Kommunallag (1977:179)

1 KAP. Allmänna bestämmelser

1 § Riket är indelat i kommuner och landstingskommuner.

Varje län utgör en landstingskommun, om ej annat är föreskrivet.

Om kommunalförbund och om ändring i kommunal och landstingskommunal
indelning finns särskilda bestämmelser.

2 § I denna lag avses med fullmäktige kommunfullmäktige och landstinget
samt med styrelsen kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet.

3 § Medlem av kommun är den som är folkbokförd i kommunen, äger fast
egendom där eller är taxerad till kommunalskatt där.

Medlem av landstingskommun är den som är medlem av kommun inom
landstingskommunen. Lag (1991:517).

4 § Kommun och landstingskommun får själva vårda sina angelägenheter.

Stockholms läns landstingskommun får handha angelägenhet som avser del
av landstingskommunen och som ankommer på kommun, om det är påkallat med
hänsyn till betydande behov av samverkan mellan kommunerna inom nämnda
del.

Om vissa angelägenheter som ankommer på kommun eller landstingskommun
finns särskilda bestämmelser. Vad som sägs i andra stycket gäller ej i
fråga om sådana angelägenheter.

5 § Kommuns och landstingskommuns beslutanderätt utövas av fullmäktige.

Förvaltning och verkställighet ankommer på styrelsen och övriga nämnder.
Nämnderna bereder även ärenden som skall avgöras av fullmäktige. För en
sådan uppgift kan tillsättas en särskild beredning bestående av en eller
flera personer.

Styrelsen och övriga nämnder skall verka för att samråd sker med dem som
utnyttjar deras tjänster.

I kommuner och landstingskommuner får inrättas partssammansatta organ
med uppgift att svara för viss beredning, förvaltning och verkställighet
inom styrelsens eller andra nämnders verksamhetsområden. Lag (1988:134).

6 § I samband med att budgeten fastställs eller anslag annars beviljas
får fullmäktige uppdra åt styrelsen eller någon annan nämnd att
genomföra en viss verksamhet inom ramen för de riktlinjer eller andra
generella beslut om verksamheten som fullmäktige har fastställt.

Fullmäktige får också uppdra åt styrelsen eller någon annan nämnd att i
fullmäktiges ställe fatta beslut i en viss grupp av ärenden, i den mån
något annat inte följer av lag eller annan författning. Ett sådant
uppdrag får inte avse ärenden som är av principiell beskaffenhet eller
annars av större vikt. Lag (1988:134).

2 Kap. Fullmäktige

1 § Fullmäktige beslutar hur många ledamöter i fullmäkige som skall
utses. Antalet skall bestämmas till ett udda tal och till minst

31 i kommun med 12000 röstberättigade invånare eller därunder och i
landstingskommun med 140000 röstberättigade invånare eller därunder,

41 i kommun med över 12000 till och med 24000 röstberättigade invånare,

51 i kommun med över 24000 till och med 36000 röstberättigade invånare
och i landstingskommun med över 140000 till och med 200000
röstberättigade invånare,

61 i kommun med över 36000 röstberättigade invånare,

71 i landstingskommun med över 200000 röstberättigade invånare.

I Stockholms kommun och i landstingskommun med över 300000
röstberättigade invånare skall dock antalet fullmäktige bestämmas till
minst 101.

Vid tillämpningen av första och andra styckena skall som röstberättigad
anses den som har upptagits i gällande röstlängd.

Beslutar fullmäktige om ändring av antalet ledamöter, tillämpas beslutet
först när val i hela riket av fullmäktige förrättas nästa gång. Beslutet
skall fattas före utgången av mars månad valåret. Länsstyrelsen skall
genast underrättas om beslutet. Lag (1981:527).

2 § För ledamöterna i fullmäktige skall utses suppleanter.

I kommun bestämmer kommunfullmäktige det antal suppleanter som skall
ligga till grund för tillämpningen av bestämmelserna i 14 kap. 19 §
vallagen (1972:620) om utseende av suppleanter. Antalet skall utgöra
viss andel, dock högst hälften, av det antal platser som varje parti
erhåller i kommunen. Om därvid uppkommer brutet tal, avrundas detta till
närmast högre hela tal. Beslutet skall fattas före utgången av mars
månad valåret. Länsstyrelsen skall genast underrättas om
kommunfullmäktiges beslut.

Om antalet suppleanter för ledamöterna i landstinget gäller vad som är
föreskrivet i vallagen. Lag (1987:1337).

3 § Rösträtt vid val av ledamöter och suppleanter i kommunfullmäktige
har den som är folkbokförd i kommunen och som har uppnått aderton års
ålder senast på valdagen. Den som ej är svensk medborgare har rösträtt
endast om han har varit folkbokförd i riket den 1 november de tre åren
närmast före valåret. Varje röstberättigad har en röst.

Rösträtt vid val av ledamöter och suppleanter i landsting har den som är
röstberättigad vid val av ledamöter och suppleanter i kommunfullmäktige
i kommun inom landstingskommunen.

Frågan huruvida rösträtt enligt första och andra styckena föreligger
avgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Lag
(1991:517).

4 § Ledamöter och suppleanter i fullmäktige väljes bland dem som
uppfyller villkoren för rösträtt enligt 3 § första och andra styckena.

Landshövding, länsöverdirektör och avdelningschef vid länsstyrelse är ej
valbara till ledamot eller suppleant. Den som är anställd hos kommunen
eller landstingskommunen och som i egenskap av föredragande hos
styrelsen eller på grund av andra uppgifter som hör till tjänsten har
den ledande ställningen bland kommunens eller landstingskommunens
tjänstemän är ej heller valbar.

Om ledamot eller suppleant upphör att vara valbar, förfaller hans
uppdrag genast. Fullmäktige skall befria ledamot eller suppleant från
hans uppdrag, om han vill avgå och särskilda skäl ej talar däremot.

5 § Ledamot och suppleant i fullmäktige eller beredning har rätt till
den ledighet från anställning som behövs för uppdraget.

6 § Ledamöter och suppleanter i fullmäktige väljs för tre
tjänstgöringsår räknat från och med den 1 november det år då valet har
skett. Om valprövningsnämnden har beslutat om omval enligt 15 kap. 7 §
tredje stycket vallagen (1972:620), skall dock tjänstgöringstiden
förlängas till dess omvalet har avslutats.

I Stockholms kommun räknas tjänstgöringstiden från och med den 15
oktober det år då valet har skett. Lag (1987:1337).

7 § I vallagen (1972:620) finns bestämmelser om

1. kommuns och landstingskommuns indelning i valkretsar och valdistrikt,



2. valdag, röstlängd, vals förrättande och avslutande samt

3. förfarandet när ledamot i fullmäktige har avgått före den bestämda
tjänstgöringstidens utgång och när suppleant för ledamot har inträtt som
ledamot i fullmäktige eller av annan anledning har avgått som suppleant.


8 § Fullmäktige väljer för den tid som fullmäktige bestämmer bland sina
ledamöter en ordförande och en eller två vice ordförande. Till dess
valen har förrättats, utövas ordförandeskapet av den som har varit
ledamot längst tid. Om två eller flera har varit ledamöter lika länge,
har den äldste av dem företräde.

