PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (1988:1566) med instruktion för Statens krigsskadenämnd 

Uppgifter

1 § Statens krigsskadenämnd har till uppgift att pröva ärenden enligt
lagen (1958:566) om ersättning för krigsskada å egendom.

Sammansättning

2 § Nämnden består av fem ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och
en är vice ordförande. För ledamöterna skall det finnas ersättare.

Verksförordningens tillämpning

3 § Följande föreskrifter i verksförordningen (1995:1322) skall
tillämpas på nämnden:

18 § om myndighetens organisation,

26 § m ärendenas handläggning,

27 och 28 §§ om myndighetens föreskrifter,

29 § om inhämtande av uppgifter m.m.,

30 § om ärendeförteckning, och

31 § om myndighetens beslut. Förordning (1996:584).

4 § Nämnden har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som
anges i 6-9, 13 och 15 §§ verksförordningen (1995:1322).
Förordning (1996:584).

Ärendenas handläggning

5 § Bestämmelser om beslutförhet, jäv och omröstning i ärenden om
ersättning för krigsskada finns i 8 och 9 §§ lagen (1958:566) om
ersättning för krigsskada å egendom.

I andra ärenden beslutar ordföranden ensam.

6 § Nämnden får besluta att den vid handläggning av ärenden om
ersättning för krigsskada skall vara delad i avdelningar.

Varje avdelning skall ha minst en ledamot eller ersättare som är jurist
med domarerfarenhet och en som har sakkunskap i fråga om
skadeförsäkringsverksamhet.

Nämnden utser en ordförande på varje avdelning.

7 § Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i
särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs av
ordföranden ensam inte behöver föredras.

8 § Vid sammanträdena skall protokoll föras.

Protokollet skall justeras av ordföranden i nämnden eller på
avdelningen.

Förordnanden

9 § Ledamöter och ersättare utses av regeringen. Regeringen utser
ordförande och vice ordförande. Förordnandena ges för en bestämd tid.

Överklagande

10 § Nämndens beslut får överklagas hos regeringen, om något annat inte
följer av

-- 7 § lagen (1958:566) om ersättning för krigsskada å egendom,

-- lagen (1971:309) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att
pröva vissa mål,

-- lagen (1987:439) om inskränkning i rätten att överklaga,

-- andra föreskrifter.
Förordning (1988:1574) om basbelopp för år 1989

Regeringen fastställer basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän 
försäkring till 27 900 kronor för år 1989.
Förordning (1988:1584) med instruktion för  Resegarantinämnden 

Uppgifter

1 § Resegarantinämnden har till uppgift att pröva om säkerhet enligt
resegarantilagen (1972:204) skall tas i anspråk.

Organisation m.m.

2 § Bestämmelser om nämndens sammansättning finns i resegarantilagen
(1972:204).

Hos nämnden finns sekreterare som biträder med beredningen av ärenden
enligt vad nämnden närmare bestämmer.

Verksförordningens tillämpning

3 § Följande föreskrifter i verksförordningen (1995:1322) skall
tillämpas på resegarantinämnden:

18 § om interna föreskrifter,

26 § om vem som får begära in förklaringar m.m.,

27 och 28 §§ om myndighetens föreskrifter,

29 § om inhämtande av uppgifter,

30 § om ärendeförteckning,

31 § om myndighetens beslut och

35 § om överklagande. Förordning (2006:1516).

4 § Nämnden har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som
anges i 6, 7, 9, 13 och 15 §§ verksförordningen (1995:1322).
Förordning (1996:232).

Ärendenas handläggning

5 § Bestämmelser om beslutförhet och omröstning finns i
resegarantilagen (1972:204).

6 § Ärendena avgörs efter föredragning som ankommer på sekreterare
eller på särskilt förordnad föredragande. I arbetsordningen eller
i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt
11 § tredje stycket resegarantilagen (1972:204) inte behöver föredras.

Ordföranden får själv överta beredning och föredragning av ärende.

7 § Vid nämndens sammanträden förs protokoll. Protokollet justeras av
ordföranden.

8 § I 19 § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om rätt att
få avvikande mening antecknad.

Anställningar m.m.

9 § Föreskrifter om förordnande av ordförande, andra ledamöter och
ersättare i nämnden finns i resegarantilagen (1972:204). Förordnandena
ges för en bestämd tid.

10 § Sekreterare utses av nämnden.

Överklagande

11 § Nämndens beslut i ärenden om säkerhet enligt
resegarantilagen (1972:204) får inte överklagas.
Förordning (2006:1516).

Övergångsbestämmelser

2006:1516

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre
föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av beslut i
anställningsärenden som har meddelats före ikraftträdandet.
Riksrevisionsverkets Föreskrifter (1988:1609) till kreditinstituten om statligt stöd till näringslivet 

Riksrevisionsverket föreskriver följande med stöd av 20 § förordningen 
(1988:764) om statligt stöd till näringslivet.

1 § Kreditinstituten skall på av riksrevisionsverket fastställd blankett 
"Garantiuppgift från kreditinstitut" löpande månadsvis underrätta 
riksrevisionsverket om utbetalning av statligt garanterat lån samt hur 
stor andel av lånet som garanteras av staten. Vidare skall 
kreditinstituten varje år snarast efter den 30 juni och den 31 december 
på samma sätt underrätta riksrevisionsverket om utestående låneskuld på 
statligt garanterade lån per den 30 juni och den 31 december. 
Kreditinstituten skall på blanketten också ange clearingkod och 
lånenummer.

2 § Flyttning av lån mellan kreditinstituten skall rapporteras till 
riksrevisionsverket på blanketten "Flyttning av lån (byte av 
kreditinstitut)". På blanketten skall anges datum för flyttning av lån 
så att en avstämning och ett riktigt avgiftsuttag kan göras. Blankett 
rekvireras från riksrevisionsverket eller garantiförvaltande myndighet.

3 § Kreditinstituten skall snarast efter det att ett lån mot statlig 
garanti återbetalts rapportera detta till riksrevisionsverket. Detta 
skall göras på blankett "Garantiavgift från kreditinstitut" varvid 
utestående låneskuld per ett visst datum sätts till noll.

