PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (1994:563) om vårdnadsbidrag 

1 § I denna förordning finns föreskrifter om bidrag enligt lagen
(1994:553) om vårdnadsbidrag.

2 § Anmälan om vårdnadsbidrag och om höjning av sådant bidrag
skall göras på en blankett som fastställs av Riksförsäkringsverket.

3 § En barnomsorgsplats avser det antal timmar per vecka som
barnets vårdnadshavare har rätt att disponera platsen.

4 § Anmälan enligt 12 § lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag skall
göras till den allmänna försäkringskassa som enligt 9 § samma lag
skall pröva ärenden om vårdnadsbidrag för barnet.

5 § När bidragsmottagaren eller barnet lämnar Sverige för en tid
som kan antas komma att överstiga sex månader, skall anmälan
göras enligt 12 § första stycket 3 lagen (1994:553) om
vårdnadsbidrag.

Har en utlandsvistelse inte från början kunnat förutses komma att
överstiga sex månader, skall anmälan enligt första stycket göras så
snart det kan antas att vistelsen kommer att överstiga sex månader.

6 § När ett barn skrivs in i eller skrivs ut från ett hem för vård eller
boende inom socialtjänsten, skall föreståndaren för hemmet genast
underrätta den allmänna försäkringskassa som enligt 9 § lagen
(1994:553) om vårdnadsbidrag skall pröva ärenden om bidrag för
barnet.

7 § Vårdnadsbidrag betalas ut genom insättning på bankkonto eller
postgirokonto. Riksförsäkringsverket får besluta om utbetalning på
annat sätt om särskilda förhållanden föranleder det.

Utbetalning i ett enskilt ärende får göras på annat sätt om uppgift
om konto saknas eller det annars finns skäl till det.

Beslut om sättet för utbetalning av vårdnadsbidrag får inte
överklagas. Förordning (1994:1184).

8 § Bidrag för löpande månad skall kunna lyftas den 28 i
utbetalningsmånaden. Om denna dag infaller på en lördag, söndag
eller helgdag, skall förmånen kunna lyftas närmast föregående
vardag.

9 § Riksförsäkringsverket får meddela föreskrifter för verkställighet
av lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag och denna förordning.

Övergångsbestämmelser

1994:1574

Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om ärenden
om vårdnadsbidrag som kommit in till försäkringskassan före den
1 januari 1995 och som avser tid före nämnda datum.
Förordning (1994:571) om ersättning för inställelse vid någon av de internationella  tribunalerna för brott mot internationell  humanitär rätt 

1 § I fråga om ersättning enligt 15 § lagen (1994:569) om
Sveriges samarbete med de internationella tribunalerna för
brott mot internationell humanitär rätt tillämpas 1 § andra och
tredje styckena, 2 och 3 §§, 4 § andra stycket, 5, 8 och 10 §§
samt 11 § första stycket förordningen (1982:805) om ersättning
av allmänna medel till vittnen, m.m.

Traktamente för dag får bestämmas till högst 350 kr per dag.
Förordning (2007:139).

2 § Har upphävts genom förordning (1995:1309).

3 § En framställning om ersättning eller förskott på ersättning skall
göras hos tingsrätten i den ort där den kallade vistas. I övrigt
tillämpas bestämmelserna i kungörelsen (1973:261) om utbetalning
av vissa ersättningar i mål eller ärende vid domstol, m. m.
Förordning (1994:572) med instruktion för Brottsoffermyndigheten 

Uppgifter

1 § Brottsoffermyndigheten har till uppgift att främja brottsoffers
rättigheter, behov och intressen.

2 § Brottsoffermyndigheten skall särskilt

1. pröva ärenden om brottsskadeersättning enligt brottsskadelagen
(1978: 413),

2. pröva frågor om bidrag från brottsofferfonden enligt lagen (1994:
419) om brottsofferfond och förordningen (1994: 426) om
brottsofferfond,

3. genom information verka för att berörda får kännedom om
möjligheterna till brottsskadeersättning och till bidrag från
brottsofferfonden,

4. företräda staten vid och utanför domstol i fråga om fordringar
som avses i 17 § brottsskadelagen. Förordning (1995:349).

Verksförordningens tillämpning

3 § Verksförordningen (1987:1100) skall tillämpas på
Brottsoffermyndigheten med undantag av 3 § andra stycket, 8, 11--13 och
19--22 §§.

Myndighetens ledning

4 § Brottsoffermyndighetens generaldirektör är chef för
myndigheten.

Nämnden för ärenden om brottsskadeersättning

5 § Vid Brottsoffermyndigheten finns en nämnd för prövning av vissa
ärenden om brottsskadeersättning enligt brottsskadelagen (1978:413).
Förordning (1995:349).

6 § Nämnden består av en ordförande, två vice ordförande och tre
andra ledamöter. För varje ledamot utom ordföranden skall finnas
en ersättare. Enligt 13 § andra stycket brottsskadelagen (1978:413)
skall ordföranden och vice ordförandena i nämnden vara lagfarna
och erfarna i domarvärv. Nämnden utses av regeringen för en
bestämd tid.

7 § Nämnden är beslutför med fyra ledamöter. Av dessa skall
ordföranden eller en av de båda vice ordförandena samt två andra
ledamöter eller ersättare för dem vara närvarande.

Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning skall
föreskrifterna i 16 kap. rättegångsbalken om omröstning i tvistemål
tillämpas. Ordföranden skall dock säga sin mening först.