Om varken ordföranden eller vice ordförande kan närvara vid sammanträde,
utser fullmäktige annan ledamot att för tillfället föra ordet. Lag
(1979:414).

9 § Fullmäktige sammanträder enligt den ordning som fullmäktige
bestämmer med iakttagande av föreskrifterna i tredje stycket samt i 4
kap. 4 § och 5 kap. 6 § om tid för handläggning av vissa ärenden.
Sammanträde skall även hållas, när styrelsen eller minst en tredjedel av
fullmäktiges ledamöter begär det eller ordföranden anser att det behövs.
I landstingskommun bör sammanträde hållas minst fyra gånger varje år.

Vid sammanträde före december månads utgång förrättas val till de
befattningar inom kommunen eller landstingskommunen som blir lediga vid
årets slut. År då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum skall
valen förrättas av de nyvalda fullmäktige.

I Stockholms kommun skall styrelsen väljas vid första sammanträdet med
fullmäktige under tjänstgöringsåret.

10 § Kungörelse om sammanträde med fullmäktige utfärdas av ordföranden.
Kungörelsen skall innehålla uppgift om tid och plats för sammanträdet
samt om de ärenden som skall behandlas.

Kungörelsen skall minst en vecka före sammanträdesdagen anslås på
kommunens eller landstingskommunens anslagstavla och inom samma tid
sändas med posten till varje ledamot och suppleant i fullmäktige eller
på annat tillförlitligt sätt tillställas dem.

Uppgift om tid och plats för sammanträde samt, om fullmäktige har
bestämt det, uppgift om de ärenden som skall behandlas skall minst en
vecka före sammanträdesdagen införas i en eller flera ortstidningar. Vid
sammanträde före december månads utgång avgöres för följande kalenderår
i vilken eller vilka tidningar sådant tillkännagivande skall införas.
Därvid bör väljas tidningar som genom spridning inom olika grupper av
kommunens eller landstingskommunens medlemmar bringar tillkännagivandet
till de flestas kännedom. Om förslag om att tillkännagivandet skall
införas i annan ortstidning får minst en tredjedel av rösterna, skall
tillkännagivandet införas också i denna tidning.

Om ärende fordrar så skyndsam handläggning att kungörande i den ordning
som föreskrivs i andra och tredje styckena ej hinnes med, skall
kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senast vardagen före
sammanträdesdagen och på ett tillförlitligt sätt sändas till varje
ledamot och suppleant i fullmäktige så tidigt att den kan antagas komma
honom tillhanda inom samma tid. Lag (1986:96).

11 § Om ledamot i fullmäktige är hindrad att inställa sig till
sammanträde eller att vidare deltaga i sammanträde, inträder i hans
ställe den suppleant som enligt den mellan suppleanterna bestämda
ordningen står i tur att tjänstgöra. Vad som har sagts om ledamot gäller
även suppleant, som har kallats att tjänstgöra eller som tjänstgör i
stället för ledamot.

Ledamot, som inställer sig under pågående sammanträde eller till
fortsatt sammanträde, har rätt att tjänstgöra även om suppleant har
inträtt i hans ställe. Dock får ej ledamot, som har avbrutit
tjänstgöringen vid sammanträde på grund av annat hinder än jäv, därefter
under samma dag tjänstgöra vid sammanträdet.

Suppleant som har börjat tjänstgöra med stöd av första stycket har
företräde framför annan suppleant, även om denne står i tur att
tjänstgöra enligt den mellan suppleanterna bestämda ordningen.
Suppleant, som på grund av att han är jävig i visst ärende avbryter
tjänstgöringen vid sammanträde, får åter tjänstgöra sedan ärendet har
handlagts.

Om samtliga suppleanter för ledamot i kommunfullmäktige är hindrade att
inställa sig till sammanträde eller att vidare deltaga i sammanträde,
inträder i ledamotens ställe den suppleant som enligt den mellan
suppleanterna bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra för den
ledamot som har erhållit den första platsen för partiet i valkretsen. Om
sådan suppleant ej kan tjänstgöra, inträder den suppleant som står i tur
att tjänstgöra för den ledamot som har erhållit den andra platsen för
partiet i valkretsen och så vidare efter samma grund. Om partiets
samtliga suppleanter i valkretsen är hindrade att inställa sig till
sammanträde eller att vidare deltaga i sammanträde, inträder suppleant
som har utsetts för partiet i annan valkrets efter den grund som nyss
har sagts. Därvid har suppleant, som har utsetts i valkrets där partiets
röstetal är högst, företräde.

12 § Fullmäktige får handlägga ärende endast om mer än hälften av
ledamöterna är närvarande. Fullmäktige kan dock föreskriva att
interpellation och fråga får besvaras, även om antalet närvarande är
lägre än vad som nu har sagts.

Om närvarande ledamot enligt 13 § eller 5 kap. 2 § på grund av jäv är
hindrad att deltaga i handläggningen av visst ärende, får fullmäktige
handlägga detta, även om antalet deltagande på grund av hindret ej
uppgår till vad som föreskrives i första stycket.

13 § Ledamot i fullmäktige får ej deltaga i handläggning av ärende som
personligen rör honom själv eller hans make, föräldrar, barn eller
syskon eller annan honom närstående. Bestämmelser om jäv i samband med
revision finns i 5 kap. 2 §.

14 § Varje ledamot i fullmäktige har en röst.

Rätt att deltaga i fullmäktiges överläggningar men ej i besluten har
även

1. ordföranden eller vice ordförande i styrelsen,

2. ordföranden eller vice ordförande i annan nämnd eller i beredning vid
handläggning av ärende som har beretts av nämnden eller beredningen och
vid besvarande av interpellation som har framställts till ordföranden i
nämnden eller beredningen,

3. ledamot i styrelsen och sådan ledamot i styrelse för aktiebolag,
ekonomisk förening eller stiftelse som avses i 23 § andra stycket vid
besvarande av interpellation som enligt 24 § tredje stycket har
överlämnats för att besvaras av honom,

4. revisor hos kommunen eller landstingskommunen vid behandling av
revisionsberättelsen för den verksamhet som hans uppdrag avser,

5. sådan tjänsteman hos kommunen eller landstingskommunen som avses i 4
§ andra stycket samt,

6. i den mån fullmäktige har beslutat det, ledamot eller suppleant i
styrelsen, annan nämnd eller beredning.

Fullmäktige får kalla tjänsteman hos kommunen eller landstingskommunen
eller särskild sakkunnig för att meddela upplysningar vid sammanträde.

I Stockholms kommun skall borgarråd närvara vid fullmäktiges
sammanträden. Borgarråd får deltaga i överläggningarna och framställa
förslag men ej deltaga i besluten.

15 § Fullmäktige skall besluta i ärende som har väckts av

1. styrelsen eller annan nämnd, om ej annat är föreskrivet i lag,

2. ledamot genom motion,

3. regeringen, central förvaltningsmyndighet eller länsstyrelsen,

4. revisorerna, om ärendet avser förvaltning som har samband med
revisionsuppdraget, eller

5. beredning, om fullmäktige har föreskrivit det.