4 § Ovanstående uppgifter från kreditinstituten kan skickas på av 
riksrevisionsverket godkänt databärande medium i stället för på 
blankett.
Statistiska centralbyråns kungörelse (1988:1612) om procenttal för ändring av vissa underhållsbidrag

Statistiska centralbyrån förordnar att de underhållsbidrag som avses i 
lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag skall höjas från 
och med den 1 februari 1989 med åtta procent.

Höjningen gäller inte underhållsbidrag till barn, make eller 
förutvarande make som har bestämts under november 1988 eller senare. 
Höjningen gäller inte heller underhållsbidrag till fader eller moder som 
har bestämts efter utgången av juni 1979.

Bidrag, vars belopp efter höjningen slutar på öretal, utgår enligt lagen 
om ändring av vissa underhållsbidrag med närmast lägre krontal.
Lag (1988:1614) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Bulgarien

1 § Det avtal för att undvika dubbelbeskattning beträffande skatter på
inkomst och förmögenhet som Sverige och Bulgarien undertecknade den 21
juni 1988 skall gälla för Sveriges del. Avtalets innehåll framgår av
bilaga till denna lag.

2 § Avtalets beskattningsregler skall tillämpas endast i den mån dessa
medför inskränkning av den skattskyldighet i Sverige som annars skulle
föreligga.

3 § Om en person anser att det vidtagits någon åtgärd som för honom
medfört eller kommer att medföra en beskattning som strider mot
bestämmelserna i avtalet, kan han ansöka om rättelse enligt artikel 23
punkt 1 i avtalet.

4 § Har upphävts genom lag (2011:1333).

4 § Bestämmelserna i artikel 21 punkt 2 b i avtalet ska inte 
tillämpas i fråga om inkomst hos en svensk juridisk person som 
får beskattas i Bulgarien enligt artikel 6 i avtalet, om 
inkomsten inte beskattas i Bulgarien på grund av att Bulgarien 
inte anser att den juridiska personen bedriver verksamhet från 
fast driftställe där. Lag (2019:1199).

5 § Följande gäller om en person med hemvist i Sverige 
förvärvar inkomst som enligt bestämmelserna i artikel 16 punkt 
2 eller artikel 17 i avtalet beskattas endast i Bulgarien 
eller enligt bestämmelserna i artikel 21 punkt 2 b i avtalet 
ska undantas från svensk skatt och personen i fråga beskattas 
till statlig inkomstskatt för annan inkomst. Först uträknas 
den statliga inkomstskatt som skulle ha påförts om den 
skattskyldiges hela inkomst hade beskattats endast i Sverige. 
Därefter fastställs hur stor procent den på detta sätt 
uträknade skatten utgör av hela den beskattningsbara inkomst 
på vilken skatten har beräknats. Med den fastställda 
procentsatsen tas skatt ut på den inkomst som ska beskattas i 
Sverige. Förfarandet ska dock endast tillämpas om detta leder 
till högre skatt. Lag (2019:1199).


Övergångsbestämmelser

2019:1199

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2020.

2. Bestämmelsen i 4 § tillämpas första gången för 
beskattningsår som börjar efter den 31 december 2019.


Bilaga

Avtal mellan Konungariket Sverige och Folkrepubliken Bulgarien för att
undvika dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet
Förordning (1988:170) om tillfällig utvidgning av den svenska fiskezonen i mellersta och norra Östersjön

1 § I denna förordning meddelas föreskrifter om den svenska fiskezonens 
yttergräns i mellersta och norra Östersjön med anledning av protokollet 
till överenskommelsen den 18 april 1988 mellan Konungariket Sveriges 
regering och De Socialistiska Rådsrepublikernas Unions regering om 
avgränsningen av kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och 
den sovjetiska ekonomiska zonen i Östersjön.

2 § I stället för vad som föreskrivs i 3 § första stycket 2 förordningen 
(1977:642) om den svenska fiskezonens omfattning skall den svenska 
fiskezonen mellan punkterna 56 05,0' N, 18 45,0' O och 58 47,6' N, 
20 24,6' O omfatta havsområdet utanför Sveriges sjöterritorium i 
mellersta och norra Östersjön intill räta linjer (loxodromer) mellan

punkten 56 05,0' N, 18 45,0' O 
punkten 56 03,896' N, 18 45,403' O 
punkten 55 58,863' N, 18 53,977' O 
punkten 55 53,788' N, 18 55,232' O 
punkten 55 53,482' N, 18 56,777' O 
punkten 55 57,300' N, 19 04,049' O 
punkten 55 58,863' N, 19 04,876' O 
punkten 56 02,433' N, 19 05,669' O 
punkten 56 15,000' N, 19 13,565' O 
punkten 56 27,000' N, 19 21,070' O 
punkten 56 35,000' N, 19 25,070' O 
punkten 56 45,000' N, 19 31,720' O 
punkten 56 58,000' N, 19 40,270' O 
punkten 57 14,192' N, 19 53,565' O 
punkten 57 26,717' N, 20 02,160' O 
punkten 57 33,800' N, 20 03,965' O 
punkten 57 44,000' N, 20 14,139' O 
punkten 57 54,691' N, 20 24,920' O 
punkten 58 12,000' N, 20 22,502' O 
punkten 58 29,000' N, 20 26,590' O 
punkten 58 46,836' N, 20 28,672' O 
punkten 58 47,680' N, 20 25,264' O 
punkten 58 47,6 N, 20 24,6' O.

Koordinaterna är angivna i svenskt koordinatsystem (RT 38).

3 § Sjöfartsverket skall se till att fiskezonens yttergräns enligt 2 § 
märks ut på sjökort som är tillgängliga för allmänheten.
Lag (1988:177) om skattefrihet för viss ersättning från Tyska Demokratiska Republiken

1 § Den 24 oktober 1986 ingicks ett avtal mellan Sverige och
Tyska Demokratiska Republiken om reglering av
förmögenhetsrättsliga frågor.