Rådet för frågor om bidrag från brottsofferfonden

8 § Vid Brottsoffermyndigheten finns ett råd för prövning av frågor
om bidrag från brottsofferfonden enligt lagen (1994: 419) om
brottsofferfond och förordningen (1994: 426) om brottsofferfond.
Rådet består av generaldirektören som ordförande och fem andra
ledamöter som utses av regeringen för en bestämd tid.

Rådet är beslutsmässigt med ordföranden och tre andra ledamöter.
Förordning (1995:349).

Ärendenas handläggning

9 § Generaldirektören avgör ärenden som inte skall avgöras av
nämnden eller rådet.

Om sådana ärenden inte behöver prövas av generaldirektören får de
avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall gå till skall
anges i en arbetsordning eller i särskilda beslut.
Förordning (1995:349).

Personalföreträdare

10 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på
Brottsoffermyndigheten.

Anställning av personal

11 § Generaldirektören anställs genom beslut av regeringen för en
bestämd tid. Övrig personal anställs av Brottsoffermyndigheten.
Lag (1994:588) om utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete

1 § Regeringen får sända en väpnad styrka utomlands för att 
delta i utbildning inom ramen för internationellt militärt 
samarbete. Lag (2016:647).

2 § Den som i Sverige eller utomlands ska delta i utbildning 
inom ramen för internationellt militärt samarbete och som 
inte är anställd i Försvarsmakten ska ha samtyckt till att 
delta i utbildningen.

Samtycke krävs dock inte i fråga om sådan utbildning som 
enligt 5 kap.   3 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt 
ingår i grundutbildning eller repetitionsutbildning.
Lag (2016:647).

3 § En totalförsvarspliktig som under sin grundutbildning 
enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt deltar i annan 
utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete 
än sådan som avses i 5 kap. 3 § nämnda lag ska även då anses 
fullgöra grundutbildningen.

En totalförsvarspliktig som fullgjort grundutbildningen och 
som deltar i annan utbildning inom ramen för internationellt 
militärt samarbete än sådan som avses i 5 kap. 3 § lagen om 
totalförsvarsplikt ska anses fullgöra repetitionsutbildning.
Lag (2016:647).

4 § Har upphävts genom lag (2004:1003).

Övergångsbestämmelser

1994:2064

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995. Äldre bestämmelser
tillämpas beträffande den som före ikraftträdandet antagits till
grundutbildning enligt lagen (1980:1021) om militär
grundutbildning för kvinnor.
Lag (1994:609) om ett europeiskt miljömärkningssystem 

Bestämmelser som enligt EES-avtalet skall gälla som svensk rätt

1 § Följande rättsakt inom Europeiska gemenskaperna (EG), som
det efter Gemensamma EES-kommitténs beslut den 21 mars 1994
hänvisas till i bilaga XX till avtalet om Europeiska ekonomiska
samarbetsområdet (EES-avtalet), skall gälla som svensk lag
Rådets förordning (EEG) nr 880/92 av den 23 mars 1992 om ett
gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke.

Den svenska texten till förordningen finns som bilaga till denna
lag.

2 § De danska, engelska, finska, franska, grekiska, isländska,
italienska, nederländska, norska, portugisiska, spanska, svenska
och tyska texterna skall ha samma giltighet.

EES-anpassning av bestämmelserna

3 § När bestämmelserna i bilagan till denna lag innehåller begrepp
eller hänvisar till förfaranden som är utmärkande för EG:s
rättsordning skall bestämmelserna i följande protokoll tillämpas:

1. EES-avtalets protokoll 1 om övergripande anpassning,

2. Protokoll 1 till avtalet mellan EFTA-staterna om upprättande av
en övervakningsmyndighet och en domstol,

3. Protokoll 1 till avtalet om en ständig kommitté för EFTA-staterna.

Exempel på sådana begrepp eller förfaranden är

-- ingresser,

-- adressaterna för EG:s rättsakter,

-- hänvisningar till territorier eller språk inom EG,

-- hänvisningar till inbördes rättigheter och skyldigheter för EG-
medlemsstaterna, deras offentliga organ, företag och enskilda
personer i dessa stater,

-- hänvisningar till informations- och anmälningsförfaranden.

Protokollen finns intagna i lagen (1992:1317) om ett europeiskt
ekonomiskt samarbetsområde (EES).

Behörigt organ

4 § Organ som avses i artikel 9.1 bestäms för Sveriges del av
regeringen.

Kriterier för miljömärkning

5 § Föreskrifter om vilka kriterier som skall vara uppfyllda för att
en produkt skall få märkas med EG:s miljömärke meddelas av
regeringen.

Bilagorna är inte med här.
Lag (1994:629) om jordbruksprodukter och livsmedel som är  ekologiskt framställda 

1 § Denna lag gäller sådana jordbruksprodukter och livsmedel som
marknadsförs som ekologiskt framställda.

2 § För att jordbruksprodukter och livsmedel skall få
marknadsföras som ekologiskt framställda gäller särskilda villkor
för odling, hantering, lagring, förädling, märkning och
marknadsföring. Villkoren anges i föreskrifter som meddelas av
regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

Den som producerar, bereder eller från länder utanför Europeiska
ekonomiska samarbetsområdet importerar sådana produkter är
skyldig att anmäla verksamheten till Statens jordbruksverk.

3 § Jordbruksverket utövar tillsynen över att föreskrifter som
meddelats med stöd av denna lag följs.