I Stockholms kommun skall fullmäktige besluta även i ärende som har
väckts av borgarråd genom motion.

16 § Ärende, vari fullmäktige skall besluta, skall beredas av den nämnd
eller beredning dit ärendet efter sin beskaffenhet hör eller av en
beredning som fullmäktige särskilt har utsett för ändamålet.

Om ärende har beretts av annan än den nämnd eller beredning dit ärendet
efter sin beskaffenhet hör, skall nämnden eller beredningen få tillfälle
att avge yttrande i ärendet innan det avgöres. Styrelsen skall alltid få
tillfälle att yttra sig i ärende som har beretts av annan än styrelsen.

Val får förrättas utan föregående beredning. Ärende som avser ändring av
antalet ledamöter eller suppleanter i styrelsen eller annan nämnd eller
avsägelse från uppdrag som ledamot eller suppleant i fullmäktige, i
styrelsen eller i annan nämnd eller som revisor eller revisorssuppleant
behöver ej heller beredas.

17 § Motion bör beredas så, att fullmäktige kan fatta beslut med
anledning av motionen vid sammanträde som hålles inom ett år från det
att motionen har väckts. Om beredningen ej kan avslutas inom sådan tid,
skall detta och vad som har framkommit vid beredningen anmälas till
fullmäktige vid sammanträde inom angivna tid. Fullmäktige får vid
behandling av sådan anmälan avskriva motionen från vidare handläggning.

18 § Fullmäktige får besluta att som ett led i beredningen av ett ärende
som tillhör fullmäktiges handläggning skall inhämtas synpunkter från
medlemmar i kommunen eller landstingskommunen. Detta kan ske genom
omröstning, opinionsundersökning eller liknande förfarande. Därvid får
valnämnden i kommunen anlitas, om ej nämndens verksamhet i övrigt
hindras därigenom. Landstingskommun får dock anlita valnämnd endast om
kommunfullmäktige beslutar det. Kommun har rätt att få ersättning för de
kostnader som föranledes av att landstingskommun anlitar valnämnden.

19 § Om sammanträde med fullmäktige ej kan slutföras på utsatt dag,
skall det fortsätta genast eller vid senare tidpunkt. Om sammanträdet
skall fortsätta vid senare tidpunkt, bestämmer och tillkännager
ordföranden genast tid och plats för det fortsatta sammanträdet.

Om fortsättande och avslutande av valförrättning, när val är
proportionellt, finns bestämmelser i lagen (1955:138) om proportionellt
valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m.

20 § Ärende skall bordläggas, om det begäres av minst en tredjedel av de
närvarande ledamöterna. För bordläggning i fråga om val eller av
tidigare bordlagt ärende krävs beslut av fullmäktige med enkel
majoritet.

Om bordläggning beslutas bestämmer och tillkännager ordföranden innan
sammanträdet avslutas till vilken dag ärendet skall uppskjutas.

21 § Ordföranden leder fullmäktiges sammanträden och föredrager
ärendena. Ordföranden skall tillse att ärende avgöres endast om
föreskrifterna i 10 § om kungörande och i 16 § om beredning har
iakttagits i fråga om ärendet.

Ärende som fordrar skyndsam handläggning får utan hinder av att
föreskrifterna i 10 § om kungörande ej har iakttagits avgöras vid
sammanträdet om samtliga närvarande ledamöter beslutar det. Sådant
ärende får utan hinder av att föreskrifterna i 16 § om beredning ej har
iakttagits avgöras vid sammanträdet, om samtliga närvarande ledamöter är
ense om beslutet.

22 § Sedan ordföranden har förklarat överläggningen i ett ärende
avslutad, framställer han proposition, så avfattad att den kan besvaras
med ja eller nej. Ordföranden ger därefter till känna vad som enligt
hans uppfattning har beslutats och befäster beslutet med klubbslag, om
ej omröstning begäres.

Om omröstning begäres, skall den verkställas efter upprop och ske öppet
utom i ärende som avser val eller tillsättning av tjänst. Vid öppen
omröstning får omröstningsapparat användas. Utgången bestämmes genom
enkel majoritet, om ej annat är föreskrivet för särskilda fall. Vid lika
röstetal för olika meningar sker avgörandet genom lottning, om ärendet
avser val eller tillsättning av tjänst, och genom ordförandens
utslagsröst i övriga ärenden.

23 § Val av styrelse, annan nämnd och beredning samt av revisorer och
revisorssuppleanter som avses i 5 kap. 1 § skall vara proportionellt, om
det begäres av minst så många ledamöter som motsvarar den kvot, vilken
erhålles om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer
som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den
avrundas till närmast högre hela tal. Om förfarandet vid sådant
proportionellt val finns bestämmelser i lagen (1955:138) om
proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m. I
Stockholms kommun gäller ej bestämmelserna om proportionellt val
beträffande nämnd som avses i 3kap. 13 § andra stycket.

Vad som sägs i första stycket gäller också när fullmäktige skall välja
ledamöter och suppleanter i styrelse för aktiebolag, ekonomisk förening
eller stiftelse eller revisorer och revisorssuppleanter för granskning
av sådan styrelses förvaltning.

Om fullmäktiges val av ledamöter och suppleanter i vissa statliga
styrelser och andra organ finns särskilda bestämmelser. Lag (1981:1107).


24 § Ledamot i fullmäktige får framställa interpellation till
ordföranden i styrelsen, annan nämnd eller beredning. I Stockholms
kommun får dock interpellation framställas endast till borgarråd.

Interpellation får framställas i ämnen som tillhör fullmäktiges,
styrelsens, annan nämnds eller berednings handläggning. Interpellation
får dock inte framställas i ärenden som rör utövning av befogenheten att
för enskild bestämma om förmån, rättighet, skyldighet eller annat
jämförbart förhållande.

Fullmäktige beslutar utan föregående överläggning om interpellation får
framställas. Interpellation skall vara tillgänglig för varje ledamot,
innan fullmäktige fattar sådant beslut.

Fullmäktige kan föreskriva att ordföranden i styrelsen får överlämna
till honom framställd interpellation att besvaras av annan ledamot av
styrelsen som på grund av sitt uppdrag har särskilda förutsättningar att
besvara interpellationen eller av sådan ledamot i styrelse för
aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse som avses i 23 § andra
stycket.

Om fullmäktige föreskriver det, får ledamot i fullmäktige framställa
fråga till ordföranden i styrelsen, annan nämnd eller beredning. I
Stockholms kommun får dock sådan fråga framställas endast till
borgarråd. Vid fråga skall tillämpas vad som föreskrivs i andra stycket
om interpellation. Lag (1983:563).