Ersättning som betalas på grund av avtalet ska vid
inkomstbeskattningen inte utgöra skattepliktig inkomst för
mottagaren. Lag (2011:1330).


Övergångsbestämmelser

1988:177

Denna lag träder i kraft den 1 juni 1988. Den tillämpas dock 
även på ersättningar som har utbetalats dessförinnan.
Förordning (1988:204) om förening av vissa tjänster i anslutning till inrättandet av plan- och bostadsverket

Regeringen föreskriver att arbetstagare som den 30 juni 1988 innehar 
tjänst vid bostadsstyrelsen eller statens planverk får från och med den 
1 juli 1988 tills vidare, dock längst till och med den 30 november 1988, 
förena denna tjänst med en tjänst vid plan- och bostadsverket. Vid sådan 
tjänsteförening är arbetstagaren utan särskilt beslut tjänstledig från 
den först nämnda tjänsten.
Lag (1988:23) om tillämpning av lagen  (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. vid viss försöksverksamhet 

Lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m. m. skall 
tillämpas på läkemedel som har förskrivits av en distriktssköterska som 
deltar i försöksverksamhet med förskrivning av läkemedel enligt de 
föreskrifter som socialstyrelsen meddelar. Därvid skall läkemedel som 
har förskrivits av en distriktssköterska likställas med läkemedel som 
har förskrivits av en läkare. 

Övergångsbestämmelser

1988:23

Denna lag träder i kraft den 1 mars 1988 och gäller till utgången av år 
1991. Lagen skall tillämpas även på läkemedel som har förskrivits före 
utgången av år 1991 men som expedieras efter denna tidpunkt.

1991:1592

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

Lagen skall tillämpas även på läkemedel som har föreskrivits före 
utgången av år 1993 men som expedieras efter denna tidpunkt. Lag 
(1992:1567).
Förordning (1988:232) med instruktion för Byggforskningsrådet 

1 § Byggforskningsrådet har till uppgift att ta initiativ till samt
främja och stödja forsknings- och utvecklingsarbete inom
planläggnings-, byggnads- och anläggningsområdet. Rådet får dock inte
vara huvudman för forskning. Förordning (1995:1123).

2 § Byggforskningsrådet skall

1. organisera och stödja samarbete i fråga om forsknings- och
utvecklingsarbete samt främja kontakter mellan forskningsinstitutioner
och intressenter inom bygg- och bostadssektorn,

2. planera för forsknings- och utvecklingsarbete samt lämna bidrag till
sådant arbete,

3. övervaka att ekonomiskt stöd som rådet har beviljat kommer till
avsedd användning,

4. utvärdera forsknings- och utvecklingsverksamheten i fråga om
kvalitet, relevans och effekt,

5. informera om forskning och forskningsresultat,

6. ta initiativ till och främja internationellt forskningssamarbete,

7. besluta att ekonomiskt stöd som rådet har beviljat inte längre skall
lämnas, om den verksamhet som stödet avser inte uppfyller de krav som
bör ställas på verksamheten. Förordning (1990:819).

Verksförordningens tillämpning

3 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på
Byggforskningsrådet med undantag av 4 § andra stycket, 30 och
33-34 §§. Förordning (1998:1189).

Myndighetens ledning

4 § Byggforskningsrådets generaldirektör är chef för rådet.
Förordning (1995:1123).

Styrelsen

5 § Byggforskningsrådets styrelse består av högst elva personer,
generaldirektören medräknad. En av ledamöterna är ordförande och
en är vice ordförande.

Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de
andra ledamöterna är närvarande. Förordning (1995:1123).

Organisation

6 § Byggforskningsrådet bestämmer sin egen organisation.
Förordning (1995:1123).

Vetenskapliga nämnden

7 § har upphört att gälla genom förordning (1995:1123).

Personalföreträdare

8 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på
byggforskningsrådet.

9 § har upphävts genom förordning (1996:126).

Tjänstetillsättning m.m.

10 § har upphävts genom förordning (1996:126).

11 § har upphävts genom förordning (1995:1123).

12 § Andra styrelseledamöter än generaldirektören utses av
regeringen för en bestämd tid.

Förordnande att vara styrelsens ordförande meddelas av regeringen
för en bestämd tid. Styrelsen utser inom sig vice ordförande.
Förordning (1995:1123).

13 § har upphävts genom förordning (1994:994).

Överklagande

14 § Byggforskningsrådets beslut i ärenden om ekonomiskt stöd
får överklagas endast om det följer av en annan bestämmelse än
22 a § förvaltningslagen (1986:223). Förordning (1998:1189).
Förordning (1988:235) om vissa länsstyrelseföreskrifter på sjötrafikens område

Regeringen föreskriver att den som överträder en föreskrift som har 
utfärdats med stöd av sjötrafikförordningen (1962:150) eller av 
författningar som har upphävts genom denna och som fortfarande gäller 
skall dömas till böter.

Övergångsbestämmelser

1988:235

Denna förordning träder i kraft den 1 juni 1988 och gäller till utgången 
av oktober 1990. Förordningen tillämpas dock även därefter i fråga om 
gärning som har begåtts efter ikraftträdandet men före utgången av 
oktober 1990.
Tillkännagivande (1988:249) av uppgift om Riksbankens diskonto

/Har utgått genom SFS 2018:1786./
Regeringen ger till känna att riksbankens diskonto från och med den 29 
april 1988 är åtta och en halv procent.
Förordning (1988:253) om sommartid 

1 § Sommartid skall gälla i landet under perioden den 26 mars--24 
september 1989.

Vid tidsangivning skall under perioden tillämpas svensk normaltid ökad 
med en timme. Bestämmelser om sådan tid finns i förordningen (1979:988) 
om svensk normaltid.

2 § Sommartiden börjar klockan 02.00 normaltid den första dagen i 
perioden. Tiden anges då som klockan 03.00 sommartid.

Sommartiden upphör klockan 03.00 sommartid den sista dagen i perioden. 
Tiden anges då som klockan 02.00 normaltid.
Lag (1988:254) om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål

1 § Knivar, andra stick- och skärvapen och andra föremål som
är ägnade att användas som vapen vid brott mot liv eller hälsa
får inte innehas på allmän plats, inom skolområde där
grundskole- eller gymnasieundervisning bedrivs, eller i fordon
på allmän plats.