Jordbruksverket får överlämna till ett enskilt kontrollorgan som är
juridisk person att tillse att jordbruksprodukter och livsmedel
produceras och hanteras i överensstämmelse med föreskrifter
meddelade med stöd av lagen. Jordbruksverket skall godkänna och
utöva tillsyn över enskilda kontrollorgan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om villkor för godkännande av kontrollorgan
och om hur tillsynen skall bedrivas.

4 § Jordbruksverket får meddela de förelägganden och förbud som
behövs för att lagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av
lagen skall följas.

För tillsynen har Jordbruksverket och godkända kontrollorgan rätt
att få

1. tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen där
jordbruksprodukter och livsmedel framställs ekologiskt eller där
sådana varor hanteras,

2. de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen.

5 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,
Jordbruksverket får föreskriva att särskilda avgifter får tas ut för
tillsynen.

6 § Beslut av Jordbruksverket i enskilda fall enligt denna lag eller
enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen får överklagas
hos länsrätten.
Förordning (1994:640) om upphävande av Kungl. Maj:ts beslut den 17 december 1970 med bestämmelser för förvaltning av lönegarantiavgifter

Regeringen föreskriver att Kungl. Maj:ts beslut den 17 december
1970 med bestämmelser för förvaltning av lönegarantiavgifter skall
upphöra att gälla vid utgången av juni 1994.
Förordning (1994:643) med instruktion för  Fortifikationsverket 

Uppgifter

1 § Fortifikationsverket är en central förvaltningsmyndighet med
huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för
försvarsändamål (ändamålsfastigheter).

2 § Fortifikationsverket skall förvalta ändamålsfastigheterna på ett
sätt som

-- innebär god hushållning och hög ekonomisk effektivitet,

-- innebär att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser
tillhandahålls på konkurrenskraftiga villkor,

-- långsiktigt tar till vara ändamålsfastigheternas värden.

Fortifikationsverket skall vidare på uppdrag av regeringen
genomföra byggnadsföretag för statens räkning.

3 § Fortifikationsverket skall på uppdrag av Försvarsmakten lämna
underlag för inriktningen av och medverka i fortifikatoriska
utvecklingsprojekt.

4 § Fortifikationsverket får inom sitt verksamhetsområde utföra
även andra uppdrag än sådana som anges i 1--3 §§.

Verket får ta ut avgifter för sin verksamhet. Avgifternas storlek
fastställs av verket.

Verksförordningens tillämpning

5 § Verksförordningen (1987:1100) skall tillämpas på
Fortifikationsverket.

Myndighetens ledning

6 § Fortifikationsverkets generaldirektör är chef för verket.

Styrelsen

7 § Fortifikationsverkets styrelse består av högst nio personer,
generaldirektören medräknad. En av ledamöterna är ordförande
och en är vice ordförande.

Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de
andra ledamöterna är närvarande.

Organisation

8 § Fortifikationsverket beslutar om sin organisation.

Personalföreträdare

9 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på
Fortifikationsverket.

Personalansvarsnämnden

10 § Fortifikationsverkets personalansvarsnämnd består -- förutom
av generaldirektören och personalföreträdarna -- av chefen för den
enhet som svarar för personalfrågor och myndighetens chefsjurist.
Generaldirektören är nämndens ordförande.

Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de
andra ledamöterna är närvarande.

Anställning m. m.

11 § Generaldirektören anställs genom beslut av regeringen för en
bestämd tid.

Anställning av yrkesofficer som generalmajor, konteramiral,
överste av 1. graden och kommendör av 1. graden beslutas av
regeringen efter anmälan av generaldirektören.

Som yrkesofficer får endast den anställas som har en motsvarande
anställning i Försvarsmakten. Anställningen vid
Fortifikationsverket skall gälla tills vidare, dock längst sex år.
Förordning (1994:1364).

12 § Andra styrelseledamöter än generaldirektören utses av
regeringen för en bestämd tid.

Regeringen utser ordförande. Förordnandet ges för en bestämd tid.
Styrelsen utser inom sig en vice ordförande.

13 § I fråga om anställning vid Fortifikationsverket av en militär
tjänsteman i Försvarsmakten tillämpas inte 6 §
anställningsförordningen (1994:373).
Förordning (1994:644) med instruktion för  Försvarets materielverk 

Uppgifter

1 § Försvarets materielverk är en central förvaltningsmyndighet
med uppgift att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och
förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten samt att inom detta
område stödja Försvarsmaktens verksamhet. Myndigheten biträder
Försvarsmakten i fråga om långsiktig materielförsörjningsplanering
samt materielsystemkunskap.

Försvarets materielverk är patentorgan för de myndigheter som hör
till Försvarsdepartementet och skall handlägga ärenden som rör
immaterialrättsliga frågor.

Myndigheten får inom sitt verksamhetsområde även tillhandahålla
tjänster åt andra än dem som sägs i första och andra styckena.
Förordning (1994:1366).

2 § Försvarets materielverk får ta ut avgifter för sin verksamhet.
Avgifternas storlek bestäms av myndigheten.

Verksförordningens tillämpning

3 § Verksförordningen (1987:1100) skall tillämpas på Försvarets
materielverk.

Myndighetens ledning

4 § Försvarets materielverks generaldirektör är chef för
myndigheten.

Vid Materielverket finns en överdirektör som är generaldirektörens
ställföreträdare.

Styrelsen

5 § Försvarets materielverks styrelse består av högst nio personer,
generaldirektören medräknad. Generaldirektören är styrelsens
ordförande.

Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de
andra ledamöterna är närvarande. Förordning (1994:1366).

Organisation

6 § Inom Försvarets materielverk finns tre materielledningar.

Personalföreträdare

7 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på
verket.

Personalansvarsnämnden

8 § Försvarets materielverks personalansvarsnämnd består --
förutom av generaldirektören, chefsjuristen, personaldirektören
och personalföreträdarna -- av de personer som generaldirektören
utser. Generaldirektören är ordförande i nämnden.

Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de
andra ledamöterna är närvarande.

Anställning m. m.

9 § Generaldirektören anställs genom beslut av regeringen för en
bestämd tid.

Anställning som överdirektör, som chef för materielledning samt av
yrkesofficer som generalmajor, konteramiral, överste av 1. graden
och kommendör av 1. graden beslutas av regeringen efter anmälan
av generaldirektören.

Som yrkesofficer får endast den anställas som har en motsvarande
anställning i Försvarsmakten. Anställningen vid Försvarets
materielverk skall gälla tills vidare, dock längst sex år.
Förordning (1994:1366).

10 § Andra styrelseledamöter än generaldirektören utses av regeringen för
en bestämd tid. Förordning (1994:1366).

11 § I fråga om anställning vid Försvarets materielverk av en
militär tjänsteman i Försvarsmakten tillämpas inte 6 §
anställningsförordningen (1994:373).
Förordning (1994:645) med instruktion  för Värnpliktsverket 

Uppgifter

1 § Värnpliktsverket är en central förvaltningsmyndighet för
inskrivning av personal enligt värnpliktslagen (1941:967) och för
redovisning av personal inom totalförsvaret.

2 § Värnpliktsverket skall också

1. föra Försvarsmaktens läkarhandlingsarkiv,

2. handlägga förmånsärenden för värnpliktiga,

3. medverka i frågor om krigsplacering,

4. registrera hundar som tagits ut för totalförsvarets behov.

3 § Värnpliktsverket får åta sig att utföra uppdrag åt andra
myndigheter och enskilda inom sitt verksamhetsområde.
Värnpliktsverket får ta ut avgift för denna verksamhet. Avgifternas
storlek bestäms av verket.

Verksförordningens tillämpning

4 § Verksförordningen (1987:1100) skall tillämpas på
Värnpliktsverket med undantag av 3 § andra stycket, 11--13 och
22 §§.

Myndigheten är dessutom undantagen från 18 § verksförordningen,
utom i fråga om ärenden om befrielse från eller anstånd med
värnpliktstjänstgöring.

Myndighetens ledning

5 § Värnpliktsverkets generaldirektör är chef för myndigheten.

Organisation

6 § Inom Värnpliktsverket finns ett huvudkontor och sex
värnpliktskontor.

7 § När Värnpliktsverket är krigsorganiserat skall verkets
verksamhet bedrivas av Försvarsmakten. I uppgifterna ingår då
också att redovisa saknade, stupade och krigsfångar.

Personalföreträdare

8 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på
Värnpliktsverket.

Personalansvarsnämnden

9 § Värnpliktsverkets personalansvarsnämnd består -- förutom av
generaldirektören och personalföreträdarna -- av chefen för
huvudkontoret, cheferna för värnpliktskontoren och myndighetens
chefsjurist. Generaldirektören är nämndens ordförande.

Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de
andra ledamöterna är närvarande.

Anställning m. m.

10 § Generaldirektören anställs av regeringen för en bestämd tid.

Regeringen beslutar efter anmälan av generaldirektören om
anställning som chef för värnpliktskontor.

Övriga anställningar beslutas av Värnpliktsverket.

11 § I fråga om anställning vid Värnpliktsverket av en militär
tjänsteman i Försvarsmakten tillämpas inte 6 §
anställningsförordningen (1994:373).
Förordning (1994:648) med instruktion för  Nämnden för personalvård för totalförsvarspliktiga 

Uppgifter

1 § Nämnden för personalvård för totalförsvarspliktiga har till
uppgift att genom vägledande och rådgivande verksamhet samt genom
egna initiativ främja personalvård för totalförsvarspliktiga som
fullgör värnplikt eller civilplikt. Förordning (1995:647).

2 § Nämnden skall särskilt

1. ägna uppmärksamhet åt utvecklingen inom de områden som
berörs av nämndens verksamhet,

2. göra de framställningar som nämnden anser behövs till
regeringen, chefen för ett departement eller statliga myndigheter.

Sammansättning

3 § Nämnden består av högst sexton personer. En av ledamöterna
är ordförande och en är vice ordförande. Förordning (1998:19).

Organisation

4 § Vid nämnden finns en sekreterare.

Verksförordningens tillämpning

5 § Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall
tillämpas på nämnden:

18 § om interna föreskrifter,

26 § om vem som får begära in förklaringar m.m.,

27 och 28 §§ om myndighetens regelgivning,

29 § om inhämtande av uppgifter m.m.,

31 § om myndighetens beslut,

35 § om överklagande. Förordning (1996:116).

6 § Nämnden har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som
anges i 6-9 §§ verksförordningen (1995:1322). Förordning (1996:116).

Ärendenas handläggning

7 § Nämndens ordförande och sekreterare får pröva frågor om
utlämnande av allmänna handlingar.

8 § Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de
andra ledamöterna är närvarande. När ärenden av större vikt
handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

Förordnanden

9 § Regeringen utser ordförande, vice ordförande, ledamöter och
sekreterare. Förordnandena ges för en bestämd tid.