25 § Vid sammanträde skall på ordförandens ansvar föras protokoll. Av
protokollet skall framgå vilka ledamöter som har varit närvarande.
Protokollet skall, för varje ärende, innehålla en kortfattad redogörelse
för ärendets beskaffenhet, uppgift om de förslag och yrkanden i ärendet
som ej har återkallats och fullmäktiges beslut i ärendet. Om omröstning
har ägt rum, skall protokollet innehålla en redogörelse för
propositionsordningen och uppgift om hur omröstningen har utfallit. När
omröstning har skett öppet, skall i protokollet anges hur var och en har
röstat. Om reservation som avses i 26 § har anförts, skall protokollet
innehålla uppgift om reservationen.

Protokollet skall justeras av ordföranden och minst två ledamöter som
fullmäktige för varje gång utser bland de närvarande. Justeringen skall
äga rum senast fjorton dagar efter sammanträdesdagen på tid som
ordföranden bestämmer och tillkännager vid sammanträdet. Justering får
också verkställas av fullmäktige antingen genast eller vid nästa
sammanträde.

Senast på andra dagen efter justeringen skall denna samt uppgift om den
plats där protokollet finns tillgängligt tillkännages på anslagstavlan.
Tillkännagivandet skall innehålla uppgift om vilken dag det har
anslagits. Det får ej avlägsnas före besvärstidens utgång. Bevis om
dagen för anslaget skall tecknas på protokollet eller utfärdas särskilt.
I landstingskommun skall tillkännagivandet införas i de tidningar som
avses i 10 § tredje stycket.

26 § Den som vid fullmäktiges sammanträde har deltagit i avgörande av
ärende får anföra reservation mot det fattade beslutet. Reservation
skall anmälas innan sammanträdet avslutas samt, om den utvecklas
närmare, avfattas skriftligen och avges senast när protokollet justeras.

27 § I arkivlagen (1990:782) finns bestämmelser om fullmäktiges arkiv.
Lag (1990:787).

28 § Fullmäktiges sammanträden skall vara offentliga. Fullmäktige får
dock för visst ärende besluta att överläggningen skall hållas inom
stängda dörrar. Suppleant får närvara vid sådan överläggning.

Ordföranden vakar över ordningen vid sammanträde. Han kan utvisa den som
uppträder störande och ej rättar sig efter tillsägelse. Om oordning som
ordföranden ej kan avstyra uppstår, får han upplösa sammanträdet.

29 § Fullmäktige får besluta att till ledamot och suppleant i
fullmäktige eller beredning skall i skälig omfattning utgå ersättning
för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget,
förlorad arbetsförtjänst samt arvode, pension och andra ekonomiska
förmåner. Om fullmäktige beslutar att arvode skall utgå, skall arvodet
bestämmas till lika belopp för lika uppdrag. Lag (1983:563).

30 § Fullmäktige skall i en arbetsordning meddela de ytterligare
föreskrifter som behövs för fullmäktiges sammanträden och ärendenas
handläggning.

Arbetsordningen skall innehålla bestämmelser om

1. vem som skall föra ordet till dess tillfällig ordförande som avses i
8 § andra stycket har utsetts,

2. utsändning av handlingar inför sammanträde,

3. anmälan av hinder för tjänstgöring vid sammanträde,

4. inkallande av suppleant,

5. handläggningen av motioner,

6. handläggningen av interpellationer och frågor som avses i 24 § fjärde
stycket samt

7. förfarandet vid omröstning.

Kap. Styrelsen och övriga nämnder m.m.

1 § Styrelsen skall leda förvaltningen av kommunens eller
landstingskommunens angelägenheter och ha inseende över övriga nämnders
verksamhet. Styrelsen skall uppmärksamt följa de frågor som kan inverka
på kommunens eller landstingskommunens utveckling och ekonomiska
ställning samt hos fullmäktige och övriga nämnder liksom hos andra
myndigheter göra de framställningar som styrelsen finner påkallade.

Det åligger vidare styrelsen

1. att bereda eller yttra sig i ärenden som skall handläggas av
fullmäktige,

2. att handha den ekonomiska förvaltningen och därvid själv förvalta
kommunens eller landstingskommunens egendom i den mån sådan
egendomsförvaltning ej har uppdragits åt annan nämnd,

3. att handha medelsförvaltningen i den mån fullmäktige ej har medgivit
annan nämnd att helt eller delvis handha sin medelsförvaltning,

4. att verkställa fullmäktiges beslut i den mån verkställigheten ej har
uppdragits åt annan,

5. att själv eller genom ombud föra kommunens eller landstingskommunens
talan i alla mål och ärenden i den mån detta ej på grund av lag eller
annan författning eller fullmäktiges beslut ankommer på annan,

6. att handha kommunens eller landstingskommunens informationsverksamhet
i den mån fullmäktige ej har uppdragit denna åt annan nämnd,

7. att verka för sådana förenklingar i verksamheten som kan underlätta
enskildas kontakter med kommunen eller landstingskommunen, samt

8. att i övrigt fullgöra de uppdrag som fullmäktige har överlämnat till
styrelsen.

Styrelsen skall handlägga de ärenden som enligt särskilda författningar
ankommer på styrelsen.

Styrelsen får infordra yttranden och upplysningar från övriga nämnder
och från beredningar och tjänstemän i kommunen eller landstingskommunen,
när det behövs för att styrelsen skall kunna fullgöra sina uppgifter.
Lag (1990:787).

2 § Ledamöter och suppleanter i styrelsen väljes av fullmäktige till det
antal som fullmäktige bestämmer. Antalet ledamöter får dock ej vara
mindre än fem. Antalet suppleanter bör vara minst lika stort som antalet
ledamöter.

Om suppleanter ej väljes proportionellt, skall vid valet även bestämmas
den ordning i vilken de skall inkallas till tjänstgöring.

3 § Beträffande valbarhet till ledamot eller suppleant i styrelsen,
verkan av att valbarheten upphör och rätt till avsägelse tillämpas
bestämmelserna i 2 kap. 4 § om ledamot och suppleant i fullmäktige på
motsvarande sätt. Den som har uppnått aderton års ålder senast på dagen
för valet till styrelsen är dock valbar. Utöver de personer som avses i
2 kap. 4 § andra stycket får ej heller tjänsteman som är chef för verk
som hör till styrelsens förvaltningsområde väljas till ledamot eller
suppleant i styrelsen.

I Stockholms kommun får borgarråd ej väljas till ledamot eller suppleant
i styrelsen.

4 § Ledamot och suppleant i styrelsen har rätt till den ledighet från
anställning som behövs för uppdraget.

5 § Ledamöter och suppleanter i styrelsen väljs för tre år, räknat från
och med den 1 januari året efter det år då val i hela riket av
fullmäktige har ägt rum.

I Stockholms kommun väljs dock ledamöter och suppleanter årligen för
tiden intill nästa val vid första sammanträdet med fullmäktige under
tjänstgöringsåret.

Om val till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om
rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och
mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen
för ledamöterna och suppleanterna i styrelsen två månader efter det att
omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den
förnyade sammanräkningen har avslutats, skall fullmäktige förrätta nytt
val av ledamöter och suppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden.
Om ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgår under
tjänstgöringstiden, inträder suppleant, enligt den ordning mellan
suppleanterna som har bestämts vid valet, i ledamotens ställe för
återstoden av tjänstgöringstiden. Om annan ledamot avgår, förrättas
fyllnadsval för återstoden av tjänstgöringstiden. Lag (1981:1105).