Förbudet i första stycket gäller inte, om föremålet enligt
särskilda föreskrifter ingår i utrustning för viss tjänst eller
visst uppdrag eller om innehavet annars med hänsyn till
föremålets art, innehavarens behov och övriga omständigheter är
att anse som befogat.

Stickvapen eller knivar som är konstruerade så att klingan
eller bladet snabbt kan fällas eller skjutas ut ur sitt skaft
(springstiletter eller springknivar) får inte innehas av
personer under 21 år. Lag (2000:148).

2 § Knogjärn, kaststjärnor eller andra sådana föremål som är särskilt
ägnade att användas som vapen vid brott mot liv eller hälsa samt
springstiletter eller springknivar får inte överlåtas till personer
under 21 år eller saluhållas. Lag (1990:413).

3 § I fråga om vapen och andra föremål som vapenlagen (1996:67) är
tillämplig på gäller föreskrifterna där i stället för denna lag.
Lag (1996:69).

4 § Den som uppsåtligen bryter mot 1 eller 2 § döms till böter 
eller fängelse i högst ett år.

Om gärningen har begåtts av oaktsamhet, döms till böter eller 
fängelse i högst sex månader. 

Om ett brott som avses i första stycket är grovt, döms till 
fängelse i lägst sex månader och högst två år. Vid bedömningen 
av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om 

1. föremålet har innehafts i ett sammanhang där det kan 
befaras komma till användning vid brottsligt angrepp på någons 
liv, hälsa eller trygghet till person, 

2. föremålet har varit av särskilt farlig beskaffenhet, 

3. innehavet, överlåtelsen eller saluhållandet har avsett 
flera föremål, eller

4. gärningen på annat sätt har varit av särskilt farlig art. 

Om det rör sig om ringa fall utgör gärningen dock inte brott.
Lag (2022:608).

5 § Har upphävts genom lag (2024:812).
Förordning (1988:256) med instruktion för  Kustbevakningen 

Uppgifter

1 § Kustbevakningen har till uppgift att i enlighet med
särskilda föreskrifter utföra sjöövervakning och annan
kontroll- och tillsynsverksamhet samt miljöräddningstjänst till
sjöss.

Kustbevakningen skall också samordna de civila behoven av
sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla denna
information till berörda myndigheter. Förordning (2000:336).

1 a § Kustbevakningen skall följa den internationella
utvecklingen inom sitt verksamhetsområde och medverka i
internationellt samarbete för att utveckla gränskontroll,
brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjöss och annan
sjöövervakning. Kustbevakningen skall vidare samverka med andra
myndigheter för att främja svenskt deltagande i internationellt
samarbete inom sitt verksamhetsområde. Förordning (1999:1024).

Verksförordningens tillämpning m.m.

2 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på
Kustbevakningen med undantag av 4 §. Förordning (1999:718).

Myndighetens ledning

3 § Kustbevakningens generaldirektör är chef för myndigheten.

Överdirektören är generaldirektörens ställföreträdare.
Förordning (1998:1831).

4 § Har upphävts genom förordning (1996:111).

Organisation

5 § Har upphävts genom förordning (2004:41).

5 a § För att bistå Kustbevakningen i arbetet med att samordna
de civila behoven av sjöövervakning och förmedla sjöinformation
skall ett samrådsorgan för civil sjöövervakning och
sjöinformation vara knutet till myndigheten.

Samrådsorganet består av generaldirektören som ordförande och
högst tio andra ledamöter samt ersättare för dessa.
Generaldirektören får sätta en annan tjänsteman vid
Kustbevakningen i sitt ställe som ordförande i samrådsorganet.
Förordning (2000:336).

Personalföreträdare

6 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på
kustbevakningen.

7 § har upphävts genom förordning (1996:111).

Styrelsen

8 § Kustbevakningens styrelse består av högst tio ledamöter,
generaldirektören medräknad.

Utöver vad som anges i 13 § verksförordningen (1995:1322) skall
styrelsen besluta om riktlinjer för hur Kustbevakningens
uppgifter skall prioriteras. Förordning (1999:718).

Anställningar m.m.

9 § Anställning som överdirektör beslutas av regeringen efter
anmälan av generaldirektören. Anställningen får begränsas att
gälla längst till en viss tidpunkt. (Förordning (1998:1831).

10 § Har upphävts genom förordning (1998:1831).

11 § Har upphävts genom förordning (1996:111).

12 § Har upphävts genom förordning (1996:111).
Förordning (1988:277) om kassakrav för banker och finansbolag

Regeringen föreskriver att kassakrav enligt lagen (1974:922) om 
kreditpolitiska medel får tillämpas i fråga om bankaktiebolagen, 
sparbankerna, de centrala föreningsbankerna och finansbolagen.
Lag (1988:279) om plan- och bostadsverkets namn i äldre författningar 

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att bestämmelser i lag eller annan 
författning om bostadsstyrelsen eller statens planverk efter utgången av 
juni månad 1988 skall avse plan- och bostadsverket.
Förordning (1988:31) om tingsrätternas beredskap för prövning av häktningsfrågor m.m.

1 § Under söndag, annan allmän helgdag, lördag, 
midsommarafton, julafton och nyårsafton ska tingsrätterna 
enligt bestämmelserna i denna förordning ha beredskap för 
prövning av frågor som rör förundersökning och användande av 
tvångsmedel samt frågor om kontaktförbud avseende gemensam 
bostad och förbud enligt 3 kap. 5 § första stycket 2 lagen 
(2015:642) om europeisk skyddsorder.

Tingsrätterna ska även ha beredskap för att pröva åtal för 
brott gemensamt med en fråga om häktning enligt 24 kap. 13 a § 
rättegångsbalken. Förordning (2021:327).

