga att med helhetssyn på människan göra 
åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de 
mänskliga rättigheterna,

– visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt 
gentemot klienter eller patienter, deras närstående och andra 
grupper, och

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För fysioterapeutexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

Övrigt

För fysioterapeutexamen ska också de preciserade krav gälla 
som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i 
denna examensbeskrivning.

Förskollärarexamen

Omfattning

Förskollärarexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 210 högskolepoäng.

Mål

För förskollärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som 
förskollärare i den verksamhet som utbildningen avser. 
Studenten ska även visa kunskap och förmåga för annan 
undervisning för vilken examen enligt gällande föreskrifter 
kan ge behörighet.

Kunskap och förståelse

För förskollärarexamen ska studenten

- visa sådana kunskaper inom det förskolepedagogiska området 
och sådana ämneskunskaper, inbegripet kännedom om aktuellt 
forsknings- och utvecklingsarbete, som krävs för 
yrkesutövningen,

- visa sådana kunskaper i förskoledidaktik och ämnesdidaktik 
inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom 
det förskolepedagogiska området och inom de ämnesområden som 
utbildningen avser samt för yrkesutövningen i övrigt,

- visa fördjupad kunskap om barns kommunikation och 
språkutveckling,

- visa kunskap om grundläggande läs-, skriv- och 
matematikinlärning,

- visa kännedom om vetenskapsteori och kvalitativa och 
kvantitativa forskningsmetoder, samt om relationen mellan 
vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse 
för yrkesutövningen,

- visa sådan kunskap om barns utveckling, lärande, behov och 
förutsättningar som krävs för yrkesutövningen,

- visa kunskap om praktiska och estetiska läroprocesser,

- visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, 
konflikthantering och ledarskap, och

- visa kunskap om skolväsendets organisation, relevanta 
styrdokument, läroplansteori och olika pedagogisk-didaktiska 
perspektiv samt visa kännedom om skolväsendets historia.

Färdighet och förmåga

För förskollärarexamen ska studenten

- visa fördjupad förmåga att möta barnens behov av omsorg och 
att skapa förutsättningar, inbegripet genom lek och skapande 
verksamhet, för alla barn att lära och utvecklas,

- visa förmåga att kritiskt och självständigt tillvarata, 
systematisera och reflektera över egna och andras erfarenheter 
samt relevanta forskningsresultat för att därigenom bidra till 
utvecklingen av yrkesverksamheten och kunskapsutvecklingen 
inom yrkesområdet,

- visa förmåga att tillämpa sådan förskoledidaktik och 
ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och 
lärande inom det förskolepedagogiska området och inom de 
ämnesområden som utbildningen avser samt för yrkesutövningen i 
övrigt,

- visa förmåga att ta till vara barns kunskaper och 
erfarenheter för att stimulera varje barns lärande och 
utveckling,

- visa förmåga att självständigt och tillsammans med andra 
planera, genomföra, utvärdera och utveckla undervisning och 
den pedagogiska verksamheten i övrigt i syfte att på bästa 
sätt stimulera varje barns lärande och utveckling,

- visa förmåga att identifiera och i samverkan med andra 
tillgodose barns behov av specialpedagogiska insatser, 
inbegripet specialpedagogiska insatser för barn med 
neuropsykiatriska svårigheter,

- visa förmåga att observera, dokumentera och analysera barns 
allsidiga lärande och utveckling i förhållande till 
verksamhetens mål och informera och samarbeta med 
vårdnadshavare,

- visa förmåga att kommunicera och förankra förskolans 
värdegrund, inbegripet de mänskliga rättigheterna och de 
grundläggande demokratiska värderingarna,

- visa förmåga att förebygga och motverka diskriminering och 
annan kränkande behandling av barn,

- visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett 
jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska 
verksamheten,

- visa kommunikativ förmåga i lyssnande, talande och skrivande 
till stöd för den pedagogiska verksamheten,

- visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala 
verktyg i den pedagogiska verksamheten och att beakta 
betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för 
denna, och

- visa förmåga att i den pedagogiska verksamheten tillägna sig 
färdigheter som är värdefulla för yrkesutövningen.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För förskollärarexamen ska studenten

- visa självkännedom och empatisk förmåga,

- visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt 
gentemot barn och deras vårdnadshavare,

- visa förmåga att i det pedagogiska arbetet göra bedömningar 
utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska 
aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna, 
i synnerhet barnets rättigheter enligt barnkonventionen, samt 
en hållbar utveckling, och

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och utveckla sin kompetens i det pedagogiska arbetet.

Självständigt arbete (examensarbete)

För förskollärarexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng inom det 
förskolepedagogiska området.

Övrigt

För förskollärarexamen ska också de preciserade krav gälla som 
varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning.

 Högskoleingenjörsexamen

 Omfattning

 Högskoleingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 180 högskolepoäng.

 Mål

 För högskoleingenjörsexamen skall studenten visa sådan kunskap
 och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som
 högskoleingenjör.

 Kunskap och förståelse

 För högskoleingenjörsexamen skall studenten

 - visa kunskap om det valda teknikområdets vetenskapliga grund
 och dess beprövade erfarenhet samt kännedom om aktuellt
 forsknings- och utvecklingsarbete, och

 - visa brett kunnande inom det valda teknikområdet och relevant
 kunskap i matematik och naturvetenskap.

 Färdighet och förmåga

 För högskoleingenjörsexamen skall studenten

 - visa förmåga att med helhetssyn självständigt och kreativt
 identifiera, formulera och hantera frågeställningar och
 analysera och utvärdera olika tekniska lösningar,

 - visa förmåga att planera och med adekvata metoder genomföra
 uppgifter inom givna ramar,

 - visa förmåga att kritiskt och systematiskt använda kunskap
 samt att modellera, simulera, förutsäga och utvärdera skeenden
 med utgångspunkt i relevant information,
 
 - visa förmåga att utforma och hantera produkter, processer och
 system med hänsyn till människors förutsättningar och behov och
 samhällets mål för ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar
 utveckling,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med olika
 sammansättning, och

 - visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och
 diskutera information, problem och lösningar i dialog med olika
 grupper.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För högskoleingenjörsexamen skall studenten

 - visa förmåga att göra bedömningar med hänsyn till relevanta
 vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter,

 - visa insikt i teknikens möjligheter och begränsningar, dess
 roll i samhället och människors ansvar för dess nyttjande,
 inbegripet sociala och ekonomiska aspekter samt miljö- och
 arbetsmiljöaspekter, och
 
 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För högskoleingenjörsexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

 Övrigt

 För högskoleingenjörsexamen skall också de preciserade krav
 gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven
 i denna examensbeskrivning.
 
 Optikerexamen

 Omfattning

 Optikerexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 180 högskolepoäng.

 Mål

 För optikerexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för behörighet som optiker.

 Kunskap och förståelse

 För optikerexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
 sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
 sambandets betydelse för yrkesutövningen, och
 - visa kunskap om relevanta författningar.

 Färdighet och förmåga

 För optikerexamen skall studenten

 - visa förmåga att självständigt och i samverkan med patienten
 genomföra synundersökning samt vid behov hänvisa patienten
 vidare till hälso- och sjukvården,

 - visa förmåga att medverka vid optometrisk habilitering och
 rehabilitering inom hälso- och sjukvården,

 - visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera olika
 situationer, företeelser och frågeställningar utifrån
 individers och gruppers behov,

 - visa förmåga att informera och undervisa olika grupper,

 - visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och
 diskutera bedömningar och vidtagna åtgärder med berörda parter
 samt i enlighet med relevanta författningar dokumentera dessa,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra
 yrkesgrupper, och

 - visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda
 relevant information samt att diskutera nya fakta, företeelser
 och frågeställningar med olika grupper och därmed bidra till
 utveckling av yrket och verksamheten.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För optikerexamen skall studenten

 - visa självkännedom och empatisk förmåga,

 - visa förmåga att göra åtgärdsbedömningar utifrån relevanta
 vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter med särskilt
 beaktande av de mänskliga rättigheterna,

 - visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt
 gentemot patienter och deras närstående, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För optikerexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

 Övrigt

 För optikerexamen skall också de preciserade krav gälla som
 varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna
 examensbeskrivning.

 Ortopedingenjörsexamen

 Omfattning

 Ortopedingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 180 högskolepoäng.

 Mål

 För ortopedingenjörsexamen skall studenten visa sådan kunskap
 och förmåga som krävs för behörighet som ortopedingenjör.

 Kunskap och förståelse

 För ortopedingenjörsexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
 sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och dess
 betydelse för yrkesutövningen,

 - visa kunskap om relevanta metoder inom området, och

 - visa kunskap om relevanta författningar.

 Färdighet och förmåga

 För ortopedingenjörsexamen skall studenten

 - visa förmåga att självständigt och i samverkan med patienten
 genomföra ortopedtekniska åtgärder och verka som teknisk
 specialist inom hela habiliterings- och rehabiliteringsområdet,

 - visa förmåga att medverka i förebyggande arbete samt att
 initiera metodförbättringar och kvalitetssäkring av utrustning,
 arbetsmetoder och produkter,

 - visa förmåga att informera och undervisa olika grupper,

 - visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och
 diskutera åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter
 samt i enlighet med relevanta författningar dokumentera dessa,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra
 yrkesgrupper, och

 - visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda
 relevant information samt att diskutera nya fakta, företeelser
 och frågeställningar med olika grupper och därmed bidra till
 utveckling av yrket och verksamheten.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För ortopedingenjörsexamen skall studenten

 - visa självkännedom och empatisk förmåga,

 - visa förmåga att med helhetssyn på människan göra bedömningar
 utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska
 aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna,

 - visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt
 gentemot patienter och deras närstående, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För ortopedingenjörsexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

 Övrigt

 För ortopedingenjörsexamen skall också de preciserade krav
 gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven
 i denna examensbeskrivning.

 Receptarieexamen

 Omfattning

 Receptarieexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 180 högskolepoäng.
 Mål

 För receptarieexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för behörighet som receptarie.

 Kunskap och förståelse

 För receptarieexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
 sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
 sambandets betydelse för yrkesutövningen,
 - visa kunskap om läkemedelsinformation, läkemedelsrådgivning
 och läkemedelsutvärdering för att därigenom bidra till en
 rationell och optimal läkemedelsanvändning,

 - visa kännedom om utveckling, prövning och användning av
 läkemedel, och

 - visa kunskap om relevanta författningar.

 Färdighet och förmåga

 För receptarieexamen skall studenten

 - visa förmåga att tillämpa vetenskaplig dokumentation samt
 söka, värdera och kritiskt tolka relevant information för att
 kunna analysera och lösa läkemedelsrelaterade problem,
 - visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera olika
 situationer, företeelser och frågeställningar utifrån
 individers och gruppers behov,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra
 yrkesgrupper, och

 - visa förmåga att informera om och diskutera nya fakta,
 företeelser och frågeställningar med olika grupper och därmed
 bidra till utveckling av yrket och verksamheten.
 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För receptarieexamen skall studenten

 - visa självkännedom och empatisk förmåga,
 - visa förmåga att verka inom såväl läkemedelsområdet som
 hälso- och sjukvårdsområdet med ett etiskt förhållningssätt och
 en helhetssyn på människan med särskilt beaktande av de
 mänskliga rättigheterna,
 - visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För receptarieexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

 Övrigt

 För receptarieexamen skall också de preciserade krav gälla som
 varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna
 examensbeskrivning.

 Röntgensjuksköterskeexamen

 Omfattning

 Röntgensjuksköterskeexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 180 högskolepoäng.

 Mål

 För röntgensjuksköterskeexamen skall studenten visa sådan
 kunskap och förmåga som krävs för behörighet som
 röntgensjuksköterska.

 Kunskap och förståelse

 För röntgensjuksköterskeexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
 sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
 sambandets betydelse för yrkesutövningen,

 - visa kunskap om fysikaliska, biologiska och tekniska aspekter
 på bild- och funktionsdiagnostik,

 - visa kunskap i planering, ledning och samordning av
 vårdarbetet, och

 - visa kunskap om relevanta författningar.

 Färdighet och förmåga

 För röntgensjuksköterskeexamen skall studenten

 - visa förmåga att självständigt och i samverkan med patienten
 och närstående planera och genomföra undersökningar och
 behandlingar utifrån patientens behov och förutsättningar,

 - visa förmåga att medverka till att all bestrålning av
 patienten skall vara optimerad med avseende på stråldoser och
 att strålskyddsföreskrifter följs i enlighet med relevanta
 författningar,

 - visa förmåga att hantera läkemedel på ett adekvat sätt och
 kunna informera patienten om läkemedlens effekter och
 biverkningar,

 - visa förmåga att initiera metodförbättring och
 kvalitetssäkring,

 - visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera olika
 situationer, företeelser och frågeställningar utifrån
 individers och gruppers behov,

 - visa förmåga att informera och undervisa olika grupper samt
 att genomföra handledande uppgifter,

 - visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och
 diskutera åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter
 samt i enlighet med relevanta författningar dokumentera dessa,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra
 yrkesgrupper, och

 - visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda
 relevant information samt att diskutera nya fakta, företeelser
 och frågeställningar med olika grupper och därmed bidra till
 utveckling av yrket och verksamheten.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För röntgensjuksköterskeexamen skall studenten

 - visa självkännedom och empatisk förmåga,

 - visa förmåga att med helhetssyn på människan göra
 åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga,
 samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de
 mänskliga rättigheterna,

 - visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt
 gentemot patienter och deras närstående, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För röntgensjuksköterskeexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

 Övrigt

För röntgensjuksköterskeexamen ska också de preciserade krav
gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för
kraven i denna examensbeskrivning.
 
Sjuksköterskeexamen

Omfattning

Sjuksköterskeexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 180 högskolepoäng.

Mål

För sjuksköterskeexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för behörighet som sjuksköterska.

Kunskap och förståelse

För sjuksköterskeexamen ska studenten

– visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom 
om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om 
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och 
sambandets betydelse för yrkesutövningen,

– visa kunskap i planering, ledning och samordning av vård- 
och hälsoarbetet,

– visa kunskap om förhållanden i samhället som påverkar 
barns, kvinnors och mäns hälsa, 

– visa kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära 
relationer, och

– visa kunskap om relevanta författningar.

Färdighet och förmåga

För sjuksköterskeexamen ska studenten

– visa förmåga att självständigt och i samverkan med 
patienten och närstående identifiera vårdbehov, upprätta 
omvårdnadsplan samt ge vård och behandling,

– visa förmåga att hantera läkemedel på ett adekvat sätt samt 
kunna informera patienten om läkemedlens effekter och 
biverkningar,

– visa förmåga att identifiera behov av och genomföra 
hälsofrämjande och förebyggande arbete, 

– visa förmåga att initiera metodförbättring och 
kvalitetssäkring,

– visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera 
olika situationer, företeelser och frågeställningar utifrån 
individers och gruppers behov,

– visa förmåga att informera och undervisa olika grupper samt 
att genomföra handledande uppgifter,

– visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och 
diskutera åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter 
samt i enlighet med relevanta författningar dokumentera 
dessa,

– visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra 
yrkesgrupper, och

– visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda 
relevant information samt att diskutera nya fakta, 
företeelser och frågeställningar med olika målgrupper och 
därmed bidra till utveckling av yrket och verksamheten.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För sjuksköterskeexamen ska studenten

– visa självkännedom och empatisk förmåga,

– visa förmåga att med helhetssyn på människan göra 
åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de 
mänskliga rättigheterna,

– visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt 
gentemot patienter och deras närstående, och

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För sjuksköterskeexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

Övrigt

För sjuksköterskeexamen ska också de preciserade krav gälla 
som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i 
denna examensbeskrivning.