Övriga bestämmelser

10 § Försvarsmakten och Krisberedskapsmyndigheten skall informera
nämnden

1. i principiella frågor som rör nämnden,

2. i sådana ärenden av principiell betydelse som rör sociala och
ekonomiska förhållanden för totalförsvarspliktiga som fullgör
värnplikt eller civilplikt. Förordning (2002:505).
Förordning (1994:649) om upphävande av vissa föreskrifter inom  försvarets område 

Föreskrifter som har meddelats före den 1 juli 1994 av
Överbefälhavaren, Chefen för armén, Chefen för marinen, Chefen
för flygvapnet, militärbefälhavare, Försvarets sjukvårdsstyrelse,
Fortifikationsförvaltningen, Försvarets materielverk eller
Försvarets civilförvaltning skall upphöra att gälla senast den 30
juni 1997, om inte behörig myndighet efter den 1 juli 1994 har
föreskrivit att de skall fortsätta att gälla.
Förordning (1994:657) om användning  av tretungad flagga 

1 § Den tretungade flaggan används som örlogsflagga, förutom av
Försvarsmakten, av Fortifikationsverket, Försvarets materielverk,
Försvarshögskolan, Försvarets radioanstalt och Statens
försvarshistoriska museer. Förordning (1995:427).

2 § Försvarsmakten får meddela ytterligare föreskrifter om förande
av örlogsflagga.
Lag (1994:686) om försöksverksamhet med  medborgarkontor 

Avtal med myndigheter m. fl.

1 § En kommun får träffa avtal med en statlig myndighet, en allmän
försäkringskassa eller ett landsting om att åt dessa utföra sådana
förvaltningsuppgifter som inte innebär myndighetsutövning.

Av kommunallagen (1991:900) följer att en kommun får träffa avtal
med enskilda om att åt dessa utföra sådana uppgifter som det är av
allmänt intresse för kommunmedlemmarna att kommunen utför.

Avtalets form och godkännande

2 § Ett avtal som avses i 1 § första stycket skall vara skriftligt. Det
får inte träffas för längre tid än till och med utgången av juni 1999.

Avtalet skall godkännas av regeringen och får inte tillämpas innan
dess. Detsamma gäller ändringar av avtalet.

Verksamhetsredovisning

3 § En kommun och den som kommunen har träffat avtal med
enligt 1 § första stycket skall skriftligen senast den 1 mars varje år
gemensamt redovisa för regeringen hur den avtalade verksamheten
har bedrivits under det närmast föregående kalenderåret.

Återkallande av godkännande m. m.

4 § Regeringen får återkalla ett godkännande enligt 2 § andra
stycket, om ändrade förhållanden kräver det eller om det finns
andra särskilda skäl för det.

Avtalet skall därvid upphöra att gälla den dag som regeringen
bestämmer.

5 § Om en kommun och den som kommunen har träffat avtal med
enligt 1 § första stycket har kommit överens om att avtalet skall
upphöra att gälla i förtid, skall parterna genast underrätta
regeringen om det.
Lag (1994:69) med bemyndigande att tillämpa lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner i fråga om en handelsblockad mot  Libyen 

Regeringen får förordna att 3, 4, 5, 7 a, 7 b och 7 c §§ lagen (1971:176) om
vissa internationella sanktioner skall tillämpas i fråga om en handelsblockad
mot Libyen med anledning av resolution 883 (1993) som Förenta nationernas
säkerhetsråd antagit den 11 november 1993. Regeringen får också meddela
förordnande enligt 11 § tredje stycket lagen.

Om säkerhetsrådets beslut eller rekommendation helt eller delvis återkallas
eller förfaller eller om förhållandena ändras så att syftet med ett förordnande
inte längre kvarstår skall regeringen så snart det kan ske i motsvarande mån
upphäva ett meddelat förordnande eller med stöd därav meddelade föreskrifter.
Lag (1994:693) om rätt för kommuner och landsting att lämna internationell katastrofhjälp  och annat bistånd 

1 § Kommuner och landsting får lämna katastrofhjälp eller annat
humanitärt bistånd till ett annat land, om det där inträffar en
katastrof eller på något annat sätt uppstår en nödsituation.

Biståndet får ges i form av utrustning som de kan avvara.

Utrustningen skall lämnas direkt till det andra landet eller
skickas genom en internationell hjälporganisation. Den får
också lämnas till en internationell hjälporganisation för att
användas om en nödsituation senare skulle inträffa.
Lag (1999:948).

2 § Till ett land som avses i 1 § och som får svenskt statligt
bistånd får kommuner och landsting ge bistånd också i form av
utrustning, rådgivning, utbildning eller på annat sätt under
förutsättning att regeringen lämnar tillstånd till det.

Sådant bistånd kan även ges i form av ekonomiskt stöd för att
genomföra utbildning och rådgivning.

Biståndet skall lämnas direkt till det andra landet eller
skickas genom en internationell hjälporganisation.
Lag (1999:948).

3 § När kommuner eller landsting lämnar sådant bistånd som
avses i 2 §, skall de förvissa sig om att biståndet kommer till
avsedd användning. Lag (1999:948).

4 § Kommuner eller landsting som har beslutat att lämna bistånd
i form av utrustning får i skälig omfattning anvisa medel som
behövs för att transportera och ställa i ordning utrustningen.