1 a § Under andra tider än ordinarie öppettider och andra
tider än de som anges i 1 §, ska tingsrätterna enligt
bestämmelserna i denna förordning ha beredskap för att pröva
frågor om offentlig försvarare för misstänkta som är gripna
eller anhållna där det finns ett särskilt brådskande behov av
försvarare. Förordning (2019:673).

2 § Domstolsverket får, efter att ha gett Åklagarmyndigheten
tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter om indelning av
tingsrätterna i beredskapsområden.

Domstolsverket får meddela föreskrifter om vilken tingsrätt
som ska ansvara för samordningen av beredskapen inom området.

En tingsrätt som är indelad för sådan beredskap som anges i
1 §, får dagen före beredskapens början handlägga frågor som
behöver prövas före sammanträdet. Förordning (2019:673).

3 § Tingsrätterna inom beredskapsområdet fördelar beredskapen
mellan sig efter samråd med den eller de åklagarkammare som
berörs. Om tingsrätterna inte kan enas om fördelningen avgörs
frågan av den hovrätt under vilken den samordningsansvariga
tingsrätten hör. Förordning (2004:1276).

4 § Lagmannen avgör tingsrättens ärenden enligt 3 § och
fördelar beredskapen.

Beredskap enligt 1 § bör företrädesvis fullgöras av ordinarie
domare. Förordning (2019:673).

5 § En tingsrätt som har beredskap enligt 1 § ska, om det är
möjligt, i förväg ge till känna var sammanträde ska hållas och
anslå uppropslistan på lämplig plats i anslutning till den
lokal där sammanträde hålls. Förordning (2019:673).

6 § Domstolsverket får meddela närmare föreskrifter om 
beredskapen i övrigt. Förordning (2019:673).


Övergångsbestämmelser

1988:31

Denna förordning träder i kraft den 12 april 1988. Bestämmelserna i
2--6 §§ får dock tillämpas från och med den 8 februari 1988.

2019:673

Denna förordning träder i kraft den 10 december 2019 i fråga 
om 2 och 6 §§ och i övrigt den 1 september 2020.
Förordning (2020:160).
Förordning (1988:313) med ändrade bestämmelser om övertagande av vissa statslån till bostadsbyggande m.m.

Regeringen föreskriver i fråga om övertagande av sådana lån som anges i 
en till denna förordning fogad förteckning (*/k/ bilaga */-k/), att 
ansökan av ny fastighetsägare eller ny ägare av huset att få överta 
lånet skall göras hos länsbostadsnämnden inom tre månader från dagen för 
förvärvet. Ansökan om övertagande som görs senare skall avslås, om inte 
särskilda skäl talar mot det.


Övergångsbestämmelser

1988:313

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988. Äldre bestämmelser 
tillämpas fortfarande om förvärvet har skett före ikraftträdandet.

1989:873

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1990. Äldre bestämmelser 
tillämpas fortfarande om förvärvet har skett före ikraftträdandet.



Bilaga 


/r3/ Förteckning över vissa statslån till bostadsbyggande m. m.

1. Tilläggslån enligt

a) kungörelsen (1957:360) om tertiärlån m. m.,

b) kungörelsen (1948:587) om tertiärlån och tilläggslån för 
flerfamiljshus,

c) kungörelsen (1946:551) om tertiärlån och tilläggslån för 
flerfamiljshus eller

d) kungörelsen (1942:569) om tertiärlån och tilläggslån för vissa 
bostadsbyggnadsföretag.

2. Förbättringslån enligt

a) kungörelsen (1957:359) om egnahemslån m. m. eller

b) kungörelsen (1948:546) om egnahemslån och förbättringslån.

3. Lån enligt kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna 
samlingslokaler, om lånet har betalats ut efter den 30 juni 1985.

4. Energisparlån enligt förordningen (1977:332) om statligt stöd till 
energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. eller motsvarande äldre 
bestämmelser, om lånet har betalats ut efter den 30 juni 1985.
Förordning (1989:873).
Förordning (1988:315) med instruktion för  Nämnden för hemslöjdsfrågor 

Uppgifter

1 § Nämnden för hemslöjdsfrågor skall ta initiativ till, planera,
samordna och göra insatser för att främja hemslöjd, i den mån sådana
uppgifter inte skall fullgöras av någon annan statlig myndighet.

2 § Nämnden skall särskilt inom sitt verksamhetsområde fördela statligt
stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet.

Sammansättning

3 § Nämnden består av högst nio personer. En av ledamöterna är
ordförande och en är vice ordförande.

Organisation

4 § Vid nämnden finns ett kansli som leds av en chef.

Verksförordningens tillämpning

5 § Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall
tillämpas på nämnden:

2 § om behörighet att företräda staten vid domstol,

16 § om medverkan i EU-arbetet,

18 § om myndighetens organisation,

26 § om vem som får begära in förklaringar m.m.,

27 och 28 §§ om myndighetens föreskrifter,

29 § om inhämtande av uppgifter,

30 § ärendeförteckning,

31 § om myndighetens beslut, och

35 § om överklagande. Förordning (1996:445).

6 § Nämnden har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som
anges i 6-9, 13 och 15 §§ verksförordningen (1995:1322).
Förordning (1996:445).

Ärendenas handläggning

7 § Nämnden är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och
minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter
vara närvarande.

8 § Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda
för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan
ordföranden eller vice ordföranden och minst så många ledamöter som
behövs för beslutförhet.

Om detta förfarande inte är lämpligt, får ordföranden ensam avgöra
ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med
nämnden.

9 § Nämnden får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över
till ordföranden eller till någon som tjänstgör hos nämnden att avgöra
ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden.

10 § Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i
särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt 9 §
inte behöver föredras.

Tjänstetillsättningar m. m.

11 § Ledamöter utses av regeringen för en bestämd tid.

Regeringen utser ordförande. Nämnden utser vice ordförande.
Förordnandena ges för en bestämd tid.

12 § Tjänsten som chef för kansliet och andra tjänster tillsätts av
nämnden.

Överklagande

13 § Beslut i ärenden om stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet får
inte överklagas.
Förordning (1988:317) med instruktion för  Domstolsverket 

Uppgifter

1 § Domstolsverket är central förvaltningsmyndighet för de
allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,
arrendenämnderna, hyresnämnderna och Rättshjälpsmyndigheten.
Förordning (2002:995).