 Sjöingenjörsexamen

 Omfattning

 Sjöingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 180 högskolepoäng.

 Mål

 För sjöingenjörsexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som tillsammans med erforderlig praktik krävs för
 behörighet som sjöingenjör.

 Kunskap och förståelse

 För sjöingenjörsexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och dess
 beprövade erfarenhet samt kännedom om aktuellt forsknings- och
 utvecklingsarbete, och

 - visa sådant brett sjöfartstekniskt kunnande som krävs för att
 i ledande befattning svara för drift och underhåll av fartygs
 maskineri och eltekniska utrustning samt för brandsäkerheten.

 Färdighet och förmåga

 För sjöingenjörsexamen skall studenten

 - visa förmåga att planera och med adekvata metoder inom givna
 ramar genomföra uppgifter samt förmåga att i all operativ
 verksamhet iaktta och verkställa för sjösäkerheten lämpliga
 åtgärder,

 - visa förmåga att kritiskt och systematiskt använda kunskap
 samt att modellera, simulera, förutsäga och utvärdera skeenden
 med utgångspunkt i relevant information,

 - visa förmåga att hantera produkter, processer och arbetsmiljö
 med hänsyn till människors förutsättningar och behov samt till
 samhällets mål för ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar
 utveckling,

 - visa förmåga till såväl sjösäkerhetsmässigt tänkande som
 lagarbete och samverkan i grupper med olika sammansättning, och

 - visa förmåga att i såväl nationella som internationella
 sammanhang muntligt och skriftligt redogöra för och diskutera
 information, problem och lösningar i dialog med olika grupper.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För sjöingenjörsexamen skall studenten

 - visa förmåga att inom sjöfartsområdet göra bedömningar med
 hänsyn till relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska
 aspekter,

 - visa insikt i teknikens möjligheter och begränsningar, dess
 roll i samhället och människors ansvar för dess nyttjande,
 inbegripet sociala och ekonomiska aspekter samt miljö- och
 arbetsmiljöaspekter, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För sjöingenjörsexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

 Övrigt

 Utbildning som leder till sjöingenjörsexamen skall uppfylla de
 krav som ställs i den internationella konventionen om
 utbildning, träning, certifiering och vakthållning för sjöfolk
 1978 i dess ändrade lydelse (STCW-konventionen). Dessa krav
 skall ses som minimikrav.

 För sjöingenjörsexamen skall också de preciserade krav gälla
 som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i
 denna examensbeskrivning.

 Sjökaptensexamen

 Omfattning

 Sjökaptensexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 180 högskolepoäng.

 Mål

 För sjökaptensexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som tillsammans med erforderlig praktik krävs för
 behörighet som sjökapten.

 Kunskap och förståelse

 För sjökaptensexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och beprövade
 erfarenhet samt kännedom om aktuellt forsknings- och
 utvecklingsarbete, och

 - visa sådant brett sjöfartstekniskt kunnande som krävs för att
 i ledande befattning operativt kunna ansvara för besättning,
 fartyg och last.

 Färdighet och förmåga

 För sjökaptensexamen skall studenten

 - visa förmåga att planera och med adekvata metoder inom givna
 ramar genomföra uppgifter särskilt avseende
 sjösäkerhetsåtgärder samt förmåga att i all operativ verksamhet
 iaktta och verkställa för sjösäkerheten lämpliga åtgärder,

 - visa förmåga att kritiskt och systematiskt använda kunskap
 samt att modellera, simulera, förutsäga och utvärdera skeenden
 med utgångspunkt i relevant information,

 - visa förmåga att hantera produkter, processer och arbetsmiljö
 med hänsyn till människors förutsättningar och behov samt till
 samhällets mål för ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar
 utveckling,

 - visa förmåga till såväl sjösäkerhetsmässigt tänkande som
 lagarbete och samverkan i grupper med olika sammansättning, och

 - visa förmåga att i såväl nationella som internationella
 sammanhang muntligt och skriftligt redogöra för och diskutera
 information, problem och lösningar i dialog med olika grupper.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För sjökaptensexamen skall studenten

 - visa förmåga att inom sjöfartsområdet göra bedömningar med
 hänsyn till relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska
 aspekter,

 - visa insikt i teknikens möjligheter och begränsningar, dess
 roll i samhället och människors ansvar för dess nyttjande,
 inbegripet sociala och ekonomiska aspekter samt miljö- och
 arbetsmiljöaspekter, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För sjökaptensexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

 Övrigt

 Utbildning som leder till sjökaptensexamen skall uppfylla de
 krav som ställs i den internationella konventionen om
 utbildning, träning, certifiering och vakthållning för sjöfolk
 1978 i dess ändrade lydelse (STCW-konventionen). Dessa krav
 skall ses som minimikrav.

 För sjökaptensexamen skall också de preciserade krav gälla som
 varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna
 examensbeskrivning.

Socionomexamen

Omfattning

Socionomexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 210 högskolepoäng.

Mål

För socionomexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för självständigt socialt arbete på 
individ-, grupp- och samhällsnivå.

Kunskap och förståelse

För socionomexamen ska studenten

– visa kunskap om områdets vetenskapliga grund samt kännedom 
om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete,

– visa kunskap om och förståelse för samspelet mellan 
individers och gruppers sociala situation, levnadsvillkor, 
fysiska och psykiska hälsa samt funktionsförmåga i 
förhållande till samhälleliga och andra bakomliggande 
faktorer,

– visa kunskap om ledning av socialt arbete,

– visa kunskap om och förståelse för barns behov och sådana 
samhälls- och familjeförhållanden som påverkar kvinnors och 
mäns livsbetingelser, och

– visa kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära 
relationer.

Färdighet och förmåga

För socionomexamen ska studenten

– visa sådan färdighet och förmåga som krävs för att utveckla 
och genomföra socialt arbete på olika nivåer i samhället i 
samarbete med de människor som berörs, 

– visa förmåga att tillämpa relevanta författningar i 
synnerhet inom det sociala området,

– visa förmåga att förstå, utreda och analysera sociala 
processer och problem, och

– visa förmåga att identifiera, strukturera, utreda och 
utvärdera insatser på individ-, grupp- och samhällsnivå.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För socionomexamen ska studenten

– visa självkännedom och empatisk förmåga,

– visa förmåga att med helhetssyn på människan göra 
åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de 
mänskliga rättigheterna,

– visa förmåga till ett professionellt bemötande och 
förhållningssätt,

– visa insikt om betydelsen av lagarbete och samverkan med 
andra yrkesgrupper, och

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För socionomexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

Övrigt

För socionomexamen ska också de preciserade krav gälla som 
varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning.

Studie- och yrkesvägledarexamen

Omfattning

Studie- och yrkesvägledarexamen uppnås efter att studenten
fullgjort kursfordringar om 180 högskolepoäng.

Mål

För studie- och yrkesvägledarexamen ska studenten visa sådan
kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som
studie- och yrkesvägledare inom skolväsendet.

Kunskap och förståelse

För studie- och yrkesvägledarexamen ska studenten

– visa kunskap om områdets vetenskapliga grund, kännedom om
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
sambandets betydelse för yrkesutövningen,

– visa insikt i barns, ungdomars och vuxnas utveckling och
lärande samt om individers och gruppers val och socialisation
i ett perspektiv av livslångt lärande,

– visa kunskap om utbildning, arbetsliv och samhällsutveckling
såväl nationellt som internationellt, och

– visa insikt om betydelsen av ett jämställdhetsperspektiv i
studie- och yrkesvalssituationen samt på arbetsmarknaden.

Färdighet och förmåga

För studie- och yrkesvägledarexamen ska studenten

– visa förmåga att bidra till att förverkliga målen för
skolväsendet,

– visa förmåga att analysera och förstå individers och
gruppers studie- och yrkesval samt utifrån denna förmåga
identifiera deras behov av stöd och utveckling,

– visa förmåga att tillämpa olika teorier och metoder för
vägledning utifrån individers och gruppers behov,

– visa förmåga att inom sitt verksamhetsområde stödja övrig
personal i deras studie- och yrkesorienterande insatser,

– visa förmåga att i samarbete med andra planera och utveckla
stödinsatser för människor med särskilda svårigheter och behov
för att underlätta inträde till studier och arbetsmarknad,

– visa förmåga att samla och kritiskt tolka information för
att informera och vägleda ungdomar och vuxna inför framtida
studier och arbete,

– visa förmåga att skapa och utveckla kontakter med olika
intressenter i samhället av betydelse för verksamheten, och

– visa förmåga att såväl muntligt som skriftligt diskutera nya
fakta inom studie- och yrkesvägledningsområdet med olika
grupper och därmed bidra till utveckling av yrket och
verksamheten.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För studie- och yrkesvägledarexamen ska studenten

– visa självkännedom och empatisk förmåga,

– visa förmåga att inom området studie- och yrkesvägledning
göra bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga,
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de
mänskliga rättigheterna,

– visa insikt om betydelsen av lagarbete och samverkan med
andra yrkesgrupper, och

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För studie- och yrkesvägledarexamen ska studenten inom ramen
för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

Övrigt

För studie- och yrkesvägledarexamen ska studenten ha fullgjort
handledd praktik.

För studie- och yrkesvägledarexamen ska också de preciserade
krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för
kraven i denna examensbeskrivning.

Tandhygienistexamen

Omfattning

Tandhygienistexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 180 högskolepoäng.

Mål

För tandhygienistexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för behörighet som tandhygienist.

Kunskap och förståelse

För tandhygienistexamen ska studenten 

– visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom 
om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, samt kunskap 
om sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och 
sambandets betydelse för yrkesutövningen,

– visa kunskap om och förståelse för den orala hälsans 
betydelse för individens välbefinnande och hälsa samt det 
allmänna hälsotillståndets inverkan på den orala hälsan, 

– visa kunskap om förhållanden i samhället som påverkar 
individers och gruppers orala hälsa, 

– visa kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära 
relationer, och

– visa kunskap om relevanta författningar. 

Färdighet och förmåga

För tandhygienistexamen ska studenten 

– visa förmåga att självständigt och i samverkan med 
patienten initiera och genomföra hälsofrämjande och 
förebyggande arbete för såväl patienter som för grupper,

– visa förmåga att självständigt utföra orala undersökningar 
samt att utreda och analysera behov av insatser, 

– visa förmåga att genomföra och utvärdera 
behandlingsinsatser,

– visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och 
diskutera åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter 
samt i enlighet med relevanta författningar dokumentera 
dessa, 

– visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra 
yrkesgrupper, och

– visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda 
relevant information samt förmedla sin kunskap till olika 
grupper och därmed bidra till utveckling av yrket och 
verksamheten.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För tandhygienistexamen ska studenten 

– visa självkännedom och empatisk förmåga,

– visa förmåga att med helhetssyn på människan göra 
åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de 
mänskliga rättigheterna,

– visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt 
gentemot patienter, deras närstående samt andra grupper, och 

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För tandhygienistexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

Övrigt

För tandhygienistexamen ska också de preciserade krav gälla 
som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i 
denna examensbeskrivning.

 Tandteknikerexamen

 Omfattning

 Tandteknikerexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 180 högskolepoäng.

 Mål

 För tandteknikerexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för att självständigt arbeta som
 tandtekniker.

 Kunskap och förståelse

 För tandteknikerexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete,

 - visa kunskap om relevanta metoder inom området och om
 odontologiska behandlingsprinciper, och

 - visa kunskap om och förståelse för produkter och material som
 används inom tandvården och deras påverkan på allmänhälsan,
 munhälsan och miljön.

 Färdighet och förmåga

 För tandteknikerexamen skall studenten

 - visa sådan färdighet och förmåga som krävs för att framställa
 olika typer av tandtekniska arbeten som används inom
 tandvården,

 - visa förmåga att bedöma och utvärdera kvaliteten på
 tandtekniska arbeten, och

 - visa förmåga att kritiskt granska, bedöma och använda
 relevant information och att diskutera nya fakta, företeelser
 och frågeställningar med olika grupper och därmed bidra till
 utveckling av yrket och verksamheten.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För tandteknikerexamen skall studenten

 - visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt och
 därmed värna om och respektera patientens behov,

 - visa insikt om betydelsen av lagarbete och samverkan med
 andra yrkesgrupper, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För tandteknikerexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

Övrigt

För tandteknikerexamen ska också de preciserade krav gälla som
varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna
examensbeskrivning.

Yrkeslärarexamen

Omfattning

Yrkeslärarexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 90 högskolepoäng.

Mål

För yrkeslärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som yrkeslärare 
i den verksamhet som utbildningen avser. Studenten ska även 
visa kunskap och förmåga för annan undervisning för vilken 
examen enligt gällande föreskrifter kan ge behörighet.

Kunskap och förståelse

För yrkeslärarexamen ska studenten

- visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive 
metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller 
de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i 
övrigt samt visa kännedom om vuxnas lärande,

- visa kännedom om vetenskapsteori och kvalitativa och 
kvantitativa forskningsmetoder, samt om relationen mellan 
vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse 
för yrkesutövningen,

- visa sådan kunskap om barns och ungdomars utveckling, 
lärande, behov och förutsättningar som krävs för 
yrkesutövningen,

- visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, 
konflikthantering och ledarskap,

- visa kunskap om skolväsendets organisation, relevanta 
styrdokument, läroplansteori och olika pedagogisk-didaktiska 
perspektiv samt visa kännedom om skolväsendets historia, och

- visa fördjupad kunskap om bedömning och betygssättning.