De får också tillhandahålla och svara för ersättning till
personal som behövs för att utrustningen skall kunna tas i
bruk. Lag (1999:948).
Förordning (1994:714) med instruktion för  Försvarets radioanstalt 

Uppgifter

1 § Försvarets radioanstalt är en central förvaltningsmyndighet
med uppgift att bedriva signalspaning enligt den inriktning som
regeringen, Försvarsmakten och övriga uppdragsgivare anger.

2 § Försvarets radioanstalt skall särskilt

-- följa förändringen av signalmiljön i omvärlden, den tekniska
utvecklingen och signalskyddet,

-- fortlöpande utveckla den teknik och metodik som behövs för att
bedriva verksamheten,

-- utföra matematiska bedömningar av kryptosystem för
totalförsvaret.

3 § Försvarets radioanstalt skall biträda andra myndigheter vid
värdering, utveckling, anskaffning och drift av signalspaningssystem.
Förordning (1996:1481).

3 a § Försvarets radioanstalt skall ha hög teknisk kompetens
inom informationssäkerhetsområdet. Försvarets radioanstalt får
efter begäran stödja sådana statliga myndigheter och statligt
ägda bolag som hanterar information som bedöms vara känslig ur
sårbarhetssynpunkt eller ur ett säkerhets- eller
försvarspolitiskt avseende. Försvarets radioanstalt skall
därvid särskilt kunna

1. stödja insatser vid nationella kriser med IT-inslag,

2. medverka till identifieringen av inblandade aktörer vid IT-
relaterade hot mot samhällsviktiga system,

3. genomföra IT-säkerhetsanalyser, och

4. ge annat tekniskt stöd.

Försvarets radioanstalt skall samverka med andra organisationer
inom informationssäkerhetsområdet såväl inom som utom landet.
Förordning (2002:1154).

3 b § Försvarets radioanstalt får med stöd av 3 och 4 §§
avgiftsförordningen (1992:191) ta ut avgifter för genomförande
av IT-säkerhetsanalyser som anges i 3 a §. Den begränsning som
följer av 4 § andra stycket avgiftsförordningen gäller inte.
Avgifternas storlek bestäms av Försvarets radioanstalt.
Förordning (2002:1154).

Verksförordningens tillämpning

4 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på
Försvarets radioanstalt med undantag av 4, 5, 10-14, 22, 30, 33
och 34 §§. Förordning (1999:1020).

Myndighetens ledning

5 § Försvarets radioanstalts generaldirektör är chef för
myndigheten.

Vid radioanstalten finns en överdirektör som är
generaldirektörens ställföreträdare. Förordning (2000:560).

Organisation

6 § har upphävts genom förordning (1999:1020).

7 § har upphävts genom förordning (1996:1481).

Personalföreträdare

8 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på
Försvarets radioanstalt.

Bestämmelserna i 6 § personalföreträdarförordningen är dock
tillämpliga endast i fråga om beslut i administrativa ärenden.

9 § har upphävts genom förordning (1996:105).

Anställning

10 § Anställning som överdirektör beslutas av regeringen efter
anmälan av generaldirektören. Lag (2004:151).

11 § I fråga om anställning vid Försvarets radioanstalt tillämpas
inte 6 § anställningsförordningen (1994:373).
Lag (1994:716) om rättslig ställning för institutioner  inom Konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK) 

De institutioner inom Konferensen om säkerhet och samarbete i
Europa (ESK) som anges i bilaga till denna lag kan förvärva
rättigheter, ikläda sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar
och andra myndigheter.

Föreskrifter om immunitet och privilegier för ESK: s institutioner
finns i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall.

Bilaqa

De institutioner som avses i denna lag är:

1. ESK-sekretariatet.

2. Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga
rättigheter (ODIHR).
Förordning (1994:735) om särskilt konjunkturtillägg för  flyktingmottagande 

1 § En kommun har enligt denna förordning rätt till särskild statlig
ersättning (konjunkturtillägg) för flyktingar som tagits emot i en
kommun under år 1991.

Vad som i denna förordning sägs om flyktingar gäller också andra
utlänningar som avses i 3 § förordningen (1990:927) om statlig
ersättning för flyktingmottagande m.m.

2 § En kommun som för år 1994 träffar en överenskommelse med
Statens invandrarverk om att ta emot flyktingar har rätt till
konjunkturtillägg för flyktingar som är folkbokförda i kommunen
den 1 juli 1994 och som tagits emot första gången i en kommun
under år 1991.

Rätt finns inte till konjunkturtillägg för sådana flyktingar för vilka
kommunen enligt 17 § förordningen (1990:927) om statlig
ersättning för flyktingmottagande m.m. har rätt till ersättning för
bistånd.

3 § Konjunkturtillägget är 35 000 kronor för varje vuxen flykting
och 5 000 kronor för barn som inte fyllt 16 år.

4 § Konjunkturtillägget betalas ut av Statens invandrarverk så snart
som möjligt efter denna förordnings ikraftträdande och senast den
30 september 1994.

5 § Statens invandrarverks beslut enligt denna förordning får inte
överklagas.
Lag (1994:749) om Handikappombudsmannen 

1 § Handikappombudsmannen har till uppgift att bevaka frågor
som angår funktionshindrade personers rättigheter och
intressen. Målet för ombudsmannens verksamhet skall vara att
personer med funktionshinder ges full delaktighet i
samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor.

Handikappombudsmannens verksamhet skall avse uppföljning och
utvärdering i frågor som anges i första stycket.

Handikappombudsmannen skall enligt lagen (1999:132) om förbud
mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder,
lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan,
lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering och lagen
(2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande
behandling av barn och elever se till att lagarna följs och
äger även rätt att för en enskild föra talan i tvister angående
tillämpningen av lagarna. Lag (2006:70).