2 § Med iakttagande av domstolarnas självständighet enligt
regeringsformen vid fullgörande av deras dömande och
rättstillämpande uppgifter skall Domstolsverket, utöver vad som
följer av särskilda bestämmelser, inom sitt verksamhetsområde i
administrativt hänseende leda och samordna verksamheten,
meddela föreskrifter och allmänna råd samt se till att verksamheten
bedrivs effektivt.

Verket får inte föreskriva att en viss rotel eller ett visst mål eller
ärende skall tilldelas en viss enskild domare eller på annat sätt
bestämma hur dömande uppgifter skall fördelas mellan enskilda
domare.

Domstolsverket får inom sitt verksamhetsområde tillhandahålla
varor och tjänster mot avgift. (Förordning 1994:923).

2 a § Vad särskilt gäller föreskrifter om informationssäkerhet
får Domstolsverket meddela sådana endast beträffande
domstolarnas eller de övriga myndigheternas gemensamma IT-
system.

Med gemensamma IT-system avses de system vid domstolarna eller
de övriga myndigheterna som direkt eller indirekt är anslutna
till det gemensamma nätverket Domnät. Förordning (2005:413).

Verksförordningens tillämpning

3 § Verksförordningen (1995:1322) skall med undantag av 4 § andra
stycket, 17 §, 19 § första stycket och 20 § tillämpas på
Domstolsverket. Förordning (1996:388).

Internrevision

3 a § Domstolsverket skall tillämpa internrevisionsförordningen
(2006:1228). Förordning (2006:1229).

Domstolsverkets ledning

4 § Domstolsverkets generaldirektör är chef för myndigheten.

Styrelsen

5 § Domstolsverkets styrelse består av högst tio ledamöter,
generaldirektören medräknad. Regeringen utser bland ledamöterna
en att vara styrelsens ordförande. Styrelsen utser en ledamot att
vara vice ordförande.

Styrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och
minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

Organisation

6 § Domstolsverket skall ha en chefsjurist. I övrigt beslutar verket
om sin organisation. Förordning (1994:1379).

Personalansvarsnämnden

7 § Personalansvarsnämnden vid Domstolsverket prövar frågor som
anges i 19 § verksförordningen (1995:1322) för anställda inom
verksamhetsområdet. Förordning (1996:388).

8 § Personalansvarsnämnden består, förutom av generaldirektören, av
chefsjuristen och en ledamot som utses av Domstolsverket samt två
ledamöter som utses av regeringen. Generaldirektören är nämndens
ordförande.

Nämnden är beslutför när ordföranden och minst tre andra ledamöter
är närvarande. Förordning (1994:1379).

Anställning m.m.

9 § Generaldirektören anställs genom beslut av regeringen för en
bestämd tid.

Regeringen utser ställföreträdare för generaldirektören.
Förordning (1994:1379).

10 § har upphävts genom förordning (1996:388).

11 § har upphävts genom förordning (1990:1047).

12 § har upphävts genom förordning (1994:923).
Förordning (1988:325) om vissa åtgärder med anledning av Mellankommunala skatterättens avveckling 

1 § Frågor om delgivning av mellankommunala skatterättens domar och 
beslut skall handhas av länsrätten i Stockholms län. Länsrätten skall 
också vidta de åtgärder beträffande överklagade domar och beslut som 
enligt 7 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) ankommer på 
mellankommunala skatterätten.

2 § Rättelser enligt 32 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) i domar 
och beslut som har meddelats av mellankommunala skatterätten får vidtas 
av lagmannen i länsrätten i Stockholms län eller den som han utser.

3 § Mellankommunala skatterättens arkiv skall övertas av länsrätten i 
Stockholms län. Arkivet avlämnas till riksarkivet vid den tidpunkt och i 
den omfattning som länsrätten och riksarkivet kommer överens om.
Förordning (1988:336) om befrielse från och nedsättning av grekisk skatt för person med hemvist i Sverige

1 § Ansökan om befrielse från och nedsättning av grekisk skatt på 
utdelning och royalty enligt artiklarna VII och IX i bilaga 1 till 
kungörelsen (1963:497) om tillämpning av ett mellan Sverige och Grekland 
den 6 oktober 1961 ingånget avtal för undvikande av dubbelbeskattning 
och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och 
förmögenhet görs på en blankett som tillhandahålls av riksskatteverket 
och som har beteckningen E 230.

2 § Enligt artikel VII § 2 i avtalet erhålls befrielse från grekisk 
inkomstskatt på utdelning under förutsättning att avdrag för utdelningen 
inte medgetts från det belopp av bolagets sammanlagda nettoinkomst som 
är föremål för den grekiska inkomstskatten på juridiska personer. Skatt 
enligt avtalet anges i blanketten därvid till 0.

3 § Ansökan ges in till länsskattemyndigheten i det län där den 
skattskyldiges hemortskommun är belägen. Länsskattemyndigheten skall 
efter erforderlig undersökning utfärda intyg om bosättning i Sverige och 
därefter översända ansökan med intyget till grekisk myndighet som anges 
i blanketten.
Förordning (1988:341) med instruktion för  Talboks- och punktskriftsbiblioteket 

Bibliotekets uppgifter

1 § Talboks- och punktskriftsbiblioteket har till uppgift att i
samverkan med andra bibliotek i landet arbeta för att synskadade och
andra handikappade får tillgång till litteratur. Det åligger biblioteket
särskilt att

1. framställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker,

2. tillhandahålla punktskriftsböcker för försäljning,

3. inom sitt verksamhetsområde lämna information och råd till
folkbibliotek och andra.

Biblioteket skall för dövblinda ha en central utskrivningstjänst som
gäller punktskrift. Förordning (1990:633).

2 § I fråga om utlåning av talböcker skall biblioteket inrikta sin
verksamhet på att fungera som lånecentral för fjärrlån och depositioner.