Färdighet och förmåga

För yrkeslärarexamen ska studenten

 - visa fördjupad förmåga att skapa förutsättningar för alla 
elever att lära och utvecklas, 
 - visa förmåga att kritiskt och självständigt tillvarata och 
reflektera över egna och andras erfarenheter samt relevanta 
forskningsresultat, för att därigenom bidra till utvecklingen 
av yrkesverksamheten och kunskapsutvecklingen inom 
yrkesområdet, 
 - visa förmåga att tillämpa sådan didaktik och ämnesdidaktik 
inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom 
det eller de ämnen som utbildningen avser och för 
yrkesutövningen i övrigt, 
 - visa förmåga att ta till vara elevers kunskaper och 
erfarenheter för att stimulera varje elevs lärande och 
utveckling, 
 - visa förmåga att självständigt och tillsammans med andra 
planera, genomföra, utvärdera och utveckla undervisning och 
den pedagogiska verksamheten i övrigt i syfte att på bästa 
sätt stimulera varje elevs lärande och utveckling, 
 - visa förmåga att identifiera och i samverkan med andra 
tillgodose elevers behov av specialpedagogiska insatser, 
inbegripet specialpedagogiska insatser för elever med 
neuropsykiatriska svårigheter, 
 - visa förmåga att observera, dokumentera och analysera 
elevers lärande och utveckling i förhållande till 
verksamhetens mål och att informera och samarbeta med elever 
och deras vårdnadshavare, 
 - visa förmåga att kommunicera och förankra skolans 
värdegrund, inbegripet de mänskliga rättigheterna och de 
grundläggande demokratiska värderingarna, 
 - visa förmåga att förebygga och motverka diskriminering och 
annan kränkande behandling av elever, 
 - visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett 
jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska 
verksamheten, 
 - visa förmåga att kommunicera och reflektera kring frågor 
som rör identitet, sexualitet och relationer,

 - visa kommunikativ förmåga i lyssnande, talande och 
skrivande till stöd för den pedagogiska verksamheten,

 - visa förmåga att använda och värdera läroböcker, andra 
läromedel och andra lärverktyg,

 - visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala 
verktyg i den pedagogiska verksamheten samt att beakta 
betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för 
denna, och

 - visa förmåga att i den pedagogiska verksamheten utveckla 
färdigheter som är värdefulla för yrkesutövningen.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För yrkeslärarexamen ska studenten

- visa självkännedom och empatisk förmåga,

- visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt 
gentemot elever och deras vårdnadshavare,

- visa förmåga att i det pedagogiska arbetet göra bedömningar 
utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska 
aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna, 
i synnerhet barnets rättigheter enligt barnkonventionen, samt 
en hållbar utveckling, och

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att utveckla sin kompetens både i yrkesämnet och i 
det pedagogiska arbetet.

Övrigt

För yrkeslärarexamen ska också de preciserade krav gälla som 
varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning.

EXAMINA PÅ AVANCERAD NIVÅ

GENERELLA EXAMINA

 Magisterexamen

 Omfattning

 Magisterexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 60 högskolepoäng med viss inriktning som
 varje högskola själv bestämmer, varav minst 30 högskolepoäng
 med fördjupning inom det huvudsakliga området (huvudområdet)
 för utbildningen. Därtill ställs krav på avlagd kandidatexamen,
 konstnärlig kandidatexamen, yrkesexamen om minst 180
 högskolepoäng eller motsvarande utländsk examen.

 Undantag från kravet på en tidigare examen får göras för en
 student som antagits till utbildningen utan att ha haft
 grundläggande behörighet i form av en examen. Detta gäller dock
 inte om det vid antagningen gjorts undantag enligt 7 kap. 28 §
 andra stycket på grund av att examensbevis inte hunnit
 utfärdas.

 Mål

 Kunskap och förståelse

 För magisterexamen skall studenten

 - visa kunskap och förståelse inom huvudområdet för
 utbildningen, inbegripet såväl överblick över området som
 fördjupade kunskaper inom vissa delar av området samt insikt i
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, och

 - visa fördjupad metodkunskap inom huvudområdet för
 utbildningen.

 Färdighet och förmåga

 För magisterexamen skall studenten

 - visa förmåga att integrera kunskap och att analysera, bedöma
 och hantera komplexa företeelser, frågeställningar och
 situationer även med begränsad information,

 - visa förmåga att självständigt identifiera och formulera
 frågeställningar samt att planera och med adekvata metoder
 genomföra kvalificerade uppgifter inom givna tidsramar,

 - visa förmåga att muntligt och skriftligt klart redogöra för
 och diskutera sina slutsatser och den kunskap och de argument
 som ligger till grund för dessa i dialog med olika grupper, och

 - visa sådan färdighet som fordras för att delta i forsknings-
 och utvecklingsarbete eller för att arbeta i annan kvalificerad
 verksamhet.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För magisterexamen skall studenten

 - visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen göra
 bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga,
 samhälleliga och etiska aspekter samt visa medvetenhet om
 etiska aspekter på forsknings- och utvecklingsarbete,

 - visa insikt om vetenskapens möjligheter och begränsningar,
 dess roll i samhället och människors ansvar för hur den
 används, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att ta ansvar för sin kunskapsutveckling.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För magisterexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng inom huvudområdet för
 utbildningen.

 Övrigt

 För magisterexamen med en viss inriktning skall också de
 preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom
 ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

 Masterexamen

 Omfattning

 Masterexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 120 högskolepoäng med viss inriktning som
 varje högskola själv bestämmer, varav minst 60 högskolepoäng
 med fördjupning inom det huvudsakliga området (huvudområdet)
 för utbildningen. Därtill ställs krav på avlagd kandidatexamen,
 konstnärlig kandidatexamen, yrkesexamen om minst 180
 högskolepoäng eller motsvarande utländsk examen.

 Undantag från kravet på en tidigare examen får göras för en
 student som antagits till utbildningen utan att ha haft
 grundläggande behörighet i form av en examen. Detta gäller dock
 inte om det vid antagningen gjorts undantag enligt 7 kap. 28 §
 andra stycket på grund av att examensbevis inte hunnit
 utfärdas.

 Mål

 Kunskap och förståelse

 För masterexamen skall studenten

 - visa kunskap och förståelse inom huvudområdet för
 utbildningen, inbegripet såväl brett kunnande inom området som
 väsentligt fördjupade kunskaper inom vissa delar av området
 samt fördjupad insikt i aktuellt forsknings- och
 utvecklingsarbete, och

 - visa fördjupad metodkunskap inom huvudområdet för
 utbildningen.

 Färdighet och förmåga

 För masterexamen skall studenten

 - visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera kunskap
 och att analysera, bedöma och hantera komplexa företeelser,
 frågeställningar och situationer även med begränsad
 information,

 - visa förmåga att kritiskt, självständigt och kreativt
 identifiera och formulera frågeställningar, att planera och med
 adekvata metoder genomföra kvalificerade uppgifter inom givna
 tidsramar och därigenom bidra till kunskapsutvecklingen samt
 att utvärdera detta arbete,

 - visa förmåga att i såväl nationella som internationella
 sammanhang muntligt och skriftligt klart redogöra för och
 diskutera sina slutsatser och den kunskap och de argument som
 ligger till grund för dessa i dialog med olika grupper, och

 - visa sådan färdighet som fordras för att delta i forsknings-
 och utvecklingsarbete eller för att självständigt arbeta i
 annan kvalificerad verksamhet.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För masterexamen skall studenten

 - visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen göra
 bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga,
 samhälleliga och etiska aspekter samt visa medvetenhet om
 etiska aspekter på forsknings- och utvecklingsarbete,
 - visa insikt om vetenskapens möjligheter och begränsningar,
 dess roll i samhället och människors ansvar för hur den
 används, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att ta ansvar för sin kunskapsutveckling.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För masterexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng inom huvudområdet för
 utbildningen. Det självständiga arbetet får omfatta mindre än
 30 högskolepoäng, dock minst 15 högskolepoäng, om studenten
 redan har fullgjort ett självständigt arbete på avancerad nivå
 om minst 15 högskolepoäng inom huvudområdet för utbildningen
 eller motsvarande från utländsk utbildning.

 Övrigt

 För masterexamen med en viss inriktning skall också de
 preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom
 ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

 KONSTNÄRLIGA EXAMINA

 Konstnärlig magisterexamen

 Omfattning

 Konstnärlig magisterexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 60 högskolepoäng med viss inriktning som
 varje högskola själv bestämmer. Därtill ställs krav på avlagd
 kandidatexamen, konstnärlig kandidatexamen, yrkesexamen om
 minst 180 högskolepoäng eller motsvarande utländsk examen.
 Undantag från kravet på en tidigare examen får göras för en
 student som antagits till utbildningen utan att ha haft
 grundläggande behörighet i form av en examen. Detta gäller dock
 inte om det vid antagningen gjorts undantag enligt 7 kap. 28 §
 andra stycket på grund av att examensbevis inte hunnit
 utfärdas.

 Mål

 Kunskap och förståelse

 För konstärlig magisterexamen skall studenten

 - visa kunskap och förståelse inom det huvudsakliga området
 (huvudområdet) för utbildningen, inbegripet såväl överblick
 över området som fördjupade kunskaper inom delar av området
 samt insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, och

 - visa fördjupad eller breddad kunskap om och erfarenhet av
 metod och processer inom området.
 Färdighet och förmåga

 För konstnärlig magisterexamen skall studenten

 - visa förmåga att självständigt beskriva, analysera och tolka
 form, teknik och innehåll samt att kritiskt reflektera över
 sitt eget och andras konstnärliga förhållningssätt inom
 huvudområdet för utbildningen,

 - visa förmåga att med ett personligt uttryck skapa och
 förverkliga egna idéer, att självständigt identifiera,
 formulera och lösa konstnärliga och gestaltningsmässiga problem
 samt att planera och med adekvata metoder genomföra
 kvalificerade konstnärliga uppgifter inom givna tidsramar,
 - visa förmåga att muntligt och skriftligt eller på annat sätt
 klart redogöra för och diskutera sin verksamhet och
 konstnärliga frågeställningar i dialog med olika grupper, och

 - visa sådan färdighet och kunskap som fordras för att
 självständigt verka i arbetslivet.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För konstnärlig magisterexamen skall studenten
 - visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen göra
 bedömningar med hänsyn till relevanta konstnärliga,
 samhälleliga och etiska aspekter,

 - visa insikt om konstens roll i samhället, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att ta ansvar för sin kunskapsutveckling.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För konstnärlig magisterexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng inom huvudområdet för
 utbildningen.

 Övrigt

 För konstnärlig magisterexamen med en viss inriktning skall
 också de preciserade krav gälla som varje högskola själv
 bestämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

 Konstnärlig masterexamen

 Omfattning

 Konstnärlig masterexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 120 högskolepoäng med viss inriktning som
 varje högskola själv bestämmer. Därtill ställs krav på avlagd
 kandidatexamen, konstnärlig kandidatexamen, yrkesexamen om
 minst 180 högskolepoäng eller motsvarande utländsk examen.

 Undantag från kravet på en tidigare examen får göras för en
 student som antagits till utbildningen utan att ha haft
 grundläggande behörighet i form av en examen. Detta gäller dock
 inte om det vid antagningen gjorts undantag enligt 7 kap. 28 §
 andra stycket på grund av att examensbevis inte hunnit
 utfärdas.

 Mål

 Kunskap och förståelse

 För konstnärlig masterexamen skall studenten

 - visa kunskap och förståelse inom det huvudsakliga området
 (huvudområdet) för utbildningen, inbegripet såväl brett
 kunnande inom området som väsentligt fördjupade kunskaper inom
 delar av området samt fördjupad insikt i aktuellt forsknings-
 och utvecklingsarbete, och

 - visa förtrogenhet med metod och processer för att hantera
 komplexa företeelser, frågeställningar och situationer inom
 området.

 Färdighet och förmåga

 För konstnärlig masterexamen skall studenten

 - visa förmåga att självständigt och kreativt kunna formulera
 nya frågor och bidra till kunskapsutvecklingen, lösa mer
 avancerade problem, utveckla nya och egna uttryckssätt samt
 kritiskt reflektera över sitt eget och andras konstnärliga
 förhållningssätt inom huvudområdet för utbildningen,

 - visa förmåga att med ett utvecklat personligt uttryck skapa
 och förverkliga egna konstnärliga idéer, självständigt
 identifiera, formulera och lösa konstnärliga och
 gestaltningsmässiga problem samt planera och med adekvata
 metoder genomföra kvalificerade konstnärliga uppgifter inom
 givna tidsramar,

 - visa förmåga att såväl i nationella som internationella
 sammanhang, muntligt och skriftligt eller på annat sätt klart
 redogöra för och diskutera sin verksamhet och konstnärliga
 frågeställningar i dialog med olika grupper, och

 - visa sådan färdighet och kunskap som fordras för att
 självständigt verka i arbetslivet.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För konstnärlig masterexamen skall studenten

 - visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen göra
 bedömningar med hänsyn till relevanta konstnärliga,
 samhälleliga och etiska aspekter,

 - visa insikt om konstens roll i samhället, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att ta ansvar för sin kunskapsutveckling.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För konstnärlig masterexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng inom huvudområdet för
 utbildningen. Det självständiga arbetet får omfatta mindre än
 30 högskolepoäng, dock minst 15 högskolepoäng, om studenten
 redan har fullgjort ett självständigt arbete på avancerad nivå
 om minst 15 högskolepoäng inom huvudområdet för utbildningen
 eller motsvarande från utländsk utbildning.

 Övrigt

 För konstnärlig masterexamen med en viss inriktning skall också
 de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer
 inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

 YRKESEXAMINA

 Apotekarexamen

 Omfattning

 Apotekarexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 300 högskolepoäng.

 Mål

 För apotekarexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för behörighet som apotekare.

 Kunskap och förståelse

 För apotekarexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
 sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
 sambandets betydelse för yrkesutövningen,

 - visa fördjupad kunskap om läkemedlens sammansättning,
 framställning, funktion och användning,

 - visa fördjupad kunskap om läkemedelsinformation,
 läkemedelsrådgivning och läkemedelsutvärdering för att
 därigenom bidra till en rationell och optimal
 läkemedelsanvändning,

 - visa kunskap om utveckling, prövning och användning av
 läkemedel i ett nationellt och internationellt perspektiv, och

 - visa kunskap om relevanta författningar.

 Färdighet och förmåga

 För apotekarexamen skall studenten

 - visa fördjupad förmåga att tillämpa vetenskaplig
 dokumentation samt att söka, värdera och kritiskt tolka
 relevant information för att kunna analysera och lösa problem,

 - visa fördjupad förmåga att självständigt identifiera,
 analysera och lösa kvalificerade läkemedelsrelaterade
 frågeställningar samt att utvärdera detta arbete,

 - visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera och
 använda kunskap samt att analysera och bedöma komplexa
 företeelser, frågeställningar och situationer,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra
 yrkesgrupper, och

 - visa förmåga att i både nationella och internationella
 sammanhang muntligt och skriftligt informera om och diskutera
 läkemedels utveckling, nya fakta, företeelser och
 frågeställningar med olika grupper och därigenom bidra till
 utveckling av yrket och verksamheten.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För apotekarexamen skall studenten

 - visa självkännedom och empatisk förmåga,

 - visa förmåga att verka inom såväl läkemedelsområdet som
 hälso- och sjukvården med en helhetssyn på människan och ett
 etiskt förhållningssätt med särskilt beaktande av de mänskliga
 rättigheterna,

 - visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt,

 - visa förmåga att identifiera etiska aspekter på eget
 forsknings- och utvecklingsarbete, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För apotekarexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete om minst
 30 högskolepoäng.

 Övrigt

 För apotekarexamen skall studenten ha fullgjort sex månaders
 apotekspraktik.

 För apotekarexamen skall också de preciserade krav gälla som
 varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna
 examensbeskrivning.

 Arkitektexamen

 Omfattning

 Arkitektexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 300 högskolepoäng.

 Mål

 För arkitektexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för att självständigt arbeta som arkitekt.