6 § Fullmäktige väljer för den tid som fullmäktige bestämmer bland
styrelsens ledamöter en ordförande och en eller två vice ordförande.

Om varken ordföranden eller vice ordförande kan närvara vid sammanträde
med styrelsen, utser styrelsen annan ledamot att för tillfället föra
ordet.

Om ordföranden på grund av sjukdom eller annars för längre tid är
hindrad att fullgöra sitt uppdrag, får styrelsen utse annan ledamot att
som ersättare för ordföranden fullgöra dennes uppgifter.

7 § Styrelsen bestämmer tid och plats för sina sammanträden. Sammanträde
skall även hållas, när minst en tredjedel av styrelsens ledamöter begär
det eller ordföranden anser att det behövs.

Styrelsen får kalla ledamot eller suppleant i fullmäktige, annan nämnd
eller beredning, tjänsteman hos kommunen eller landstingskommunen eller
särskild sakkunnig att närvara vid sammanträde med styrelsen. Den som
har kallats till sammanträde får, om styrelsen beslutar det, deltaga i
överläggningarna men ej i besluten.

8 § Beträffande suppleants tjänstgöring i styrelsen gäller i tillämpliga
delar bestämmelserna i 2 kap. 11 § om suppleants tjänstgöring i
fullmäktige. Detta gäller även när ledamot, som ej har utsetts vid
proportionellt val, har avgått och fyllnadsval ännu ej har ägt rum.

Suppleant får närvara vid styrelsens sammanträden och skall underrättas
om tid och plats för sammanträde.

9 § Styrelsen får handlägga ärende endast om mer än hälften av
ledamöterna är närvarande.

I fråga om jäv gäller att ledamot i styrelsen och annan som har att
handlägga ärende hos styrelsen inte får delta i eller närvara vid
handläggningen av ärende som personligen rör honom själv eller hans
make, föräldrar, barn eller syskon eller annan honom närstående. Lag
(1986:1134).

10 § När styrelsen väljer avdelning som avses i 12 § eller organ
bestående av ledamöter eller suppleanter i styrelsen för beredning av
ärende som styrelsen skall handlägga tillämpas bestämmelserna i 2 kap.
23 § om proportionellt val på motsvarande sätt.

I fråga om förfarandet vid fattande av beslut, förande av protokoll,
protokolls innehåll, justering av protokoll, tillkännagivande om
justering och reservation tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 22, 25 och
26 §§ om fullmäktige på motsvarande sätt för styrelsen. Protokollet får
dock justeras av ordföranden och endast en ytterligare ledamot.
Tillkännagivande om justering behöver ej införas i tidning.

I arkivlagen (1990:782) finns bestämmelser om styrelsens arkiv. Lag
(1990:787).

11 § Delgivning med styrelsen sker med ordföranden eller den som enligt
reglemente, instruktion eller särskilt beslut är behörig att mottaga
delgivning. Lag (1986:1134).

12 § Fullmäktige får antaga reglemente med närmare bestämmelser om
styrelsens verksamhet.

Styrelsen får, om fullmäktige beslutar det, uppdraga åt särskild
avdelning, bestående av ledamöter eller suppleanter i styrelsen, åt
ledamot eller suppleant eller åt tjänsteman hos kommunen eller
landstingskommunen att på styrelsens vägnar besluta i viss grupp av
ärenden, vilkas beskaffenhet skall anges i reglemente eller särskilt
beslut. Framställning eller yttrande till fullmäktige liksom yttrande
med anledning av överklagande av styrelsens beslut får dock beslutas
endast av styrelsen samfällt.

Beslut som har fattats med stöd av uppdrag enligt andra stycket skall
anmälas till styrelsen, som bestämmer i vilken ordning detta skall ske.

13 § Fullmäktige tillsätter nämnder för förvaltning och verkställighet
som enligt särskilda författningar ankommer på dessa. För sådana nämnder
gäller vad som är föreskrivet i dessa författningar.

För förvaltning och verkställighet i övrigt får fullmäktige tillsätta de
nämnder som behövs. Ledamöter och suppleanter i sådan nämnd väljes av
fullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer. Beträffande sådan
nämnd skall vad som är föreskrivet beträffande styrelsen i 2 § andra
stycket, 3 § första stycket, 4 §, 5 § tredje stycket, 7-12 §§, och, utom
i fråga om nämnd i Stockholms kommun, 6 § tillämpas på motsvarande sätt.

Om vissa lokala organ i kommunerna och särskilda organ i
landstingskommunerna finns särskilda bestämmelser. Lag (1985:128).

13 a § Om styrelsen eller någon annan nämnd uppdrar åt en tjänsteman hos
kommunen eller landstingskommunen att besluta på styrelsens eller
nämndens vägnar, får styrelsen eller nämnden ställa upp villkor som
innebär att de som utnyttjar deras tjänster skall beredas tillfälle att
framställa förslag eller att yttra sig innan beslutanderätten utövas.

Styrelsen eller nämnden får också föreskriva att beslutanderätten får
utövas endast om företrädare för dem som utnyttjar styrelsens eller
nämndens tjänster har tillstyrkt det beslut som tjänstemannen avser att
fatta. Lag (1988:134).

13 b § har upphävts genom lag (1985:896).

14 § Fullmäktige får, i den mån ej annat är föreskrivet i lag eller
annan författning, besluta att styrelsen eller annan nämnd skall

1. handha förvaltning och verkställighet i fråga om egendom som annars
förvaltas av annan nämnd,

2. handlägga frågor om anställning, ledighet, vikariat eller skiljande
från tjänst samt andra frågor beträffande personal som är underställd
annan nämnd.

15 § Fullmäktige får besluta att ledamot eller suppleant i fullmäktige,
styrelsen, annan nämnd eller beredning får närvara vid styrelsens eller
annan nämnds sammanträden, även om han ej är ledamot eller suppleant i
styrelsen eller nämnden, och deltaga i överläggningarna men ej i
besluten samt få sin mening antecknad i protokollet.

16 § Fullmäktige får besluta att till ledamot och suppleant i styrelsen
eller annan nämnd skall i skälig omfattning utgå ersättning för
resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget, förlorad
arbetsförtjänst samt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner. Om
fullmäktige beslutar att arvode skall utgå, skall arvodet bestämmas till
lika belopp för lika uppdrag. Lag (1983:563).

17 § I Stockholms kommun väljer fullmäktige borgarråd för tre år vid
första sammanträdet under tjänstgöringsåret det år då val i hela riket
av fullmäktige har ägt rum. Beträffande valbarhet till borgarråd och
verkan av att valbarheten upphör tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 4 §
om ledamot i fullmäktige. Vid val av borgarråd skall, om det begärs,
varje borgarråd väljas särskilt. Om val till fullmäktige har upphävts
och omval har ägt rum eller om rättelse har vidtagits genom förnyad
sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har
ändrats, upphör uppdrag som borgarråd två månader efter det att omvalet
eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den förnyade
sammanräkningen har avslutats skall fullmäktige förrätta nytt val av
borgarråd för återstoden av tjänstgöringstiden.