Verksförordningens tillämpning

3 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på
biblioteket med undantag av 2 §, 4 § andra stycket samt 17,
19-21 och 30 §§. (Förordning 2006:1323).

Bibliotekets ledning

4 § Chef för biblioteket är en bibliotekschef.

Styrelsen

5 § Bibliotekets styrelse består av högst åtta ledamöter,
bibliotekschefen medräknad. Bibliotekschefen är styrelsens ordförande.

Organisation

6 § Till biblioteket är knuten en nämnd för punktskrift. För nämnden
gäller bestämmelserna i förordningen (1985:391) om Talboks- och
punktskriftsbibliotekets punktskriftsnämnd.

Biblioteket bestämmer i övrigt sin organisation.
Förordning (1996:446).

Ärendenas handläggning

7 § När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga
styrelseledamöter närvara. Förordning (1996:446).

8 § Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av
bibliotekschefen.

Om sådana ärenden som avses i första stycket inte behöver prövas av
bibliotekschefen, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta
skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

Andra stycket gäller inte föreskrifter.

9 § Har upphävts genom förordning (1996:446).

10 § Har upphävts genom förordning (1996:446).

11 § Har upphävts genom förordning (2001:1034).

12 § Har upphävts förordning (2006:1323).

Övergångsbestämmelser

2006:1323

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre
föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av sådana
beslut i anställningsärenden som har meddelats före
ikraftträdandet.
Förordning (1988:342) med instruktion för  Arkivet för ljud och bild 

/r3/ Arkivets uppgifter

1 § Arkivet för ljud och bild har till uppgift att ta emot och förvara 
sådana exemplar av ljudradio- och televisionsprogram, filmer, fonogram 
och videogram som enligt lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter 
och ljud- och bildupptagningar skall lämnas till arkivet. Arkivet skall 
därvid föra det register över ingivna pliktexemplar av videogram som 
anges i 17 a § första stycket lagen.

Arkivet får även som deposition eller gåva ta emot eller på annat sätt 
förvärva andra ljud- eller bildupptagningar än sådana som avses i första 
stycket samt sådana framställningar i skrift, ljud eller bild som är 
avsedda att användas tillsammans med upptagningarna. Förordning 
(1990:995).

2 § Det åligger arkivet särskilt att

1. vårda de samlingar som förvaras hos arkivet,

2. gallra i den utsträckning som behövs samt

3. hålla samlingarna tillgängliga.

Samlingarna skall förvaras på ett betryggande sätt.

Om bevarande och tillhandahållande finns bestämmelser i förordningen 
(1978:779) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar.

/r3/ Verksförordningens tillämpning

3 § Verksförordningen (1987:1100) skall tillämpas på arkivet med 
undantag av 2, 18--21, 23 och 24 §§.

/r3/ Arkivets ledning

4 § Chef för arkivet är en direktör.

/r3/ Styrelsen

5 § Arkivets styrelse består av sex ledamöter, direktören medräknad. 
Direktören är styrelsens ordförande.

/r3/ Ärendenas handläggning

6 § Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst tre av de andra 
ledamöterna är närvarande.

När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter 
närvara.

7 § Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av direktören.

Om sådana ärenden som avses i första stycket inte behöver prövas av 
direktören, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall 
ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

Andra stycket gäller inte föreskrifter.

/r3/ Tjänstetillsättningar m. m.

8 § Tjänsten som direktör tillsätts av regeringen. 

Andra tjänster tillsätts av arkivet.

9 § Andra styrelseledamöter än direktören utses av regeringen för en 
bestämd tid.

/r3/ Bisysslor

10 § Besked om bisyssla enligt 37 § andra stycket 
anställningsförordningen (1965:601) lämnas av styrelsen i fråga om 
direktören.
Förordning (1988:343) med instruktion  för Rymdstyrelsen 

Uppgifter

1 § Rymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller
den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning
och utveckling. Förordning (1991:1542).

2 § Rymdstyrelsen skall särskilt

1. ta initiativ till forskning, utvecklingsarbete och annan
verksamhet med anknytning till den svenska rymd- och
fjärranalysverksamheten,

2. verka för att olika intressenters verksamhet på rymd- och
fjärranalysområdet samordnas,

3. fördela statligt stöd till rymdforskning, rymdtekniskt
utvecklingsarbete och fjärranalysverksamhet,

4. bereda ärenden om internationellt rymd- och fjärranalyssamarbete,
vara kontaktorgan för samarbete med internationella organisationer
och utländska institutioner på rymd- och fjärranalysområdet samt
sluta för denna verksamhet nödvändiga överenskommelser med
motsvarande utländska organ och internationella organisationer,

5. bereda ärenden om tillstånd till rymdverksamhet samt utöva
kontroll av sådan verksamhet,

6. föra register över rymdföremål,

7. främja ändamålsenlig informations- och dokumentationsverksamhet
på rymd- och fjärranalysområdet. Förordning (1995:186).

Verksförordningens tillämpning

3 § Verksförordningen (1987:1100) skall tillämpas på rymdstyrelsen med
undantag av 18 och 19 §§. Förordning (1991:1542).

Myndighetens ledning

4 § Rymdstyrelsens generaldirektör är chef för Rymdstyrelsen.
Förordning (1995:186).

Styrelsen

5 § Rymdstyrelsens styrelse består av högst sju personer,
generaldirektören medräknad. Generaldirektören är styrelsens
ordförande.

Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra
ledamöterna är närvarande. Förordning (1995:186).

Organisation

6 § Rymdstyrelsen bestämmer sin egen organisation.
Förordning (1995:1146).

7 § har upphävts genom förordning (1995:1146).

Styrelsens ansvar och uppgifter

8 § Utöver vad som anges i 13 § verksförordningen (1987:1100)
skall styrelsen besluta i följande frågor:

1. frågor om stöd till forskning och utveckling,

2. frågor om skiljande från annan anställning än provanställning
eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar,
åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning

Tjänstetillsättning m.m.

9 § Generaldirektören förordnas av regeringen för en bestämd tid.
Förordning (1995:1146).

10 § har upphävts genom förordning (1995:1146).