 Kunskap och förståelse

 För arkitektexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga och konstnärliga grund
 och insikt i relevant forsknings- och utvecklingsarbete, och

 - visa såväl brett kunnande om och förståelse av arkitekturens
 teori och historia som fördjupad kunskap om arkitektonisk
 gestaltning, planering och utveckling av bebyggelsemiljöer samt
 de processer, metoder och författningar som påverkar dessa.

 Färdighet och förmåga

 För arkitektexamen skall studenten

 - visa förmåga att med helhetssyn och i komplexa sammanhang
 planera, gestalta, vårda och förnya bebyggelsemiljöer och
 byggnader med hänsyn till olika krav, särskilt samhällets mål
 för hållbar utveckling,

 - visa förmåga att med adekvat arkitektonisk metod och syntes
 kritiskt, självständigt och kreativt genomföra och utvärdera
 kvalificerade och skapande uppgifter inom givna ramar inom
 arkitekturens och samhällsbyggandets område,

 - visa förmåga att tillämpa kunskap om fysikaliska förhållanden
 och tekniska principer för uppförande och förändringar av
 byggnadsverk,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med olika
 sammansättning, och

 - visa förmåga att i såväl nationella som internationella
 sammanhang i bild och modell muntligt, skriftligt och på annat
 sätt i dialog med olika grupper klart redogöra för och
 diskutera sina slutsatser och den kunskap och de argument som
 ligger till grund för slutsatserna och därmed bidra till yrket
 och verksamheten.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För arkitektexamen skall studenten

 - visa förmåga att med helhetssyn väga in relevanta
 vetenskapliga, samhälleliga, estetiska och etiska aspekter i
 sina bedömningar och avvägningar och samtidigt ta hänsyn till
 samhällets och alla människors olika behov och
 funktionsförmåga, liksom till samspelet mellan människor och
 den fysiska livsmiljön, inbegripet arbetsmiljön,

 - visa förutsättningar att basera sitt arbete på kravet på
 långsiktiga och funktionella lösningar av hög kvalitet och med
 god gestaltning, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För arkitektexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng.

 Övrigt

 För arkitektexamen skall också de preciserade krav gälla som
 varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna
 examensbeskrivning.
 Barnmorskeexamen

 Omfattning

 Barnmorskeexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 90 högskolepoäng. Därtill ställs krav på av
 Socialstyrelsen utfärdad legitimation som sjuksköterska.

 Mål

 För barnmorskeexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för behörighet som barnmorska.
 Kunskap och förståelse

 För barnmorskeexamen skall studenten

 - visa såväl bred som fördjupad kunskap inom området
 reproduktiv, perinatal och sexuell hälsa,

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
 sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
 sambandets betydelse för yrkesutövningen,

 - visa fördjupad kunskap i planering, ledning och samordning av
 vård- och hälsoarbetet, och
 - visa kunskap om relevanta författningar.

 Färdighet och förmåga

 För barnmorskeexamen skall studenten

 - visa fördjupad förmåga att självständigt och i samverkan med
 patienten planera och genomföra undersökningar och behandlingar
 utifrån patientens behov och förutsättningar,

 - visa fördjupad förmåga att självständigt initiera
 hälsofrämjande och förebyggande arbete,
 - visa förmåga att integrera kunskap samt att analysera, bedöma
 och hantera komplexa frågeställningar och situationer,
 företeelser och frågeställningar utifrån individers och
 gruppers behov,
 - visa förmåga att undervisa olika grupper samt att genomföra
 handledande, arbetsledande och konsultativa uppgifter, och

 - visa förmåga att initiera och genomföra kvalitets- och
 förbättringsarbete samt att utvärdera behandlingsverksamhet.
 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För barnmorskeexamen skall studenten

 - visa självkännedom och empatisk förmåga,

 - visa förmåga att med helhetssyn på människan göra
 åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga,
 samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de
 mänskliga rättigheterna,

 - visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt
 gentemot kvinnor och deras närstående, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För barnmorskeexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete).

 Övrigt

 För barnmorskeexamen skall också de preciserade krav gälla som
 varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna
 examensbeskrivning.

 Civilekonomexamen

 Omfattning

 Civilekonomexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 240 högskolepoäng.

 Mål

 För civilekonomexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för kvalificerat och självständigt arbete
 inom ekonomiområdet.

 Kunskap och förståelse

 För civilekonomexamen skall studenten

 - visa kunskap om det valda ekonomiområdets vetenskapliga grund
 och beprövade erfarenhet samt insikt i aktuellt forsknings- och
 utvecklingsarbete,

 - visa såväl brett kunnande inom det ekonomiska området som
 väsentligt fördjupade kunskaper inom vissa delar av det valda
 ekonomiområdet,

 - visa fördjupad kunskap om teori och metod inom det valda
 ekonomiområdet, och

 - visa kunskap om relevanta nationella och internationella
 regelsystem av betydelse för det valda ekonomiområdet.

 Färdighet och förmåga

 För civilekonomexamen skall studenten

 - visa förmåga att integrera kunskap samt att med ekonomiska
 perspektiv analysera, bedöma och hantera komplexa företeelser,
 frågeställningar och situationer,

 - visa förmåga att självständigt identifiera och formulera
 ekonomiska frågeställningar samt att planera och med adekvata
 metoder genomföra kvalificerade uppgifter inom givna tidsramar,

 - visa förmåga att muntligt och skriftligt klart redogöra för
 och diskutera sina slutsatser i dialog med olika grupper i
 såväl nationella som internationella sammanhang, och

 - visa sådan färdighet som krävs för att delta i forsknings-
 och utvecklingsarbete eller arbeta i annan kvalificerad
 verksamhet.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För civilekonomexamen skall studenten

 - visa förmåga att inom det valda ekonomiområdet göra
 bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga och
 samhälleliga frågor såsom de mänskliga rättigheterna och etiska
 aspekter samt visa medvetenhet om etiska aspekter på
 forsknings- och utvecklingsarbete,

 - visa insikt i ledarskapets betydelse och dess utövning, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För civilekonomexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng.

 Övrigt

 För civilekonomexamen skall också de preciserade krav gälla som
 varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna
 examensbeskrivning.

 Civilingenjörsexamen

 Omfattning

 Civilingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 300 högskolepoäng.

 Mål

 För civilingenjörsexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för att självständigt arbeta som
 civilingenjör.

 Kunskap och förståelse

 För civilingenjörsexamen skall studenten

 - visa kunskap om det valda teknikområdets vetenskapliga grund
 och beprövade erfarenhet samt insikt i aktuellt forsknings- och
 utvecklingsarbete, och

 - visa såväl brett kunnande inom det valda teknikområdet,
 inbegripet kunskaper i matematik och naturvetenskap, som
 väsentligt fördjupade kunskaper inom vissa delar av området.

 Färdighet och förmåga

 För civilingenjörsexamen skall studenten

 - visa förmåga att med helhetssyn kritiskt, självständigt och
 kreativt identifiera, formulera och hantera komplexa
 frågeställningar samt att delta i forsknings- och
 utvecklingsarbete och därigenom bidra till
 kunskapsutvecklingen,

 - visa förmåga att skapa, analysera och kritiskt utvärdera
 olika tekniska lösningar,

 - visa förmåga att planera och med adekvata metoder genomföra
 kvalificerade uppgifter inom givna ramar,

 - visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera kunskap
 samt visa förmåga att modellera, simulera, förutsäga och
 utvärdera skeenden även med begränsad information,

 - visa förmåga att utveckla och utforma produkter, processer
 och system med hänsyn till människors förutsättningar och behov
 och samhällets mål för ekonomiskt, socialt och ekologiskt
 hållbar utveckling,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med olika
 sammansättning, och

 - visa förmåga att i såväl nationella som internationella
 sammanhang muntligt och skriftligt i dialog med olika grupper
 klart redogöra för och diskutera sina slutsatser och den
 kunskap och de argument som ligger till grund för dessa.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För civilingenjörsexamen skall studenten

 - visa förmåga att göra bedömningar med hänsyn till relevanta
 vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter samt visa
 medvetenhet om etiska aspekter på forsknings- och
 utvecklingsarbete,

 - visa insikt i teknikens möjligheter och begränsningar, dess
 roll i samhället och människors ansvar för hur den används,
 inbegripet sociala och ekonomiska aspekter samt miljö- och
 arbetsmiljöaspekter, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För civilingenjörsexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng.

Övrigt

För civilingenjörsexamen skall också de preciserade krav 
gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för 
kraven i denna examensbeskrivning.

Hälso- och sjukvårdskuratorsexamen

Omfattning

Hälso- och sjukvårdskuratorsexamen uppnås efter att studenten 
fullgjort kursfordringar om 60 högskolepoäng. Det ställs 
också krav på avlagd socionomexamen eller annan motsvarande 
examen.

Mål

För hälso- och sjukvårdskuratorsexamen ska studenten visa 
sådan kunskap och förmåga som krävs för behörighet som hälso- 
och sjukvårdskurator.

Kunskap och förståelse

För hälso- och sjukvårdskuratorsexamen ska studenten

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om 
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och 
sambandets betydelse för yrkesutövningen,

- visa fördjupad kunskap om och förståelse för hur sociala 
och psykosociala faktorer samspelar med hälsa och ohälsa på 
individ-, grupp- och samhällsnivå,

- visa kunskap om och förståelse för hur hälsa och ohälsa kan 
påverka individer och närstående, och

- visa kunskap om och förståelse för sorg, kriser, förluster 
och trauman.

Färdighet och förmåga

För hälso- och sjukvårdskuratorsexamen ska studenten

- visa förmåga att självständigt utreda och bedöma individers 
sociala situation i relation till relevanta vård- och 
omvårdnadssituationer och med utgångspunkt i detta föreslå 
sociala och psykosociala insatser,

- visa förmåga att självständigt och i samverkan med 
patienter och deras närstående planera, genomföra och 
utvärdera sociala och psykosociala insatser på individ- och 
gruppnivå,

- visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra 
yrkesgrupper,

- visa förmåga att tillämpa relevanta författningar, och

- visa förmåga att självständigt initiera och genomföra 
kvalitets- och utvecklingsarbete samt att strukturera, 
analysera och utvärdera sociala och psykosociala insatser.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För hälso- och sjukvårdskuratorsexamen ska studenten

- visa självkännedom och empatisk förmåga,

- visa förmåga att med helhetssyn på människan göra 
åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de 
mänskliga rättigheterna,

- visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt 
gentemot patienter och deras närstående, och

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För hälso- och sjukvårdskuratorsexamen ska studenten inom 
ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt 
arbete (examensarbete).

Övrigt

För hälso- och sjukvårdskuratorsexamen ska också de 
preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer 
inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

Juristexamen

Omfattning

Juristexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 270 högskolepoäng.

Mål

För juristexamen ska studenten visa sådan kunskap och förmåga 
som krävs för att arbeta inom yrken för vilka juristexamen är 
ett behörighetskrav samt inom annan yrkesverksamhet inom det 
juridiska området som förutsätter sådan kunskap och 
förmåga.

Kunskap och förståelse

För juristexamen ska studenten

– visa kunskap om områdets vetenskapliga grund samt insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete,

– visa fördjupad kunskap i och förståelse av centrala 
juridiska ämnen samt kunskap i andra ämnen som är av särskild 
betydelse för tillämpningen av de juridiska kunskaperna,

– visa kännedom om rättssystemets roll nationellt och 
internationellt,

– visa kunskap om sådana samhälls- och familjeförhållanden 
som påverkar kvinnors och mäns livsbetingelser, och 

– visa kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära 
relationer.

Färdighet och förmåga

För juristexamen ska studenten

– visa fördjupad förmåga att tillämpa kunskap samt att göra 
kvalificerade bedömningar,

– visa fördjupad förmåga att använda olika tolknings- och 
tillämpningsmetoder inom juridik,

– visa förmåga att systematiskt, kritiskt och självständigt 
identifiera, formulera och analysera frågeställningar samt 
planera och genomföra kvalificerade uppgifter inom givna 
tidsramar,

– visa förmåga att arbeta såväl individuellt som i samverkan 
med andra, och

– visa förmåga att i såväl nationella som internationella 
sammanhang muntligt och skriftligt klart redogöra för och 
diskutera sina slutsatser i dialog med olika grupper.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För juristexamen ska studenten

– visa förmåga att inom området göra bedömningar med hänsyn 
till relevanta vetenskapliga och samhälleliga frågor, såsom 
de mänskliga rättigheterna och etiska aspekter,

– visa förmåga till ett självständigt och kritiskt 
förhållningssätt gentemot rättssystemet,

– visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt, 
och

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För juristexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 30 högskolepoäng.

Övrigt

För juristexamen ska också de preciserade krav gälla som 
varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning.

 Logopedexamen

 Omfattning

 Logopedexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 240 högskolepoäng.

 Mål

 För logopedexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för behörighet som logoped.

 Kunskap och förståelse

 För logopedexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
 sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
 sambandets betydelse för yrkesutövningen,

 - visa såväl bred som fördjupad klinisk, pedagogisk och
 terapeutisk kunskap om habilitering och rehabilitering av röst-,
 tal-, språk- och sväljstörningar,

 - visa förståelse för att kommunikationsförmågan är en
 integrerad del av individens personlighet och sociala
 situation, och

 - visa kunskap om relevanta författningar.

 Färdighet och förmåga

 För logopedexamen skall studenten

 - visa fördjupad förmåga att självständigt och i samverkan med
 patienten undersöka, bedöma och behandla de vanligast
 förekommande störningarna inom det logopediska
 verksamhetsområdet,

 - visa förmåga att initiera och medverka i förebyggande
 hälsovård inom det logopediska arbetsområdet,

 - visa fördjupad förmåga att planera, genomföra och utvärdera
 behandlingsprogram,

 - visa förmåga att informera och undervisa olika grupper samt
 att genomföra handledande uppgifter,

 - visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och
 diskutera åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter
 samt i enlighet med relevanta författningar dokumentera dessa,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra
 yrkesgrupper, och

 - visa fördjupad förmåga att kritiskt granska, bedöma och
 använda relevant information samt att diskutera nya fakta,
 företeelser och frågeställningar med olika grupper och därmed
 bidra till utveckling av yrket och verksamheten.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För logopedexamen skall studenten

 - visa självkännedom och empatisk förmåga,

 - visa förmåga att med helhetssyn på människan göra
 åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga,
 samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de
 mänskliga rättigheterna,

 - visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt
 gentemot patienter och deras närstående, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För logopedexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng.

 Övrigt

 För logopedexamen skall också de preciserade krav gälla som
 varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna
 examensbeskrivning.

Läkarexamen 

Omfattning

Läkarexamen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar 
om 360 högskolepoäng.

Mål

För läkarexamen ska studenten visa sådan kunskap och förmåga 
som krävs för att få behörighet som läkare.