Om borgarråd avgår under tjänstgöringstiden, skall nytt borgarråd
snarast väljas för återstoden av tjänstgöringstiden. För tiden till dess
så har skett och vid tjänstledighet för borgarråd får styrelsen förordna
vikarie.

Fullmäktige får besluta att till borgarråd skall i skälig omfattning
lämnas ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av
uppdraget samt arvode, pension och andra ekonomiska  förmåner. Lag
(1981:1105).

18 § Borgarråden skall närvara vid styrelsens sammanträden och får
deltaga i överläggningarna men ej i besluten. Borgarråden skall bilda en
borgarrådsberedning.

Styrelsen utser borgarråd till ordförande i sådan nämnd, som avses i 13
§, om ej annat har föreskrivits i lag eller annan författning eller
bestämts av fullmäktige. Borgarråd tjänstgör som ordförande i nämnd till
dess han avgår som borgarråd. Om ärendenas fördelning mellan borgarråden
förändras, får styrelsen besluta att borgarråds ordförandeuppdrag skall
upphöra tidigare. Den som styrelsen enligt 17 § andra stycket har
förordnat till vikarie för borgarråd utövar även borgarrådets uppdrag
som ordförande i nämnd.

Fullmäktige meddelar närmare föreskrifter om borgarråden.

3 a kap. Medbestämmandeformer för de anställda

1 § Fullmäktige inrättar partssammansatta organ.

Partssammansatta organ kan, om inte annat följer av lag eller annan
författning, ha till uppgift att inom styrelsens eller andra nämnders
verksamhetsområden svara för beredning, förvaltning och verkställighet i
ärenden som rör förhållandet mellan kommunen eller landstingskommunen
som arbetsgivare och dess arbetstagare.

Till sådana organ får inte överlämnas att avgöra frågor som avser den
kommunala eller landstingskommunala verksamhetens mål, inriktning,
omfattning eller kvalitet eller frågor om myndighetsutövning mot någon
enskild med undantag av ärenden om anställning, ledighet, vikariat och
förslagsbelöning. Lag (1986:1134).

2 § Ett partssammansatt organ består av företrädare för kommunen eller
landstingskommunen och av företrädare för arbetstagarna.

Kommunens eller landstingskommunens företrädare väljs av fullmäktige
eller av styrelsen eller annan nämnd som fullmäktige utser.

Arbetstagarnas företrädare utses av den eller de lokala
arbetstagarorganisationer i förhållande till vilka kommunen eller
landstingskommunen är bunden av kollektivavtal om sådant organ. Lag
(1985:896).

3 § Fullmäktige fastställer reglementen för partssammansatta organ. I
reglementet anges organens uppgifter, sammansättning, mandattid och
verksamhetsformer.

Bestämmelserna i 3 kap. 9 § andra stycket och 10 § tredje stycket
tillämpas också på ett partssammansatt organ. Detsamma gäller i fråga om
bestämmelserna i 3 kap. 10 § andra stycket om förande av protokoll,
protokolls innehåll, justering av protokoll, tillkännagivande om
justering och reservation.

Styrelsen eller en annan nämnd inom vars verksamhetsområde ett
partssammansatt organ har tillsatts får återkalla uppdrag som har
överlämnats till organet, om synnerliga skäl föreligger till det. Lag
(1985:896).

4 § Företrädare för de anställda hos kommunen eller landstingskommunen
(personalföreträdare) får, i den omfattning som anges i 5--7 §§, närvara
vid sammanträden med andra nämnder än styrelsen. Lag (1985:896).

5 § Personalföreträdare har rätt att närvara vid en nämnds behandling av
ärenden som rör förhållandet mellan kommunen eller landstingskommunen
som arbetsgivare och dess arbetstagare. Om nämnden i särskilt fall
medger det, får personalföreträdare närvara vid behandlingen av andra
ärenden. Lag (1985:896).

6 § Närvarorätt föreligger inte vid handläggning av ärenden om
myndighetsutövning mot någon enskild med undantag av ärenden om
anställning, ledighet, vikariat och förslagsbelöning samt ärenden som
gäller föreskrifter som avses i 8 kap. regeringsformen.

Närvarorätt föreligger inte heller vid handläggningen av frågor som rör

1. förhandlingar med en arbetstagarorganisation,

2. uppsägningar av kollektivavtal,

3. arbetskonflikter,

4. rättstvister mellan kommunen eller landstingskommunen och en
arbetstagarorganisation. Lag (1986:1134).

7 § Personalföreträdare har rätt att delta i nämndens överläggningar men
inte i besluten.

En nämnd är skyldig att, med iakttagande av bestämmelserna i
sekretesslagen (1980:100), lämna personalföreträdarna de upplysningar
som behövs för deras verksamhet. Lag (1985:896).

8 § Personalföreträdare utses särskilt för varje nämnd bland de
anställda hos kommunen eller landstingskommunen, i första hand bland dem
som är anställda inom nämndens verksamhetsområde.

Högst tre personalföreträdare och en ersättare för envar av dem får
finnas i varje nämnd. Lag (1985:896).

9 § Personalföreträdarna utses av den eller de lokala
arbetstagarorganisationer i förhållande till vilka kommunen eller
landstingskommunen är bunden av kollektivavtal. Lag (1985:896).

10 § Vad i denna lag eller annan författning föreskrivs om jäv för
ledamot eller någon annan som har att handlägga ärende i nämnd skall
också gälla för personalföreträdare i nämnden.

Dock skall jäv enligt 11 § första stycket 5 förvaltningslagen (1986:223)
inte anses föreligga enbart på grund av att en personalföreträdare är
förtroendeman eller funktionär hos en arbetstagarorganisation som har
intresse att bevaka i ärendet eller på grund av att han eller hon i en
sådan egenskap på organisationens vägnar har deltagit i en sådan
förhandling i ärendet som ägt rum enligt lagen (1976:580) om
medbestämmande i arbetslivet. Lag (1986:1134).

11 § Kallelser av personalföreträdare till sammanträden sker i samma
ordning som gäller för kallelser av ledamöter i nämnden. Ersättare
kallas endast då de skall tjänstgöra som personalföreträdare. Lag
(1985:896).

4 KAP. Ekonomisk förvaltning

1 § Fast eller lös egendom som tillhör kommun eller landstingskommun bör
förvaltas så, att förmögenheten ej minskas.

2 § Kommuns och landstingskommuns medelsbehov skall, i den mån det ej
fylls på annat sätt, täckas med skatt. Lag (1980:85).

3 § Kommun och landstingskommun skall årligen upprätta budget för nästa
kalenderår.

Budgeten skall, med utgångspunkt i ställningen enligt de avslutade
räkenskaperna för året före det år som budgeten upprättas, innehålla en
plan för ekonomin under budgetåret. I planen skall redovisas de anslag
som skall utgå och täckningen av medelsbehovet med angivande av
skattesatsen.