11 § Andra styrelseledamöter än generaldirektören utses av
regeringen för en bestämd tid. Förordning (1995:186).

12 § har upphävts genom förordning (1995:1146).

Överklagande

13 § Rymdstyrelsens beslut i ärenden om stöd till forskning och
utveckling får inte överklagas. Förordning (1991:1542).
Förordning (1988:345) med instruktion  för Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar 

Uppgifter

1 § Bestämmelser om granskningsnämndens uppgifter finns i lagen
(1971:1078) om försvarsuppfinningar.

2 § Nämnden skall också

1. föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som
behövs eller i övrigt är lämpliga inom nämndens
verksamhetsområde,

2. varje år den 1 mars avge berättelse till
Försvarsdepartementet om verksamheten under det senaste
budgetåret. Förordning (1998:1328).

Sammansättning

3 § Bestämmelser om nämndens sammansättning finns i lagen (1971:1078) om
försvarsuppfinningar.

Organisation

4 § Hos nämnden finns en sekreterare.

Verksförordningens tillämpning

5 § Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall
tillämpas på nämnden:

18 § om interna föreskrifter,

26 § om vem som får begära in förklaringar m.m.,

29 § om inhämtande av uppgifter, och

31 § om myndighetens beslut. Förordning (1996:64).

6 § Nämnden har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som
anges i 6, 7 och 13 §§ verksförordningen (1995:1322).
Förordning (1996:64).

Ärendenas handläggning

7 § Ärende avgörs av nämnden i plenum. Bestämmelser om beslutsförhet och
omröstning till beslut finns i lagen (1971:1078) om
försvarsuppfinningar.

8 § Nämnden får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över
till ordföranden eller sekreteraren att avgöra ärenden som är av det
slaget att det inte behöver prövas av nämnden.

9 § Nämnden sammanträder så ofta ordföranden finner att det behövs eller
när någon, av nämndens övriga ledamöter begär det.

10 § Sammanträde med nämnden hålls i Stockholm, om särskilda skäl inte
föranleder att det hålls på annan ort.

11 § Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i
särskilda beslut får dock medges att ärenden som avgörs enligt 8 § inte
behöver föredras.

12 § När ett ärende som berör statlig myndighets eller institutions
verksamhetsområde föredras och prövas, får en representant för
myndigheten eller institutionen närvara och delta i överläggningen.

13 § Vid nämndens sammanträden förs protokoll. Protokollet justeras av
ordföranden.

14 § Nämnden skall snarast besluta om en uppfinning skall hållas hemlig
eller meddelat förordnande om hemlighållande skall fortsätta att gälla.

15 § Beslut enligt lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar skall
snarast delges den som beslutet rör.

Tjänstetillsättningar m. m.

16 § Ledamöter och ersättare för dem utses av regeringen för en bestämd
tid.

Regeringen utser ordförande och vice ordförande.

Förordnandena ges för en bestämd tid.

17 § Sekreteraren tillsätts av nämnden.
Förordning (1988:347) med instruktion för Bergslagsdelegationen 

/r3/ Uppgifter

1 § Bergslagsdelegationen skall under perioden den 1 juli 1986--30 juni 
1990 stödja och bedriva sådant utvecklingsarbete som främjar 
utvecklingen i Bergslagen och som inte faller under andra myndigheters 
ansvarsområden. Delegationen skall därvid i samråd med berörda 
länsstyrelser, kommuner och övriga organ som svarar för olika 
utvecklingsinsatser verka för att utvecklingsarbetet kan övertas av 
dessa organ. Förordning (1989:125).

2 § Delegationen skall i övrigt verka för samordning av statlig 
verksamhet av betydelse för utvecklingen i Bergslagen.

/r3/ Sammansättning

3 § Bergslagsdelegationen består av högst tjugoen ledamöter. En av 
ledamöterna är ordförande.

/r3/ Organisation

4 § Vid Bergslagsdelegationen finns ett kansli som leds av en chef.

/r3/ Verksförordningens tillämpning

5 § Följande bestämmelser i verksförordningen (1987:1100) skall 
tillämpas på Bergslagsdelegationen: 

16 § om interna föreskrifter, 

17 § om inhämtande av uppgifter, 

27 § om rätt att besluta i vissa frågor, 

28 § om vem som får begära in förklaringar m. m., 

29 § om myndighetens beslut, 

30 § om överklagande.

6 § Delegationen har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som 
anges i 4--7, 9, 10 och 13 §§ verksförordningen (1987:1100).

/r3/ Ärendenas handläggning

7 § Bergslagsdelegationen är beslutför när ordföranden och minst hälften 
av de andra ledamöterna är närvarande.

När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter 
vara närvarande.

8 § Om ett ärende är så brådskande att delegationen inte hinner 
sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden 
mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för 
beslutförhet.

Om detta förfarande inte är lämpligt, får ordföranden ensam avgöra 
ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med 
delegationen.

9 § Delegationen får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna 
över till en arbetsgrupp eller till någon som tjänstgör hos delegationen 
att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av 
delegationen.

10 § Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i 
särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt 9 § 
inte behöver föredras.

/r3/ Tjänstetillsättningar m. m.

11 § Ordföranden och övriga ledamöter förordnas av regeringen för en 
bestämd tid.

12 § Tjänsten som chef för kansliet och övriga tjänster tillsätts av 
delegationen.

/r3/ Överklagande

14 § Bergslagsdelegationens beslut i ärenden om ekonomiskt stöd får inte 
överklagas.
Förordning (1988:349) om belopp för år 1987 enligt 4 § förordningen (1983:944) om statsbidrag till social hemhjälp

Regeringen fastställer att det belopp som avses i 4 § förordningen 
(1983:944) om statsbidrag till social hemhjälp skall vara 250 kronor för 
år 1987.
Lag (1988:351) om tillämpning av valutalagen (1939:350)

Enligt riksdagens beslut föreskrivs att 2 § första stycket 1, 2 och 4--8 
samt 5 § 1 och 3 valutalagen (1939:350) skall tillämpas under tiden den 
1 juli 1988--den 30 juni 1989.