Kunskap och förståelse

För läkarexamen ska studenten 

- visa såväl bred som fördjupad kunskap inom det medicinska 
området,

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om 
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet i 
yrkesutövningen,

- visa kunskap om grundläggande vetenskapliga metoder inom 
området och insikt i metodernas möjligheter och begränsningar, 

- visa kunskap om etiska principer och deras tillämpning inom 
hälso- och sjukvården samt inom forsknings- och 
utvecklingsarbete,

- visa kunskap om, och förståelse för förhållanden i samhället 
som påverkar hälsan för individer och olika grupper ur ett 
nationellt och globalt perspektiv,

- visa kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära 
relationer,

- visa kunskap om hälso- och sjukvårdssystem i Sverige, 
inbegripet deras organisation och styrning, och kännedom om 
sådana system i andra länder samt visa förståelse för 
strategier för likvärdig tillgång till hälso- och sjukvård,

- visa kunskap om patientsäkerhet, kvalitet och prioriteringar 
i hälso- och sjukvården samt om metoder för att utvärdera 
medicinsk verksamhet, och 

- visa kunskap om relevanta författningar.

Färdighet och förmåga

För läkarexamen ska studenten

- visa fördjupad förmåga till professionellt bemötande av 
patienter och deras närstående med respekt för patienternas 
och deras närståendes integritet, behov, kunskaper och 
erfarenheter,

- visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera och 
använda kunskap samt analysera och värdera komplexa 
företeelser, frågeställningar och situationer,

- visa förmåga att självständigt diagnostisera och inleda 
behandling av akuta livshotande tillstånd,

- visa fördjupad förmåga att självständigt diagnostisera de 
vanligaste sjukdomstillstånden ur patofysiologiskt och 
psykosocialt samt andra relevanta perspektiv och i samverkan 
med patienten handlägga dessa,

- visa förmåga att initiera och medverka i hälsoinriktat och 
sjukdomsförebyggande arbete för enskilda och grupper samt att 
redogöra för hur sådant arbete bedrivs på samhällsnivå,

- visa förmåga att muntligt och skriftligt kommunicera 
åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter och 
dokumentera dessa i enlighet med relevanta författningar, 

- visa fördjupad förmåga att bidra till lärande i olika 
grupper och att genomföra handledande uppgifter,

- visa förmåga till ledarskap och interprofessionellt 
samarbete såväl inom hälso- och sjukvården som med 
professioner inom andra delar av samhället,

- visa förmåga att initiera, medverka i och genomföra 
förbättringsarbete samt visa sådan färdighet som krävs för att 
delta i forsknings- och utvecklingsarbete, 

- visa fördjupad förmåga att på vetenskaplig grund diskutera 
nya fakta, företeelser och frågeställningar inom det 
medicinska området med olika grupper samt att kritiskt 
granska, bedöma och använda relevant information, och 

- visa förmåga att använda digitala verktyg inom såväl hälso- 
och sjukvården som forsknings- och utvecklingsarbete.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För läkarexamen ska studenten

- visa förmåga till självreflektion och empati samt till ett 
professionellt förhållningssätt,

- visa förmåga till ett hälsofrämjande förhållningssätt med 
helhetssyn på patienten utifrån ett vetenskapligt synsätt och 
med särskilt beaktande av etiska principer och de mänskliga 
rättigheterna, och

- visa förmåga att identifiera sitt behov av att fortlöpande 
utveckla sin kompetens och att ta ansvar för detta.

Självständigt arbete (examensarbete)

För läkarexamen ska studenten inom ramen för kursfordringarna 
ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 
30 högskolepoäng.

Övrigt

För läkarexamen ska också de preciserade krav gälla som varje 
högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning.

Psykologexamen

Omfattning

Psykologexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 300 högskolepoäng.

Mål

För psykologexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som psykolog 
och för att fullgöra föreskriven praktisk tjänstgöring (PTP) 
som fordras för att få behörighet som psykolog.

Kunskap och förståelse

För psykologexamen ska studenten

– visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om 
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och 
sambandets betydelse för yrkesutövningen,

– visa fördjupad kunskap om psykologiska metoder för 
utredning och åtgärd avseende individer, grupper och 
organisationer,

– visa fördjupad kunskap och förståelse för samhälls- och 
familjeförhållanden som påverkar olika grupper och individer, 
såväl barn som kvinnor och män, 

– visa kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära 
relationer, och

– visa kunskap om relevanta författningar.

Färdighet och förmåga

För psykologexamen ska studenten

– visa fördjupad förmåga att bedriva psykologisk 
behandling,
– visa förmåga att under handledning bedriva 
psykoterapi,

– visa fördjupad förmåga att självständigt planera, leda och 
genomföra förebyggande arbete samt utvecklings- och 
förändringsarbete med inriktning på individer, grupper, 
organisationer och miljöer,

– visa fördjupad förmåga att på vetenskaplig grund kritiskt 
utvärdera och utveckla behandlingsarbete och åtgärdsprogram 
inom verksamhetsområdet,

– visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra 
yrkesgrupper,

– visa förmåga att för berörda parter muntligt och skriftligt 
redogöra för utredning, åtgärd och resultat samt i enlighet 
med relevanta författningar dokumentera dessa, och

– visa förmåga att kritiskt och självständigt granska, bedöma 
och använda relevant information samt att diskutera nya 
fakta, företeelser och frågeställningar med olika grupper och 
därmed bidra till utveckling av yrket och verksamheten.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För psykologexamen ska studenten

– visa förmåga att fortlöpande utveckla självkännedom och 
empatisk förmåga,

– visa fördjupad förmåga att med helhetssyn på människan göra 
åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de 
mänskliga rättigheterna,

– visa förmåga att identifiera etiska aspekter på eget 
forsknings- och utvecklingsarbete,

– visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt 
gentemot klienter och deras närstående, och

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För psykologexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 30 högskolepoäng.

Övrigt

För psykologexamen ska också de preciserade krav gälla som 
varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning.

 Psykoterapeutexamen

 Omfattning

 Psykoterapeutexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 90 högskolepoäng under en treårsperiod.
 Därtill ställs krav på

 - avlagd psykologexamen (enligt 1982 års studieordning eller
 senare bestämmelser),

 - läkarexamen med specialistkompetens i psykiatri eller barn-
 och ungdomspsykiatri,

 - socionomexamen, eller

 - annan motsvarande examen.

 För de två sistnämnda grupperna krävs dessutom grundläggande
 psykoterapiutbildning.

 Mål

 För psykoterapeutexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för behörighet som psykoterapeut.

 Kunskap och förståelse

 För psykoterapeutexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
 sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
 sambandets betydelse för yrkesutövningen,

 - visa fördjupad kunskap om och förståelse för olika
 psykoterapiformer, olika psykiska sjukdomstillstånd samt
 psykiatrisk diagnostik, och

 - visa kunskap och förståelse för relevanta samhälls- och
 familjeförhållanden som påverkar individer och grupper.

 Färdighet och förmåga

 För psykoterapeutexamen skall studenten

 - visa förmåga att på ett fördjupat sätt integrera teoretisk
 kunskap och klinisk tillämpning,

 - visa sådana fördjupade färdigheter som krävs för att
 självständigt genomföra diagnostiska bedömningar samt upprätta,
 genomföra och kritiskt utvärdera psykoterapeutiska
 behandlingsprogram inom ett av områdena individual-, grupp-
 eller familjeterapi,

 - visa förmåga att kritiskt och självständigt granska, bedöma
 och använda relevant information samt diskutera nya fakta,
 företeelser och frågeställningar med olika grupper och därmed
 bidra till utveckling av yrket och verksamheten, och

 - visa förmåga att med berörda parter muntligt och skriftligt
 redogöra för åtgärder och behandlingsresultat samt i enlighet
 med relevanta författningar dokumentera dessa.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För psykoterapeutexamen skall studenten

 - visa förmåga att fortlöpande utveckla självkännedom och
 empatisk förmåga,

 - visa förmåga att med helhetssyn på människan göra
 åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga,
 samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de
 mänskliga rättigheterna,

 - visa förmåga att identifiera etiska aspekter på eget
 forsknings- och utvecklingsarbete,

 - visa fördjupad förmåga till ett professionellt
 förhållningssätt gentemot klienter och deras närstående,

 - visa insikt om betydelsen av lagarbete och samverkan med
 andra yrkesgrupper, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För psykoterapeutexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete).

 Övrigt

 För psykoterapeutexamen skall studenten under utbildningen ha
 haft deltidstjänstgöring med psykoterapeutiska uppgifter.

 För psykoterapeutexamen skall också de preciserade krav gälla
 som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i
 denna examensbeskrivning.

 Sjukhusfysikerexamen

 Omfattning

 Sjukhusfysikerexamen uppnås efter att studenten fullgjort
 kursfordringar om 300 högskolepoäng.

 Mål

 För sjukhusfysikerexamen skall studenten visa sådan kunskap och
 förmåga som krävs för behörighet som sjukhusfysiker.

 Kunskap och förståelse

 För sjukhusfysikerexamen skall studenten

 - visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i
 aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
 sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
 sambandets betydelse för yrkesutövningen,

 - visa såväl bred som fördjupad kunskap om fysikaliska,
 biologiska och tekniska aspekter av strålbehandling, bild- och
 funktionsdiagnostik samt denna kunskaps tillämpning i
 vårdarbetet,

 - visa kunskap i planering, ledning och samordning inom
 yrkesområdet, och

 - visa kunskap om relevanta författningar särskilt inom
 strålskyddsområdet.

 Färdighet och förmåga

 För sjukhusfysikerexamen skall studenten

 - visa fördjupad förmåga att självständigt tillämpa matematiska
 och naturvetenskapliga metoder i all verksamhet med strålning
 inom hälso- och sjukvården,

 - visa förmåga att ansvara för och utföra nödvändigt
 kvalitetssäkringsarbete av både utrustning och arbetsmetoder
 inom verksamheter med strålning,

 - visa förmåga att integrera kunskap från relevanta områden
 samt att självständigt och kritiskt analysera, bedöma och
 hantera komplexa företeelser, frågeställningar och situationer,

 - visa förmåga att utveckla, använda, utvärdera och optimera
 nya metoder inom området,

 - visa förmåga att initiera, planera, leda, samordna och
 utvärdera strålskyddsförebyggande arbete inom hälso- och
 sjukvård för såväl personal som patienter,

 - visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra
 yrkesgrupper samt förmåga att informera och utbilda personal i
 strålskyddsarbete, och

 - visa förmåga att i både nationella och internationella
 sammanhang muntligt och skriftligt informera om och diskutera
 nya fakta, företeelser och frågeställningar med olika grupper
 och därigenom bidra till utveckling av yrket och verksamheten.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För sjukhusfysikerexamen skall studenten

 - visa självkännedom och empatisk förmåga,

 - visa förmåga att med helhetssyn på människan göra bedömningar
 utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska
 aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna,

 - visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt
 gentemot patienter och deras närstående,

 - visa förmåga att identifiera etiska aspekter på eget
 forsknings- och utvecklingsarbete, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och fortlöpande utveckla sin kompetens.

 Självständigt arbete (examensarbete)

 För sjukhusfysikerexamen skall studenten inom ramen för
 kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
 (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng.

 Övrigt

 För sjukhusfysikerexamen skall också de preciserade krav gälla
 som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i
 denna examensbeskrivning.

Specialistsjuksköterskeexamen

Omfattning

Specialistsjuksköterskeexamen med angivna inriktningar uppnås
efter att studenten fullgjort kursfordringar om 60
högskolepoäng med undantag av  inriktningen mot
distriktssköterska, där examen uppnås efter att studenten
fullgjort kursfordringar om 75 högskolepoäng.

Vidare ställs det krav på legitimation som sjuksköterska som
Socialstyrelsen har utfärdat.

Mål

För specialistsjuksköterskeexamen ska studenten visa sådan
kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta
som specialistsjuksköterska.

Kunskap och förståelse

För specialistsjuksköterskeexamen med respektive inriktning
ska studenten

– visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och
sambandets betydelse för yrkesutövningen, och

– visa fördjupad kunskap i planering, ledning och samordning
av vård- och hälsoarbetet.

Färdighet och förmåga

För specialistsjuksköterskeexamen med respektive inriktning
ska studenten

– visa fördjupad förmåga att självständigt och i samverkan
med patient och närstående identifiera vårdbehov och upprätta
omvårdnadsplan,

– visa förmåga att leda och utvärdera omvårdnadsåtgärder,

– visa fördjupad förmåga att initiera, genomföra och
utvärdera hälsofrämjande och förebyggande arbete,

– visa förmåga att integrera kunskap samt analysera, bedöma
och hantera komplexa frågeställningar och situationer,

– visa förmåga att medverka vid och självständigt utföra
undersökningar och behandlingar inklusive vård i livets
slutskede, och

– visa vårdpedagogisk förmåga.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För specialistsjuksköterskeexamen med respektive inriktning
ska studenten

– visa självkännedom och empatisk förmåga,

– visa förmåga att med helhetssyn på människan göra
åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga,
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de
mänskliga rättigheterna,

– visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt
gentemot patienter och deras närstående, och

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Inriktningar

För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot
anestesisjukvård ska studenten också

– visa förmåga att ansvara för övervakning och utförande av
lokal och generell anestesi, analgesi och sedering i samband
med operationer, undersökningar och behandlingar av
patienter, och

– visa förmåga att tillämpa sina specialistkunskaper vid
stora olyckor och katastrofer.

För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot
intensivvård ska studenten också

– visa förmåga att observera och bedöma funktionen hos
patienter avseende alla organsystem och patientens psykiska
tillstånd samt förmåga att vid behov initiera och
självständigt utföra medicinska åtgärder, och

– visa förmåga att tillämpa sina specialistkunskaper vid
stora olyckor och katastrofer.

För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot
operationssjukvård ska studenten också

– visa förmåga att ansvara för aseptik, instrumentering,
infektions- och komplikationsförebyggande åtgärder i samband
med operationer, behandlingar och undersökningar av patienter
samt förmåga att hantera biologiska preparat, och

– visa förmåga att tillämpa sina specialistkunskaper vid
stora olyckor och katastrofer.

För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot
ambulanssjukvård ska studenten också

– visa förmåga att självständigt bedöma den sjukes eller
skadades somatiska och psykiska status och omedelbara behov
samt visa förmåga att genomföra de åtgärder som krävs för
patienter under starkt varierande förhållanden, och

– visa förmåga att tillämpa sina specialistkunskaper vid
stora olyckor och katastrofer.

För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot
kirurgisk vård ska studenten också

– visa förmåga att hos patienter med behov av kirurgiska
insatser observera, bedöma och åtgärda komplexa vårdbehov.

För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot
medicinsk vård ska studenten också

– visa förmåga att hos patienter inom medicinsk vård
observera, bedöma och åtgärda komplexa vårdbehov.

För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot
onkologisk vård ska studenten också

– visa förmåga att hos patienter med behov av onkologisk vård
observera, bedöma och åtgärda komplexa vårdbehov, och

– visa sådan kunskap och färdighet som krävs för att arbeta
med bland annat cytostatikaterapi och strålbehandling.

För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot hälso-
och sjukvård för barn och ungdomar ska studenten också

– visa förmåga att självständigt bedöma, planera, genomföra
och utvärdera de åtgärder som behövs för att främja den
fysiska, psykiska och sociala hälsan och förebygga uppkomsten
av sjukdom och sjukdomskomplikationer,

– visa förmåga att hos barn och ungdomar i olika
utvecklingsstadier observera, bedöma och åtgärda komplexa
vårdbehov, och

– visa sådan kunskap som krävs för att ansvara för
hälsoundersökning och vaccinationsverksamhet.