2 § Handikappombudsmannen skall verka för att brister i lagar och
andra författningar i fråga om personer med funktionshinder
avhjälps.

3 § Handikappombudsmannen skall när det behövs ta initiativ till
överläggningar med myndigheter, företag, organisationer och andra
i syfte att motverka att personer missgynnas eller på annat sätt
utsätts för orättvis eller kränkande behandling på grund av
funktionshinder.

Handikappombudsmannen skall även genom informationsverksamhet och
på annat liknande sätt verka för att ingen missgynnas eller på annat
sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling på grund av
funktionshinder.

4 § Myndigheter, landsting och kommuner som har skyldighet att
fullgöra uppgifter som rör personer med funktionshinder, skall på
Handikappombudsmannens uppmaning lämna uppgifter till
ombudsmannen om sin verksamhet. De är också skyldiga att på
ombudsmannens uppmaning komma till överläggningar med
denne.

Vad som sägs i första stycket gäller också den som enligt 11 kap. 6 §
tredje stycket regeringsformen anförtrotts förvaltningsuppgift som
rör personer med funktionshinder eller som fått bidrag av staten,
landsting eller kommun med skyldighet att främja
funktionshindrades intressen.

5 § Handikappombudsmannen biträds av ett särskilt råd.
Ombudsmannen är rådets ordförande och leder dess verksamhet.
Regeringen utser ombudsmannen och rådets övriga ledamöter för
en bestämd tid.
Förordning (1994:752) om omföring av  vissa allmänna avgifter 

1 § I denna förordning regleras omföring mellan vissa inkomsttitlar
på statsbudgeten beträffande avgifter enligt

a) lagen (1992:1745) om allmän sjukförsäkringsavgift,

b) lagen (1993:1441) om allmän avgift för finansiering av
kontantförmåner vid arbetslöshet.

2 § Riksförsäkringsverket skall omföra de allmänna avgifterna.

3 § Omföring av den allmänna sjukförsäkringsavgiften skall ske
från inkomsttiteln fysiska personers inkomstskatt till inkomsttiteln
allmän sjukförsäkringsavgift.

4 § Omföring av den allmänna avgiften för finansiering av
kontantförmåner vid arbetslöshet skall ske från inkomsttiteln
fysiska personers inkomstskatt till inkomsttiteln övriga
socialavgifter.

5 § Riksrevisionsverket skall i januari och december månad under
inkomståret lämna Riksförsäkringsverket uppgift om de
preliminära omföringsbeloppen.

Riksförsäkringsverket skall varje uppbördsmånad under
inkomståret omföra en tolftedel av de i januari månad under
inkomståret preliminärt beräknade omföringsbeloppen.

Omföringsbeloppen avseende uppbördsmånaden januari skall
utgöras av skillnaden mellan de i december månad preliminärt
beräknade omföringsbeloppen och de under inkomståret tidigare
omförda preliminära beloppen.

6 § Riksskatteverket skall i december månad året efter inkomståret
lämna Riksförsäkringsverket uppgift om den slutliga allmänna
sjukförsäkringsavgiften och den slutliga allmänna avgiften för
finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet. Riksskatteverket
skall vid samma tidpunkt även lämna uppgift om skillnadsbelopp
avseende slutliga avgifter som ändrats efter omprövning.

7 § Skillnaden mellan preliminärt omfört belopp för ett inkomstår
och slutlig avgift för samma år skall regleras senast i februari
månad andra året efter inkomståret. Avgift som ändrats efter
omprövning regleras i februari månad året efter det att uppgift om
skillnadsbelopp lämnats.

Övergångsbestämmelser

1994:752

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994.

2. Omföring enligt 4 § skall ske första gången uppbördsmånaden
augusti 1994.

3. Riksrevisionsverket skall senast den 15 juli 1994 lämna
Riksförsäkringsverket uppgift om preliminära omföringsbelopp
avseende uppbördsmånaderna juli--december 1994.
Riksförsäkringsverket skall för denna period dela de preliminära
omföringsbeloppen med antalet uppbördsmånader för omföring
under respektive uppbördsmånad.
Förordning (1994:755) om arealbidrag för ekologisk odling 

1 § Stöd kan enligt denna förordning lämnas som arealbidrag för
ekologisk odling till jordbrukare med mer än två hektar sådan
odling.

Bidrag lämnas för budgetåret 1994/95.

2 § Bidrag lämnas för areal med ekologisk odling skördeåret 1994

1. om Kontrollföreningen för ekologisk odling (KRAV) eller
Svenska demeterförbundet godkänt arealen som ekologisk odling,
eller

2. om stöd lämnats för arealen enligt förordningen (1989:11) om
stöd till alternativ odling.

Bidrag lämnas inte för areal för vilken omställnings- eller
anläggningsstöd lämnats.

3 § Bidraget lämnas med ett visst belopp för varje hektar av den
bidragsberättigade arealen.

Jordbruksverket meddelar föreskrifter om storleken på bidraget.

4 § Frågor om bidrag enligt denna förordning prövas av
Jordbruksverket.

5 § Som villkor för bidrag gäller att brukaren lämnar sådana
uppgifter till Jordbruksverket som är av betydelse för
stödgivningen.

6 § Mottagaren av bidrag är återbetalningsskyldig för belopp som
har betalats ut felaktigt.