4 § Förslag till budget skall göras upp av styrelsen före oktober månads
utgång. Om särskilda förhållanden påkallar det, får budgetförslaget
göras upp i november månad. I sådant fall skall styrelsen före oktober
månads utgång göra upp förslag till skattesats för den kommunalskatt
eller landstingsskatt som ingår i preliminär skatt för inkomst under det
följande året. Styrelsen bestämmer när övriga nämnder senast skall lämna
sina särskilda budgetförslag till styrelsen.

Budgeten fastställes av fullmäktige före november månads utgång. År då
val i hela riket av fullmäktige har ägt rum skall budgeten fastställas
av de nyvalda fullmäktige. Om budgeten till följd av särskilda
förhållanden ej kan fastställas före november månads utgång, skall
fullmäktige ändå fastställa skattesatsen inom denna tid. Budgeten skall
därefter fastställas före december månads utgång. Därvid får
fullmäktige, om det finns skäl därtill, fastställa annan skattesats än
den som har bestämts tidigare.

Styrelsens förslag till budget skall från och med kungörandet av det
sammanträde med fullmäktige vid vilket budgeten skall fastställas vara
tillgängligt för allmänheten på plats som tillkännages i kungörelsen.

5 § Beslut om anslag skall även innefatta anvisning av medel för att
täcka anslaget. Fullmäktige kan besluta att särskilt anslag, som ej
förbrukas under det år för vilket det har beviljats, får användas för
samma ändamål under det följande året. Sådant beslut får därefter fattas
för ett år i sänder.

6 § Kommun och landstingskommun får avsätta medel till kapitalfonder och
driftfonder. Fondmedel får tas i anspråk för annat ändamål än  det som
fonden avser endast genom beslut i samband med att budgeten fastställs.
Lag (1981:165).

7 § Kommun och landstingskommun får taga upp lån och ingå borgen.

Kommun och landstingskommun får ej upplåta panträtt i sin egendom till
säkerhet för fordran. Vid förvärv av egendom får kommun och
landstingskommun övertaga betalningsansvaret för lån som tidigare har
tagits upp mot säkerhet av panträtt i egendomen. Lag (1979:236).


8 § upphävd genom lag (1979:236).

9 § Styrelsen skall fortlöpande föra räkenskaper över de medel som den
omhänderhar.

Annan nämnd som omhänderhar medel skall föra räkenskaper i enlighet med
anvisningar av styrelsen och årligen, inom tid som styrelsen bestämmer,
till styrelsen avlämna redovisning för sin medelsförvaltning under
föregående kalenderår.

När sådan redovisning har lämnats, skall styrelsen inom tid som
fullmäktige bestämmer sammanfatta och avsluta räkenskaperna.

5 KAP. Revision

1 § Nyvalda fullmäktige väljer under år då val i hela riket av
fullmäktige har ägt rum tre eller flera revisorer samt minst lika många
revisorssuppleanter för granskning av de tre följande årens verksamhet.
Fullmäktige får därvid välja revisorer och suppleanter för granskning av
viss eller vissa nämnders verksamhet. Antalet revisorer, liksom antalet
suppleanter, för varje nämnd eller grupp av nämnder skall dock vara
minst tre. Om val till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum
eller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och
mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen
för revisorerna och revisorssuppleanterna två månader efter det att
omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den
förnyade sammanräkningen har avslutats, skall fullmäktige förrätta nytt
val av revisorer och revisorssuppleanter för återstoden av
tjänstgöringstiden.

Beträffande valbarhet till revisor eller revisorssuppleant, verkan av
att valbarheten upphör och rätt till avsägelse skall bestämmelserna i 2
kap. 4 § om ledamot i fullmäktige tillämpas. Den som har uppnått aderton
års ålder senast på dagen för valet till revisor eller suppleant är dock
valbar.

Om revisor som ej har utsetts vid proportionellt val avgår under
tjänstgöringstiden får fullmäktige förrätta fyllnadsval för återstoden
av denna tid.

Revisor och revisorssuppleant har rätt till den ledighet från
anställning som behövs för uppdraget.

Fullmäktige får besluta att till revisor och revisorssuppleant skall i
skälig omfattning utgå ersättning för resekostnader och andra utgifter
som föranleds av uppdraget, förlorad arbetsförtjänst samt arvode,
pension och andra ekonomiska förmåner. Om fullmäktige beslutar att
arvode skall utgå, skall arvodet bestämmas till lika belopp för lika
uppdrag. Lag (1983:563).

2 § Den som är ledamot eller suppleant i styrelsen eller annars är
redovisningsskyldig till kommunen eller landstingskommunen får ej vara
revisor eller revisorssuppleant för granskning av verksamhet som
omfattas av redovisningsskyldigheten och ej heller deltaga i val av
revisor eller revisorssuppleant för granskning av sådan verksamhet eller
i handläggningen av ärende om ansvarsfrihet för verksamheten. Detsamma
gäller make, föräldrar, barn eller syskon eller annan närstående till
den redovisningsskyldige. Ordföranden och vice ordförande i styrelsen
eller annan nämnd vars verksamhet granskningen gäller får, utan hinder
av vad som nu har sagts och även om de ej är ledamöter i fullmäktige,
deltaga i fullmäktiges överläggning, när revisionsberättelse som avser
granskningen behandlas.

3 § Revisorerna granskar styrelsens och övriga nämnders verksamhet. De
prövar om verksamheten har utövats på ett ändamålsenligt och från
ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt, om räkenskaperna är
rättvisande och om den kontroll som har utövats inom nämnderna är
tillräcklig.

Revisor har rätt att av nämnd få de uppgifter och upplysningar som
behövs för revisionsarbetet. Revisor får när som helst inventera de
penningmedel och värdehandlingar som nämnd omhänderhar samt taga del av
räkenskaper och andra handlingar som berör nämnds verksamhet.

Vad som har sagts om nämnd gäller i tillämpliga delar beträffande
beredning.

4 § Revisorerna utövar, om ej fullmäktige bestämmer annat, själva den
förvaltning som har samband med revisionsuppdraget. Beslut som
revisorerna fattar angående förvaltningen skall upptagas i protokoll.
Bestämmelserna i 3 kap. 10 § om justering av protokoll och
tillkännagivande om justeringen tillämpas på motsvarande sätt.

5 § Revisorerna skall årligen till fullmäktige avge berättelse med
redogörelse för resultatet av den revision som avser verksamheten under
det föregående året. Av berättelsen skall framgå om anmärkning
beträffande den granskade verksamheten föreligger eller ej. Om
anmärkning framställes skall anledningen till denna anges i berättelsen.
Revisionsberättelsen skall innehålla särskilt uttalande i frågan
huruvida ansvarsfrihet tillstyrkes eller ej.

6 § Sedan förklaringar har inhämtats över de anmärkningar som har
framställts i revisionsberättelsen, skall fullmäktige vid sammanträde
före utgången av året efter det år som revisionen avser besluta om
ansvarsfrihet skall beviljas eller åtgärd för att bevara kommunens eller
landstingskommunens rätt skall vidtagas. Om ej talan väckes inom ett år
från det att revisionsberättelsen framlades på sammanträde med
fullmäktige, anses ansvarsfrihet beviljad. Utan hinder av att
ansvarsfrihet har beviljats får talan föras beträffande skada på grund
av brottslig handling, om ej ansvarsfriheten uppenbarligen avsåg även
den skadan.