För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot
psykiatrisk vård ska studenten också

– visa förmåga att observera, bedöma, åtgärda och utvärdera
komplexa vårdbehov,

– visa förmåga att möta människor i kris, och

– visa sådan kunskap och färdighet som krävs för att medverka
i behandling, habilitering och rehabilitering inom
psykiatrisk vård och omsorg.

För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot vård av
äldre ska studenten också

– visa förmåga att självständigt bedöma, planera, genomföra
och utvärdera de åtgärder som behövs för att främja den
fysiska, psykiska och sociala hälsan och förebygga uppkomsten
av sjukdom och sjukdomskomplikationer, och

– visa förmåga att hos äldre patienter observera och bedöma
komplexa behov av vård och rehabilitering.

För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot
distriktssköterska ska studenten också

– visa förmåga att självständigt bedöma, planera, genomföra
och utvärdera de åtgärder som behövs för att främja fysisk,
psykisk och social hälsa hos patienter och förebygga
uppkomsten av sjukdom och sjukdomskomplikationer,

– visa förmåga att observera och bedöma komplexa behov av
vård, habilitering och rehabilitering hos patienter, och

– visa sådan kunskap som krävs för att ansvara för
hälsoundersökning och vaccinationsverksamhet.

För specialistsjuksköterskeexamen med en viss annan
inriktning ska studenten också

– visa förmåga att självständigt observera, bedöma och
utvärdera vårdbehov, habilitering och rehabilitering hos
patienter inom specialiseringens särskilda område,

– visa förmåga att självständigt planera, genomföra och
utvärdera åtgärder som behövs vid olika sjukdomstillstånd för
att främja hälsan samt förebygga uppkomsten av sjukdom och
sjukdomskomplikationer inom specialiseringens särskilda
område,

– visa förmåga att ansvara för undersökningar och
behandlingar inom specialiseringens särskilda område, och

– visa förmåga att tillämpa sina specialistkunskaper samt
färdigheter under vårdsituationer och mot målgrupper som är
särskilt relevanta för specialiseringens särskilda område.

Självständigt arbete (examensarbete)

För specialistsjuksköterskeexamen ska studenten inom ramen
för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete
(examensarbete).

Övrigt

För specialistsjuksköterskeexamen ska studenten ha fullgjort
en verksamhetsförlagd del av utbildningen av en omfattning
som är anpassad efter behovet för respektive inriktning.

I examensbeviset ska utbildningens inriktning anges.

För en specialistsjuksköterskeexamen med en viss inriktning
ska också de preciserade krav gälla som varje högskola själv
bestämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

Speciallärarexamen

Omfattning

Speciallärarexamen med angivna specialiseringar uppnås efter 
att studenten har fullgjort kursfordringar om 
90 högskolepoäng. Det ställs också krav på avlagd 
grundlärarexamen, ämneslärarexamen, yrkeslärarexamen, 
förskollärarexamen eller motsvarande äldre examen.

Speciallärarexamen ges med specialiseringar mot

- språk-, skriv- och läsutveckling,

- matematikutveckling,

- dövhet eller hörselskada, 

- synskada, 

- grav språkstörning, och 

- intellektuell funktionsnedsättning.

För specialisering mot språk-, skriv- och läsutveckling krävs 
att den tidigare avlagda examen omfattar ämnesstudier i 
svenska eller inom kunskapsområdet språk-, skriv- och 
läsutveckling. Om examen inte omfattar nämnda ämnesstudier, 
krävs i stället att studenten har kompletterat sin utbildning 
med motsvarande kunskaper.

För specialisering mot matematikutveckling krävs att den 
tidigare avlagda examen omfattar ämnesstudier i matematik 
eller inom kunskapsområdet matematikutveckling. Om examen inte 
omfattar nämnda ämnesstudier, krävs i stället att studenten 
har kompletterat sin utbildning med motsvarande kunskaper.

Mål

För speciallärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som 
speciallärare för barn och elever i behov av särskilt stöd. 

Kunskap och förståelse

För speciallärarexamen ska studenten 

- visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om 
relationen mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och dess 
betydelse för yrkesutövningen, 

- visa kunskap om barn och elever i behov av särskilt stöd i 
ett historiskt perspektiv, 

- visa kunskap om funktionsnedsättningar, inbegripet 
neuropsykiatriska svårigheter,

- visa fördjupad kunskap om barns och elevers språk- och 
begreppsutveckling och stimulans av denna, 

- visa fördjupade kunskaper om bedömningsfrågor och 
betygssättning, och 

- visa fördjupad kunskap om barns och elevers utveckling och 
lärande och visa kunskap om utveckling och lärande hos barn 
och elever med funktionsnedsättningar, inbegripet 
neuropsykiatriska svårigheter, samt, beroende på vilken 
specialisering som valts, fördjupad kunskap om 

1. barns och elevers språk-, skriv- och läsutveckling, 

2. barns och elevers matematikutveckling, 

3. barn och elever med dövhet eller hörselskada och deras 
allsidiga kunskapsutveckling i relation till 
undervisningsämnen eller ämnesområden, 

4. barn och elever med synskada och deras allsidiga 
kunskapsutveckling i relation till undervisningsämnen eller 
ämnesområden, 

5. barn och elever med grav språkstörning och deras allsidiga 
kunskapsutveckling i relation till undervisningsämnen eller 
ämnesområden, eller 

6. barn och elever med intellektuell funktionsnedsättning och 
deras allsidiga kunskapsutveckling i relation till 
undervisningsämnen eller ämnesområden. 

Färdighet och förmåga

För speciallärarexamen ska studenten 

- visa förmåga att kritiskt och självständigt ta initiativ 
till, analysera och medverka i förebyggande arbete och bidra 
till att undanröja hinder och svårigheter i olika lärmiljöer, 

- visa förmåga att delta i arbetet med att utforma och 
genomföra åtgärdsprogram för enskilda elever i samverkan med 
berörda aktörer samt förmåga att stödja barn och elever och 
utveckla verksamhetens lärmiljöer,

- visa förmåga att kritiskt granska olika vetenskapliga 
perspektiv på neuropsykiatriska svårigheter samt tillämpa 
kunskaper om neuropsykiatriska svårigheter i olika lärmiljöer,

- visa förmåga att, beroende på vilken specialisering som 
valts, vara en kvalificerad samtalspartner och rådgivare i 
frågor som rör 

1. barns och elevers språk-, skriv- och läsutveckling, 

2. barns och elevers matematikutveckling, 

3. lärande och kunskapsutveckling hos barn och elever med 
dövhet eller hörselskada, 

4. lärande och kunskapsutveckling hos barn och elever med 
synskada, 

5. lärande och kunskapsutveckling hos barn och elever med grav 
språkstörning, eller 

6. lärande och kunskapsutveckling hos barn och elever med 
intellektuell funktionsnedsättning,

- visa förmåga att självständigt genomföra uppföljning och 
utvärdering samt leda utveckling av det pedagogiska arbetet 
med målet att kunna möta behoven hos alla barn och elever, 

- visa fördjupad förmåga att kritiskt och självständigt 
genomföra pedagogiska utredningar och analysera svårigheter 
för individen i de lärmiljöer där barnet eller eleven får sin 
undervisning och vistas under förskole- eller skoldagen, och 

- visa fördjupad förmåga till ett individanpassat arbetssätt 
för barn och elever i behov av särskilt stöd. 

För specialisering mot språk-, skriv- och läsutveckling eller 
matematikutveckling ska också studenten 

- visa förmåga att kritiskt granska och tillämpa metoder för 
att bedöma barns och elevers språk-, skriv- och läsutveckling 
eller matematikutveckling.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För speciallärarexamen ska studenten

– visa självkännedom och empatisk förmåga,

– visa förmåga att inom det specialpedagogiska området göra 
bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de 
mänskliga rättigheterna,

– visa förmåga att identifiera etiska aspekter på eget 
forsknings- och utvecklingsarbete,

– visa insikt om betydelsen av samarbete och samverkan med 
andra skolformer och yrkesgrupper, och

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För speciallärarexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

Övrigt

I examensbeviset ska det anges för vilken eller vilka 
verksamheter utbildningen är avsedd. Där ska också 
utbildningens specialisering anges.

För speciallärarexamen ska också de preciserade krav gälla 
som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i 
denna examensbeskrivning.

Specialpedagogexamen

Omfattning

Specialpedagogexamen uppnås efter att studenten har fullgjort 
kursfordringar om 90 högskolepoäng. Det sälls också krav på 
avlagd grundlärarexamen, ämneslärarexamen, yrkeslärarexamen, 
förskollärarexamen eller motsvarande äldre examen.

Mål

För specialpedagogexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som 
specialpedagog för barn och elever i behov av särskilt stöd. 

Kunskap och förståelse

För specialpedagogexamen ska studenten 

– visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om 
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och 
sambandets betydelse för yrkesutövningen, 

– visa kunskap om funktionsnedsättningar, inbegripet 
neuropsykiatriska svårigheter, och 

– visa fördjupad kunskap och förståelse inom 
specialpedagogik. 

Färdighet och förmåga 

För specialpedagogexamen ska studenten 

– visa förmåga att kritiskt och självständigt identifiera, 
analysera och medverka i förebyggande arbete och i arbetet 
med att undanröja hinder och svårigheter i olika lärmiljöer, 

– visa förmåga att kritiskt och självständigt genomföra 
pedagogiska utredningar och analysera svårigheter på 
organisations-, grupp- och individnivå, 

– visa förmåga att utforma och delta i arbetet med att 
genomföra åtgärdsprogram i samverkan med berörda aktörer samt 
förmåga att stödja barn och elever och utveckla verksamhetens 
lärmiljöer,

– visa förmåga att kritiskt granska olika vetenskapliga 
perspektiv på neuropsykiatriska svårigheter samt tillämpa 
kunskaper om neuropsykiatriska svårigheter i olika 
lärmiljöer,

– visa fördjupad förmåga att vara en kvalificerad 
samtalspartner och rådgivare i pedagogiska frågor för 
kollegor, föräldrar och andra berörda, och 

– visa förmåga att självständigt genomföra uppföljning och 
utvärdering samt leda utveckling av det pedagogiska arbetet 
med målet att kunna möta behoven hos alla barn och elever. 

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För specialpedagogexamen ska studenten

– visa självkännedom och empatisk förmåga,

– visa förmåga att inom det specialpedagogiska området göra 
bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de 
mänskliga rättigheterna,

– visa förmåga att identifiera etiska aspekter på eget 
forsknings- och utvecklingsarbete, 

– visa insikt om betydelsen av lagarbete och samverkan med 
andra yrkesgrupper, och 

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För specialpedagogexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 15 högskolepoäng.

Övrigt

I examensbeviset ska det anges för vilken verksamhet 
utbildningen är avsedd.

För specialpedagogexamen ska också de preciserade krav gälla 
som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i 
denna examensbeskrivning.

Tandläkarexamen

Omfattning

Tandläkarexamen uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 300 högskolepoäng.

Mål

För tandläkarexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för behörighet som tandläkare.

Kunskap och förståelse

För tandläkarexamen ska studenten

– visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i 
aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om 
sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och 
sambandets betydelse för yrkesutövningen,

– visa fördjupad kunskap om och förståelse för sambandet 
mellan patientens orala hälsotillstånd och hans eller hennes 
allmänna hälsotillstånd och medicinska tillstånd samt andra 
bakomliggande faktorer,

– visa kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära 
relationer,

– visa kunskap om och förståelse för produkter och material 
som används inom tandvården och deras påverkan på 
allmänhälsa, munhälsa och miljö,

– visa kunskap om ekonomi och organisation som är av 
betydelse för tandvården, och

– visa kunskap om relevanta författningar.

Färdighet och förmåga

För tandläkarexamen ska studenten

– visa förmåga att självständigt diagnostisera och behandla 
sjukdomar och anomalier i tänder, munhåla, käkar och 
omgivande vävnader hos patienter i olika åldrar och med olika 
behov,

– visa förmåga att initiera och genomföra hälsofrämjande och 
förebyggande arbete inom tandvården för såväl individer som 
grupper av patienter,

– visa fördjupad förmåga att planera, leda, samordna och 
utveckla tandvårdsarbete,

– visa förmåga att utvärdera odontologisk vård, varvid 
särskild vikt läggs vid kvalitetssäkring,

– visa fördjupad förmåga till lagarbete och samverkan med 
samtliga personalgrupper inom tandvården, liksom med andra 
yrkesgrupper inom vård och omsorg, och

– visa förmåga att kritiskt och självständigt granska, bedöma 
och använda relevant information samt att på vetenskaplig 
grund diskutera nya fakta, företeelser och frågeställningar 
inom det odontologiska området.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För tandläkarexamen ska studenten

– visa självkännedom och empatisk förmåga,

– visa förmåga att med helhetssyn på människan göra 
åtgärdsbedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, 
samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de 
mänskliga rättigheterna,

– visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt och 
därmed värna om och respektera patientens behov, och

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens.

Självständigt arbete (examensarbete)

För tandläkarexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 30 högskolepoäng.

Övrigt

För tandläkarexamen ska också de preciserade krav gälla som 
varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning.

EXAMINA PÅ GRUNDNIVÅ ELLER AVANCERAD NIVÅ

Grundlärarexamen

Omfattning

Grundlärarexamen ges med tre inriktningar.

Grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem 
avläggs på grundnivå och uppnås efter att studenten fullgjort 
kursfordringar om 180 högskolepoäng.

Grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och 
grundskolans årskurs 1-3 och grundlärarexamen med inriktning 
mot arbete i grundskolans årskurs 4-6 avläggs på avancerad 
nivå och uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar 
om 240 högskolepoäng.

Mål

För grundlärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som grundlärare 
i den verksamhet som utbildningen avser. Studenten ska även 
visa kunskap och förmåga för annan undervisning för vilken 
examen enligt gällande föreskrifter kan ge behörighet.

Kunskap och förståelse

För grundlärarexamen oavsett inriktning ska studenten

- visa sådan kunskap om barns utveckling, lärande, behov och 
förutsättningar som krävs för yrkesutövningen,

- visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, 
konflikthantering och ledarskap, och

- visa kunskap om skolväsendets organisation, relevanta 
styrdokument, läroplansteori och olika pedagogisk-didaktiska 
perspektiv samt visa kännedom om skolväsendets historia.

För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem 
ska studenten dessutom

- visa sådana kunskaper inom det fritidspedagogiska området 
och sådana ämneskunskaper, inbegripet kännedom om aktuellt 
forsknings- och utvecklingsarbete, som krävs för 
yrkesutövningen,

- visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive 
metodik som krävs för undervisning och lärande inom det 
fritidspedagogiska området och inom det eller de ämnen som 
utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt,

- visa kunskap om barns kommunikation och språkutveckling samt 
visa kännedom om grundläggande läs-, skriv- och 
matematikinlärning,

- visa kunskap om praktiska och estetiska läroprocesser,

- visa kännedom om vetenskapsteori och kvalitativa och 
kvantitativa forskningsmetoder samt om relationen mellan 
vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse 
för yrkesutövningen, och

- visa kunskap om bedömning av elevers lärande och utveckling.

För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass 
och grundskolans årskurs 1-3 samt 4-6 ska studenten dessutom

- visa sådana ämneskunskaper, inbegripet insikt i aktuellt 
forsknings- och utvecklingsarbete, som krävs för 
yrkesutövningen,

- visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive 
metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller 
de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i 
övrigt,

- visa kännedom om praktiska och estetiska läroprocesser, och

- visa kunskap om vetenskapsteori och kvalitativa och 
kvantitativa forskningsmetoder samt om relationen mellan 
vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse 
för yrkesutövningen.

För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass 
och grundskolans årskurs 1-3 ska studenten dessutom

- visa fördjupad kunskap om grundläggande läs-, skriv- och 
matematikinlärning och om barns kommunikation och 
språkutveckling, och

- visa fördjupad kunskap om bedömning av elevers lärande och 
utveckling.

För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans 
årskurs 4-6 ska studenten dessutom

- visa fördjupad kunskap om läs-, skriv- och 
matematikutveckling, och

- visa fördjupad kunskap i bedömning och betygssättning.

Färdighet och förmåga

För grundlärarexamen oavsett inriktning ska studenten

 - visa fördjupad förmåga att skapa förutsättningar för alla 
elever att lära och utvecklas, 
 - visa förmåga att ta till vara elevers kunskaper och 
erfarenheter för att stimulera varje elevs lärande och 
utveckling, 
 - visa förmåga att självständigt och tillsammans med andra 
planera, genomföra, utvärdera och utveckla undervisning och 
den pedagogiska verksamheten i övrigt i syfte att på bästa 
sätt stimulera varje elevs lärande och utveckling, 
 - visa förmåga att identifiera och i samverkan med andra 
tillgodose elevers behov av specialpedagogiska insatser, 
inbegripet specialpedagogiska insatser för elever med 
neuropsykiatriska svårigheter, 
 - visa förmåga att observera, dokumentera, analysera och 
bedöma elevers lärande och utveckling i förhållande till 
verksamhetens mål och informera och samarbeta med elever och 
deras vårdnadshavare, 
 - visa förmåga att kommunicera och förankra skolans 
värdegrund, inbegripet de mänskliga rättigheterna och de 
grundläggande demokratiska värderingarna, 
 - visa förmåga att förebygga och motverka diskriminering och 
annan kränkande behandling av elever, 
 - visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett 
jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska 
verksamheten, 
 - visa förmåga att kommunicera och reflektera kring frågor 
som rör identitet, sexualitet och relationer,

 - visa kommunikativ förmåga i lyssnande, talande och 
skrivande till stöd för den pedagogiska verksamheten,

  - visa förmåga att använda och värdera läroböcker, andra 
läromedel och andra lärverktyg,

 - visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala 
verktyg i den pedagogiska verksamheten och att beakta 
betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för 
denna, och

 - visa förmåga att i den pedagogiska verksamheten tillägna 
sig färdigheter som är värdefulla för yrkesutövningen.

För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem 
ska studenten dessutom 
 - visa fördjupad förmåga att stimulera till lärande och 
utveckling genom att erbjuda eleverna en meningsfull och 
innehållsrik fritid, 
 - visa förmåga att kritiskt och självständigt tillvarata, 
systematisera och reflektera över egna och andras erfarenheter 
samt relevanta forskningsresultat för att därigenom bidra till 
utvecklingen av yrkesverksamheten och kunskapsutvecklingen 
inom yrkesområdet, och 
 - visa förmåga att tillämpa sådan didaktik och ämnesdidaktik 
inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom 
det fritidspedagogiska området och inom det eller de ämnen som 
utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt.

För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass 
och grundskolans årskurs 1-3 samt 4-6 ska studenten dessutom 
 - visa fördjupad förmåga att kritiskt och självständigt 
tillvarata, systematisera och reflektera över egna och andras 
erfarenheter samt relevanta forskningsresultat för att 
därigenom bidra till utvecklingen av yrkesverksamheten och 
kunskapsutvecklingen inom yrkesområdet, och 
 - visa förmåga att tillämpa sådan didaktik och ämnesdidaktik 
inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom 
det eller de ämnen som utbildningen avser och för 
yrkesutövningen i övrigt.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För grundlärarexamen ska studenten

- visa självkännedom och empatisk förmåga,

- visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt 
gentemot elever och deras vårdnadshavare,

- visa förmåga att i det pedagogiska arbetet göra bedömningar 
utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska 
aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna, 
i synnerhet barnets rättigheter enligt barnkonventionen, samt 
en hållbar utveckling, och

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och utveckla sin kompetens i det pedagogiska arbetet.

Självständigt arbete (examensarbete)

För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem 
ska studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett 
självständigt arbete (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng 
inom det fritidspedagogiska området.

För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass 
och grundskolans årskurs 1-3 och för grundlärarexamen med 
inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 4-6 ska studenten 
inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt 
arbete (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng eller två 
sådana arbeten om vardera minst 15 högskolepoäng i ett eller 
två av de ämnen som studeras inom respektive inriktning.

Övrigt

Av examensbeviset ska det framgå vilken inriktning studenten 
har fullgjort och vilket eller vilka undervisningsämnen som 
examen omfattar. Ordet undervisningsämne har samma betydelse 
som i 1 kap. 4 § förordningen (2021:1335) om utbildning till 
lärare och förskollärare.

För grundlärarexamen ska också de preciserade krav gälla som 
varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning.

Ämneslärarexamen

Omfattning

Ämneslärarexamen ges med två inriktningar.

Ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans 
årskurs 7-9 avläggs på avancerad nivå och uppnås efter att 
studenten har fullgjort kursfordringar om 240 eller, när så 
krävs, 270 högskolepoäng.

Ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i gymnasieskolan 
avläggs på avancerad nivå och uppnås efter att studenten har 
fullgjort kursfordringar om 300 eller, när så krävs, 330 
högskolepoäng.

Mål

För ämneslärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och 
förmåga som krävs för att självständigt arbeta som ämneslärare 
i den verksamhet som utbildningen avser. Studenten ska även 
visa kunskap och förmåga för annan undervisning för vilken 
examen enligt gällande föreskrifter kan ge behörighet.

Kunskap och förståelse

För ämneslärarexamen oavsett inriktning ska studenten

- visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive 
metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller 
de ämnen som utbildningen avser och för den verksamhet i 
övrigt som utbildningen avser samt visa kännedom om vuxnas 
lärande,

- visa fördjupad kunskap om vetenskapsteori samt kvalitativa 
och kvantitativa forskningsmetoder, och visa kunskap om 
relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet 
och dess betydelse för yrkesutövningen,

- visa sådan kunskap om barns och ungdomars utveckling, 
lärande, behov och förutsättningar som krävs för den 
verksamhet som utbildningen avser,

- visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, 
konflikthantering och ledarskap,

- visa kunskap om skolväsendets organisation, relevanta 
styrdokument, läroplansteori och olika pedagogisk-didaktiska 
perspektiv samt visa kännedom om skolväsendets historia, och

- visa fördjupad kunskap om bedömning och betygssättning.

För ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7-9 
ska studenten dessutom

- visa sådana ämneskunskaper som krävs för yrkesutövningen, 
inbegripet såväl överblick över ämnesstudiernas huvudområde 
som fördjupade kunskaper inom vissa delar av detta område och 
insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete.

För ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i 
gymnasieskolan ska studenten dessutom 

- visa sådana ämneskunskaper som krävs för yrkesutövningen, 
inbegripet såväl brett kunnande inom ämnesstudiernas 
huvudområde som väsentligt fördjupade kunskaper inom vissa 
delar av detta område och fördjupad insikt i aktuellt 
forsknings- och utvecklingsarbete.

Färdighet och förmåga

För ämneslärarexamen ska studenten

 - visa fördjupad förmåga att skapa förutsättningar för alla 
elever att lära och utvecklas, 
 - visa fördjupad förmåga att kritiskt och självständigt 
tillvarata, systematisera och reflektera över egna och andras 
erfarenheter samt relevanta forskningsresultat för att 
därigenom bidra till utvecklingen av yrkesverksamheten och 
kunskapsutvecklingen inom ämnen, ämnesområden och 
ämnesdidaktik, 
 - visa förmåga att ta till vara elevers kunskaper och 
erfarenheter för att stimulera varje elevs lärande och 
utveckling, 
 - visa förmåga att tillämpa sådan didaktik och ämnesdidaktik 
inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom 
det eller de ämnen som utbildningen avser och för den 
verksamhet i övrigt som utbildningen avser, 
 - visa förmåga att självständigt och tillsammans med andra 
planera, genomföra, utvärdera och utveckla undervisning och 
den pedagogiska verksamheten i övrigt i syfte att på bästa 
sätt stimulera varje elevs lärande och utveckling, 
 - visa förmåga att identifiera och i samverkan med andra 
tillgodose elevers behov av specialpedagogiska insatser, 
inbegripet specialpedagogiska insatser för elever med 
neuropsykiatriska svårigheter, 
 - visa förmåga att observera, dokumentera och analysera 
elevers lärande och utveckling i förhållande till 
verksamhetens mål och att informera och samarbeta med elever 
och deras vårdnadshavare, 
 - visa förmåga att kommunicera och förankra skolans 
värdegrund, inbegripet de mänskliga rättigheterna och de 
grundläggande demokratiska värderingarna, 
 - visa förmåga att förebygga och motverka diskriminering och 
annan kränkande behandling av elever, 
 - visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett 
jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska 
verksamheten, 
 - visa förmåga att kommunicera och reflektera kring frågor 
som rör identitet, sexualitet och relationer,

 - visa kommunikativ förmåga i lyssnande, talande och 
skrivande till stöd för den pedagogiska verksamheten,

 - visa förmåga att använda och värdera läroböcker, andra 
läromedel och andra lärverktyg,

 - visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala 
verktyg i den pedagogiska verksamheten och att beakta 
betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för 
denna, och

 - visa förmåga att i den pedagogiska verksamheten utveckla 
färdigheter som är värdefulla för yrkesutövningen.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För ämneslärarexamen ska studenten

- visa självkännedom och empatisk förmåga,

- visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt 
gentemot elever och deras vårdnadshavare,

- visa förmåga att i det pedagogiska arbetet göra bedömningar 
utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska 
aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna, 
i synnerhet barnets rättigheter enligt barnkonventionen, samt 
en hållbar utveckling, och

- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare 
kunskap och utveckla sin kompetens i det pedagogiska arbetet.

Självständigt arbete (examensarbete)

För ämneslärarexamen ska studenten inom ramen för 
kursfordringarna ha fullgjort minst ett självständigt arbete 
(examensarbete) om minst 30 högskolepoäng eller minst två 
sådana arbeten om vardera minst 15 högskolepoäng i ett eller 
två av de ämnen som studeras inom utbildningen.

Övrigt

Av examensbeviset ska det framgå vilken inriktning studenten 
har fullgjort och vilket eller vilka undervisningsämnen som 
examen omfattar. Ordet undervisningsämne har samma betydelse 
som i 1 kap. 4 § förordningen (2021:1335) om utbildning till 
lärare och förskollärare.

För ämneslärarexamen ska också de preciserade krav gälla som 
varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna 
examensbeskrivning.

EXAMINA PÅ FORSKARNIVÅ

GENERELLA EXAMINA

 Licentiatexamen

 Omfattning

 Licentiatexamen uppnås

 antingen efter att doktoranden fullgjort en utbildning om minst
 120 högskolepoäng inom ett ämne för utbildning på forskarnivå,

 eller efter att doktoranden fullgjort en del om minst 120
 högskolepoäng av en utbildning som skall avslutas med
 doktorsexamen, om högskolan beslutar att en sådan
 licentiatexamen kan ges vid högskolan.

 Mål

 Kunskap och förståelse

 För licentiatexamen skall doktoranden

 - visa kunskap och förståelse inom forskningsområdet,
 inbegripet aktuell specialistkunskap inom en avgränsad del av
 detta samt fördjupad kunskap i vetenskaplig metodik i allmänhet
 och det specifika forskningsområdets metoder i synnerhet.

 Färdighet och förmåga

 För licentiatexamen skall doktoranden

 - visa förmåga att kritiskt, självständigt och kreativt och med
 vetenskaplig noggrannhet identifiera och formulera
 frågeställningar, att planera och med adekvata metoder
 genomföra ett begränsat forskningsarbete och andra
 kvalificerade uppgifter inom givna tidsramar och därigenom
 bidra till kunskapsutvecklingen samt att utvärdera detta
 arbete,

 - visa förmåga att i såväl nationella som internationella
 sammanhang muntligt och skriftligt klart presentera och
 diskutera forskning och forskningsresultat i dialog med
 vetenskapssamhället och samhället i övrigt, och

 - visa sådan färdighet som fordras för att självständigt delta
 i forsknings- och utvecklingsarbete och för att självständigt
 arbeta i annan kvalificerad verksamhet.

 Värderingsförmåga och förhållningssätt

 För licentiatexamen skall doktoranden

 - visa förmåga att göra forskningsetiska bedömningar i sin egen
 forskning,

 - visa insikt om vetenskapens möjligheter och begränsningar,
 dess roll i samhället och människors ansvar för hur den
 används, och

 - visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
 kunskap och att ta ansvar för sin kunskapsutveckling.

 Vetenskaplig uppsats

 För licentiatexamen skall doktoranden ha fått en vetenskaplig
 uppsats om minst 60 högskolepoäng godkänd.

 Övrigt

 För licentiatexamen med en viss inriktning skall också de
 preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom
 ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

Doktorsexamen

Omfattning

Doktorsexamen uppnås efter att doktoranden fullgjort en
utbildning om 240 högskolepoäng inom ett ämne för utbildning på
forskarnivå.

Mål

Kunskap och förståelse

För doktorsexamen ska doktoranden

– visa brett kunnande inom och en systematisk förståelse av
forskningsområdet samt djup och aktuell specialistkunskap inom
en avgränsad del av forskningsområdet, och
– visa förtrogenhet med vetenskaplig metodik i allmänhet och
med det specifika forskningsområdets metoder i synnerhet.

Färdighet och förmåga

För doktorsexamen ska doktoranden

– visa förmåga till vetenskaplig analys och syntes samt till
självständig kritisk granskning och bedömning av nya och
komplexa företeelser, frågeställningar och situationer,

– visa förmåga att kritiskt, självständigt, kreativt och med
vetenskaplig noggrannhet identifiera och formulera
frågeställningar samt att planera och med adekvata metoder
bedriva forskning och andra kvalificerade uppgifter inom givna
tidsramar och att granska och värdera sådant arbete,

– med en avhandling visa sin förmåga att genom egen forskning
väsentligt bidra till kunskapsutvecklingen,

– visa förmåga att i såväl nationella som internationella
sammanhang muntligt och skriftligt med auktoritet presentera
och diskutera forskning och forskningsresultat i dialog med
vetenskapssamhället och samhället i övrigt,

– visa förmåga att identifiera behov av ytterligare kunskap,
och

– visa förutsättningar för att såväl inom forskning och
utbildning som i andra kvalificerade professionella sammanhang
bidra till samhällets utveckling och stödja andras lärande.
Värderingsförmåga och förhållningssätt

För doktorsexamen ska doktoranden

– visa intellektuell självständighet och vetenskaplig redlighet
samt förmåga att göra forskningsetiska bedömningar, och

– visa fördjupad insikt om vetenskapens möjligheter och
begränsningar, dess roll i samhället och människors ansvar för
hur den används.