7 § Fullmäktige kan meddela närmare föreskrifter om revisionen.

6 KAP. Skatt till kommun och landstingskommun

1 § Om skyldighet att erlägga kommunalskatt föreskrives i
kommunalskattelagen (1928:370).

Den som är skattskyldig till kommun inom landstingskommun är också
skyldig att erlägga landstingsskatt.

2 § Skattesatsen för kommunalskatt och landstingsskatt bestäms enligt de
grunder som anges i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om
kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. Lag (1984:507).


3 § När budgeten har fastställts, skall styrelsen genast underrätta
skattemyndigheten och statistiska centralbyrån om den skattesats som har
bestämts för det följande året.

Om skattesatsen ej har fastställts före oktober månads utgång, skall
styrelsen genast underrätta skattemyndigheten och statistiska
centralbyrån om styrelsens förslag till skattesats. Har annan skattesats
än den föreslagna fastställts, skall styrelsen genast underrätta dessa
myndigheter och riksskatteverket om den fastställda skattesatsen. Om
budgeten ej har fastställts före november månads utgång skall, så snart
skattesatsen för den preliminära skatten har fastställts,
skattemyndigheten och statistiska centralbyrån underrättas om
skattesatsen.

I annan kommun än Stockholms kommun skall styrelsen också underrätta
skattemyndigheten och statistiska centralbyrån om beslut av församling
eller kyrklig samfällighet inom kommunen om skattesatsen för det
följande året. Lag (1990:369).

4 § Om utbetalning av kommunalskatt och landstingsskatt finns
bestämmelser i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns
och annan menighets utdebitering av skatt.

5 § Skattemyndigheten skall senast den 8 mars till styrelsen överlämna
redovisning för det föregående året över skatt som tillkommer kommunen
eller landstingskommunen och som har utanordnats till styrelsen.
Regeringen meddelar närmare föreskrifter om sådan redovisning. Lag
(1990:369).

7 KAP. Kommunalbesvär och besvärsnämnd

1 § Om ej annat är särskilt föreskrivet, får kommunfullmäktiges beslut
överklagas av den som är medlem av kommunen och landstingets beslut
överklagas av den som är medlem av landstingskommunen. Sådana beslut
överklagas genom besvär hos kammarrätten. Besvären får grundas endast på
omständigheter som innebär att beslutet

1. ej har tillkommit i laga ordning,

2. står i strid mot lag eller annan författning,

3. på annat sätt överskrider kommunfullmäktiges eller landstingets
befogenhet,

4. kränker klagandens enskilda rätt eller

5. annars vilar på orättvis grund.

Besvärshandlingen skall ha kommit in till kammarrätten inom tre veckor
från den dag då justering av det över beslutet förda protokollet har
tillkännagetts på kommunens eller landstingskommunens anslagstavla. Om
besvärshandlingen före besvärstidens utgång har kommit in till kommunen
eller landstingskommunen, skall besvären ändå tas upp till prövning.

I besvärshandlingen skall anges det beslut som överklagas och de
omständigheter på vilka besvären grundas. Klaganden får ej anföra någon
ny omständighet till grund för besvären efter besvärstidens utgång. Lag
(1980:273).

2 § I fråga om besvär över beslut av styrelsen, annan nämnd eller
partssammansatt organ skall bestämmelserna i 1 § om besvär över
kommunfullmäktiges eller landstingets beslut tillämpas, om ej annat sägs
i 3 § eller är särskilt föreskrivet. Besvär får ej anföras över beslut
av rent förberedande eller rent verkställande art.

Bestämmelserna i första stycket gäller även beslut som har fattats med
stöd av uppdrag enligt 3 kap. 12 §. I fråga om beslut som ej har
protokollförts särskilt räknas besvärstiden från den dag då justering av
protokoll, som har förts vid det sammanträde med styrelsen eller nämnden
varvid beslutet har anmälts, har tillkännagetts på anslagstavlan.

Bestämmelserna i första stycket gäller också i fråga om besvär över
sådant beslut av revisorerna som avses i 5 kap. 4 §. Lag (1980:273).

3 § Fullmäktige får utse en särskild nämnd, besvärsnämnden, med uppgift
att pröva överklagande av styrelsens, någon annan nämnds, ett
partssammansatt organs eller revisorernas beslut om tillsättning av
eller förordnande på en kommunal eller landstingskommunal tjänst, om
beslutet annars skulle ha överklagats enligt 2 §. Bestämmelserna i
13--17, 20, 26 och 29 §§ förvaltningslagen (1986:223) tillämpas i
ärenden hos besvärsnämnden.

Reglemente för besvärsnämnden antas av fullmäktige.

Om inte annat föreskrivs i reglementet, tillämpas bestämmelserna i 3
kap. 13 § andra stycket, med undantag av hänvisningen till 3 kap. 9 §
andra stycket, även på besvärsnämnden. I fråga om jäv gäller
föreskrifterna i 11 och 12 §§ förvaltningslagen.

Om besvärsnämnd finns, får den som är missnöjd med ett beslut som avses
i första stycket överklaga beslutet hos nämnden inom den tid, som
föreskrivs i 1 § andra stycket och 2 § andra stycket. Skrivelsen med
överklagandet ges in till nämnden.

Beträffande besvär över besvärsnämnds beslut tillämpas bestämmelserna i
1 § på motsvarande sätt. Till stöd för sådana besvär får dessutom
åberopas att det hos besvärsnämnden överklagade beslutet är oriktigt på
någon sådan grund som sägs i 1 §. Lag (1987:441).

4 § Vid tillämpning av förvaltningsprocesslagen (1971:291) anses
kommunen eller landstingskommunen som part.

Ett föreläggande enligt 5 § förvaltningsprocesslagen får ej gälla sådan
brist i besvärshandlingen som består i att denna ej anger den eller de
omständigheter på vilka besvären grundas. Bestämmelsen i 29 §
förvaltningsprocesslagen om rätt att utan yrkande besluta till det
bättre för enskild tillämpas ej. Lag (1980:273).

5 § Besvär över ett beslut av kammarrätten vilket har gått klaganden
emot får anföras endast av denne. Besvär över ett beslut, varigenom
kammarrätten har bifallit besvär eller förbjudit att det överklagade
beslutet verkställs, får anföras av kommunen och medlem av denna eller,
när fråga är om ett landstingskommunalt beslut, av landstingskommunen
och medlem av denna. Lag (1980:273).

6 § Om beslut av fullmäktige har blivit upphävt genom avgörande som har
vunnit laga kraft och om beslutet redan har verkställts, skall
fullmäktige föranstalta om rättelse av verkställigheten i den mån det är
möjligt.

Första stycket tillämpas på motsvarande sätt i fråga om beslut av
styrelsen eller annan nämnd eller partssammansatt organ eller av
revisorerna. Lag (1985:896).