Vetenskaplig avhandling (doktorsavhandling)

För doktorsexamen ska doktoranden ha fått en vetenskaplig
avhandling (doktorsavhandling) om minst 120 högskolepoäng
godkänd.

Övrigt

För doktorsexamen med en viss inriktning ska också de
preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom
ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

KONSTNÄRLIGA EXAMINA

Konstnärlig licentiatexamen

Omfattning

Konstnärlig licentiatexamen uppnås

antingen efter att doktoranden fullgjort en utbildning om minst
120 högskolepoäng inom ett ämne för utbildning på forskarnivå,

eller efter att doktoranden fullgjort en del om minst 120
högskolepoäng av en utbildning som ska avslutas med konstnärlig
doktorsexamen, om högskolan beslutar att en sådan konstnärlig
licentiatexamen kan ges vid högskolan.

Mål

Kunskap och förståelse

För konstnärlig licentiatexamen ska doktoranden

– visa kunskap och förståelse inom forskningsområdet,
inbegripet aktuell specialistkunskap inom sitt konstnärliga
område samt visa kunskap om konstnärliga forskningsmetoder i
allmänhet och det specifika forskningsområdets metoder i
synnerhet.

Färdighet och förmåga

För konstnärlig licentiatexamen ska doktoranden

– visa skapande förmåga inom sitt konstnärliga område,
– visa förmåga att kritiskt, självständigt och kreativt och med
forskningsmässig noggrannhet identifiera och formulera
konstnärliga frågeställningar, att planera och med adekvata
metoder genomföra ett konstnärligt forskningsprojekt och andra
kvalificerade konstnärliga uppgifter inom givna tidsramar och
därigenom bidra till kunskapsutvecklingen samt att utvärdera
detta arbete,

– visa förmåga att i såväl nationella som internationella
sammanhang muntligt och skriftligt eller på annat sätt klart
presentera och diskutera forskning och forskningsresultat i
dialog med forskarsamhället och samhället i övrigt, och

– visa sådan färdighet som krävs för att självständigt delta i
forskningsoch utvecklingsarbete och för att självständigt
arbeta i annan kvalificerad verksamhet.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För konstnärlig licentiatexamen ska doktoranden

– visa förmåga att göra forskningsetiska bedömningar i sin egen
forskning,

– visa insikt om konstens möjligheter och begränsningar, dess
roll i samhället och människors ansvar för hur den används, och

– visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare
kunskap och att ta ansvar för sin konstnärliga utveckling.

Dokumenterat konstnärligt forskningsprojekt

För konstnärlig licentiatexamen ska doktoranden ha fått ett
dokumenterat konstnärligt forskningsprojekt om minst 60
högskolepoäng godkänt.

Övrigt

För konstnärlig licentiatexamen med en viss inriktning ska
också de preciserade krav gälla som varje högskola själv
bestämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning.

Konstnärlig doktorsexamen

Omfattning

Konstnärlig doktorsexamen uppnås efter att doktoranden
fullgjort en utbildning om 240 högskolepoäng inom ett ämne för
utbildning på forskarnivå.

Mål

Kunskap och förståelse

För konstnärlig doktorsexamen ska doktoranden

– visa brett kunnande inom och en systematisk förståelse av
forskningsområdet samt djup och aktuell specialistkunskap inom
sitt konstnärliga område, och

– visa förtrogenhet med konstnärliga forskningsmetoder i
allmänhet och med det specifika forskningsområdets metoder i
synnerhet.

Färdighet och förmåga

För konstnärlig doktorsexamen ska doktoranden

– visa skapande förmåga inom sitt konstnärliga område,

– visa förmåga till konstnärlig analys och syntes samt till
självständig kritisk granskning och bedömning av nya och
komplexa företeelser, frågeställningar och situationer,

– visa förmåga att kritiskt, självständigt, kreativt och med
forskningsmässig noggrannhet identifiera och formulera
konstnärliga frågeställningar samt att planera och med adekvata
metoder bedriva forskning och andra kvalificerade konstnärliga
uppgifter inom givna tidsramar och att granska och värdera
sådant arbete,

– med ett dokumenterat konstnärligt forskningsprojekt visa sin
förmåga att genom egen forskning väsentligt bidra till
kunskapsutvecklingen,

– visa förmåga att i såväl nationella som internationella
sammanhang muntligt och skriftligt med auktoritet presentera
och diskutera forskning och forskningsresultat i dialog med
forskarsamhället och samhället i övrigt,

– visa förmåga att identifiera behov av ytterligare kunskap,
och

– visa förutsättningar för att såväl inom forskning och
utbildning som i andra kvalificerade professionella sammanhang
bidra till samhällets utveckling och stödja andras lärande.

Värderingsförmåga och förhållningssätt

För konstnärlig doktorsexamen ska doktoranden

– visa intellektuell självständighet, konstnärlig integritet
och forskningsmässig redlighet samt förmåga att göra
forskningsetiska bedömningar, och

– visa fördjupad insikt om konstens möjligheter och
begränsningar, dess roll i samhället  och människors ansvar för
hur den används.

Dokumenterat konstnärligt forskningsprojekt (doktorsavhandling)

För konstnärlig doktorsexamen ska doktoranden ha fått ett
dokumenterat konstnärligt forskningsprojekt (doktorsavhandling)
om minst 120 högskolepoäng godkänt.

Övrigt

För konstnärlig doktorsexamen med en viss inriktning ska också
de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer
inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning.
Förordning (2024:166).

Bilaga 3 

PLATSFÖRDELNING PÅ GRUNDVAL AV BETYG OCH MERITVÄRDERING AV 
BETYG

I denna bilaga finns det enligt 7 kap. 13 § andra stycket och 
18 § första stycket vissa bestämmelser om hur platser ska 
fördelas vid urval på grundval av betyg och hur betyg ska 
värderas.

Med betyg från gymnasieskolan avses i fråga om platsfördelning 
på grundval av betyg i denna bilaga även betyg från 
Europaskolan (European baccalaureate) och utbildning som leder 
fram till International Baccalaureate.

Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter i 
övrigt om meritvärdering av betyg från Europaskolan (European 
baccalaureate) och utbildning som leder fram till 
International Baccalaureate samt om hur sådana betyg ska ge 
meritpoäng.

Platsfördelning på grundval av betyg

1. Vid urval på grundval av betyg enligt 7 kap. 13 § första 
stycket 1 ska platserna fördelas i förhållande till antalet 
behöriga sökande i en betygsgrupp som indelas i I och II 
respektive i en folkhögskolegrupp enligt följande.

Betygsgrupp:

I. sökande med

- betyg från gymnasieskolan,

- betyg från kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå, om 
minst två

tredjedelar av gymnasiepoängen avser sådan utbildning, och

- betyg från gymnasieskolans yrkesprogram som lett till en 
yrkesexamen i kombination med sådana betyg från kommunal 
vuxenutbildning på gymnasial nivå som ger grundläggande 
behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå,

II. sökande med

- betyg från gymnasieskolan i kombination med betyg från 
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå eller i kombination 
med betyg förvärvade genom prövning i gymnasieskolan av den 
som inte är elev där eller, i fråga om betyg från 
gymnasieskolans yrkesprogram som lett till en yrkesexamen, i 
kombination med sådana betyg från kommunal vuxenutbildning på 
gymnasial nivå som leder till mer än grundläggande behörighet 
till utbildning som påbörjas på grundnivå, om betyg från 
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå eller betyg 
förvärvade genom prövning i gymnasieskolan tillsammans eller 
var för sig utgör mindre än två tredjedelar av 
gymnasiepoängen, och

- betyg från gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning på 
gymnasial nivå i kombination med resultat från utbildning 
enligt förordningen (2018:1519) om behörighetsgivande och 
högskoleintroducerande utbildning eller i kombination med 
intyg enligt den upphävda förordningen (2007:432) om 
behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor 
eller i kombination med dokumenterat studieresultat från 
folkhögskola.

Folkhögskolegrupp:

sökande med studieomdöme från folkhögskola.

2. Sedan platserna har fördelats i respektive grupp ska 
platserna i betygsgruppen fördelas i förhållande till antalet 
behöriga sökande i I respektive II.

Därefter ska antalet platser i II reduceras med en tredjedel. 
Denna andel ska tillföras I.

Meritvärdering av betyg

3. Meritvärdering ska göras i två steg. Först meritvärderas de 
betyg som den sökande åberopar för behörighet och de betyg på 
sådana särskilt meriterande nivåer som enligt 7 ska 
meritvärderas enligt 4 och 5. Därefter ska poäng för de nivåer 
som är särskilt meriterande enligt 8 läggas till.

Sökande med gymnasieexamen från gymnasieskolan

Siffervärde

4. Betygen i de ämnen som ingår i ett program från 
gymnasieskolan ska ges följande siffervärden:

F 	0

E 	10,0

D 	12,5

C 	15,0

B 	17,5

A 	20,0

Betygsvärde

5. Siffervärdet för varje betyg ska multipliceras med det 
antal gymnasiepoäng som det betyget omfattar, varvid ett 
betygsvärde fås.

Vid uträkning av ett betygsvärde ska betyg i ett ämne ersättas 
av ett betyg som den sökande har i samma eller motsvarande 
ämne, om sistnämnda betyg avser motsvarande nivå i ämnet och 
har ett högre siffervärde samt omfattar minst samma antal 
gymnasiepoäng. När ett betyg ersätts av ett annat betyg ska 
det sistnämna betyget ges samma omfattning som det betyg som 
ersätts. 

Sammanlagt betygsvärde och jämförelsetal

6. Det sammanlagda betygsvärdet för alla betyg i de ämnen på 
de nivåer som ingår i ett fullständigt program från 
gymnasieskolan ska divideras med 2 400, varvid ett 
jämförelsetal fås.

Om det fullständiga programmet omfattar mer än 2 500 
gymnasiepoäng ska det sammanlagda betygsvärdet divideras med 
det antal gymnasiepoäng som ingår i de ämnen som en examen 
omfattar.

Jämförelsetalet ska anges med två decimaler.

Betyg i ämnen på nivåer som ger behörighet eller är särskilt 
meriterande 

7. Betyg i ämnen på nivåer som inte ingår i ett fullständigt 
program från gymnasieskolan ska meritvärderas enligt 4 och 5 
om nivåerna

1. krävs för grundläggande behörighet till högskoleutbildning 
som påbörjas på grundnivå,

2. krävs för sådan behörighet som avses i 7 kap. 9 §, eller 

3. är särskilt meriterande nivåer som avses i 7 kap. 18 § och 
ger meritpoäng enligt 8. 

Det sammanlagda betygsvärdet ska, för att få jämförelsetalet, 
i stället för att göra som det som anges i 6, divideras med 
det samlade antal gymnasiepoäng som har legat till grund för 
meritvärderingen.

Meritpoäng

8. Sedan jämförelsetalet har räknats ut ska godkända betyg på 
sådana särskilt meriterande nivåer som anges i 7 kap. 18 § 
tillgodoräknas som meritpoäng. 

Högst två och en halv (2,5) meritpoäng får adderas till 
jämförelsetalet, varav högst en och en halv (1,5) meritpoäng 
får avse moderna språk och svenskt teckenspråk för hörande, 
högst en (1,0) meritpoäng får avse engelska och högst en och 
en halv (1,5) meritpoäng får avse matematik, matematik - 
fortsättning, matematik - fördjupning, matematik - 
specialisering B och matematik - specialisering C.

Godkända betyg på nivåer som är särskilt meriterande ger 
meritpoäng enligt följande:

a) nivå 1 i moderna språk - fortsättning eller nivå 1 i 
svenskt teckenspråk för hörande - fortsättning ger en halv 
(0,5) meritpoäng, 

b) nivå 2 i moderna språk - fortsättning eller nivå 2 i 
svenskt teckenspråk för hörande - fortsättning ger en (1,0) 
meritpoäng, om den nivå som avses i a utgör krav på särskild 
behörighet, och i annat fall en och en halv (1,5) meritpoäng, 

c) nivå 1 i moderna språk - fördjupning eller på nivå 1 i 
svenskt teckenspråk för hörande - fördjupning ger en halv 
(0,5) meritpoäng,

d) nivå 1 i moderna språk - grund i ytterligare ett språk 
eller nivå 1 i svenskt teckenspråk för hörande - grund ger en 
halv (0,5) meritpoäng, om den sökande har fått meritpoäng för 
moderna språk - fortsättning enligt b,

e) nivå 1 i moderna språk - grund ger en halv (0,5) 
meritpoäng, om den sökande har fått meritpoäng för svenskt 
teckenspråk för hörande - fortsättning enligt b,

f) nivå 3 i engelska ger en (1,0) meritpoäng,

g) nivå 2 i matematik ger en halv (0,5) meritpoäng, 

h) nivå 1 i matematik - fortsättning ger en halv (0,5) 
meritpoäng, 

i) nivå 2 i matematik - fortsättning ger en halv (0,5) 
meritpoäng, om den nivå som avses i h utgör krav på särskild 
behörighet, och i annat fall en (1,0) meritpoäng, 

j) matematik - fördjupning ger en (1,0) meritpoäng,

k) matematik - specialisering B ger en halv (0,5) meritpoäng 
om det endast finns krav på grundläggande behörighet eller om 
matematik nivå 2 eller matematik - fortsättning nivå 1 utgör 
krav på särskild behörighet, 

l) matematik - specialisering C ger en halv (0,5) meritpoäng. 

Sökande med gymnasieexamen från kommunal vuxenutbildning på 
gymnasial nivå

9. Det som anges i 4, 5, 7 och 8 gäller också sökande med 
examen från kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå. 

För att få ett jämförelsetal ska det sammanlagda betygsvärdet 
divideras med det antal gymnasiepoäng som ingår i examen, dock 
med lägst 2 300. Förordning (2024:914).

Bilaga 4 

OMFATTNINGEN AV VISSA UTBILDNINGAR

I denna bilaga anges enligt 6 kap. 17 a § det minsta antal 
timmar utbildning enligt yrkeskvalifikationsdirektivet som 
utbildning som leder till vissa yrkesexamina ska omfatta, 
varvid en timme ska avse en tidsperiod om 45 minuter. 

Utbildning	        Minsta antal timmar

barnmorska	        3 000 timmar utbildning

sjuksköterska	        4 600 timmar, varav minst en tredjedel 
                        teoretisk utbildning och minst hälften 
                        klinisk utbildning

tandläkare	        5 000 timmar teoretisk och praktisk 
                        utbildning

läkare	                5 500 timmar teoretisk och praktisk 
                        utbildning
Förordning (2023:34).