Om beslutet om bidrag har meddelats på grund av oriktig eller
vilseledande uppgift av bidragstagaren, får beslutet omedelbart
hävas och lämnat bidrag krävas tillbaka inom tio år från det att
beloppet betalades ut.

7 § Jordbruksverket får ompröva beslut om bidrag. En begäran om
omprövning skall ha kommit in till verket inom fyra veckor från
det att brukaren har fått del av beslutet om bidrag.

8 § Jordbruksverkets beslut i fråga om bidrag får inte överklagas.

9 § Jordbruksverket får meddela ytterligare föreskrifter om bidrag
enligt denna förordning.


Övergångsbestämmelser

2001:756

De upphävda förordningarna gäller fortfarande i fråga om stöd
som har beviljats före utgången av december 2001.
Förordning (1994:756) med instruktion för Delegationen för  prognos- och utvecklingsverksamhet inom transportsektorn 

1 § Denna förordning skall tillämpas på Delegationen för prognos-
och utvecklingsverksamhet inom transportsektorn i de delar av
verksamheten som gäller framställning av officiell statistik.

Uppgift

2 § Delegationen skall ansvara för den officiella statistiken inom
transport- och kommunikationsområdet i enlighet med vad som
anges i lagen (1992:889) och i förordningen (1992:1668) om den
officiella statistiken.

Sammansättning

3 § Delegationen utgörs av lägst tre och högst åtta ledamöter varav
en är ordförande.

4 § Vid delegationen finns ett kansli som leds av en chef.

Verksförordningens tillämpning

5 § Följande bestämmelser i verksförordningen (1987:1100) skall
tillämpas på delegationen:

-- 16 § om interna föreskrifter,

-- 18 § om ärendeförteckning,

-- 29 § om myndighetens beslut,

-- 30 § om överklagande.

Ärendenas handläggning, m. m.

6 § Delegationen är beslutför när ordföranden och minst hälften av
de övriga ledamöterna är närvarande.

När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga
ledamöter vara närvarande.

7 § Om ett ärende är så brådskande att ett sammanträde inte hinner
hållas, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan
ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för
beslutförhet.

8 § Delegationen får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna
över till kanslichefen eller till någon annan som tjänstgör vid
delegationen att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte
behöver avgöras i enlighet med vad som föreskrivs i 6 eller 7 §.

9 § För den verksamhet som regleras i denna förordning skall 11--15 §§
kommittéförordningen (1976:119) inte tillämpas.
Lag (1994:757) om överflyttning av  fartyg mellan fartygsregister 

Bestämmelser enligt EES-avtalet som skall gälla som svensk rätt

1 § Rådets förordning (EEG) nr 613/91 av den 4 mars 1991 om
överflyttning av fartyg från ett register till ett annat inom
gemenskapen, som det hänvisas till i bilaga XIII till avtalet om
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet), skall
gälla som svensk lag.

2 § Som bilaga 1 till denna lag finns den svenska texten till
förordning (EEG) nr 613/91.

3 § De danska, engelska, finska, franska, grekiska, isländska,
italienska, nederländska, norska, portugisiska, spanska, svenska
och tyska texterna skall ha samma giltighet.

EES-anpassning av bestämmelserna

4 § När bestämmelserna innehåller begrepp eller hänvisar till
förfaranden som är utmärkande för Europeiska gemenskapernas
(EG) rättsordning, exempelvis

-- ingresser,

-- adressaterna för EG: s rättsakter,

-- hänvisningar till territorier eller språk inom EG,

-- hänvisningar till inbördes rättigheter och skyldigheter för
EG-medlemsstaterna, deras offentliga organ, företag och enskilda
personer i dessa stater,

-- hänvisningar till informations- och anmälningsförfaranden,

skall bestämmelserna i följande protokoll tillämpas:

1. EES-avtalets protokoll 1 om övergripande anpassning i den
lydelse protokollet har efter ändringar enligt protokollet den 17
mars 1993 med justeringar av EES-avtalet och Gemensamma EES-kommitténs
beslut den 8 februari 1994 om ändring i protokoll 1 till
EES-avtalet.

2. Protokoll 1 till avtalet mellan EFTA-staterna om upprättande av
en övervakningsmyndighet och en domstol.

3. Protokoll 1 till avtalet om en ständig kommitté för EFTA-staterna.

Protokollen finns intagna i lagen (1992:1317) om ett europeiskt
ekonomiskt samarbetsområde (EES).

5 § Med EFTA-stat avses i denna lag en medlem av Europeiska
frihandelssammanslutningen för vilken EES-avtalet har trätt i
kraft.

6 § Det som sägs om kommissionen i artikel 5.1 första stycket skall i
stället avse EFTA: s övervakningsmyndighet.

Om en tvist enligt artikel 5.1 andra stycket och 5.2 uppstår skall, i
stället för det förfarande som föreskrivs i artikel 7, tvisten
hänskjutas till EFTA: s ständiga kommitté om den uppstått med en
EFTA-stat och till Gemensamma EES-kommittén om den uppstått
med en EG-medlemsstat.

Övergångsbestämmelser

1994:1794

Den upphävda lagen skall dock fortsätta att tillämpas på förhållanden
som hänför sig till den tid under vilken lagen varit i kraft.
Lag (1994:758) om ombildning av landshypoteksinstitutionen 

1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ombildning av den
institution som regleras i lagen (1970:65) om Sveriges allmänna
hypoteksbank och om landshypoteksföreningar.

2 § Landshypoteksföreningarna skall gå upp i en av föreningarna
bildad ekonomisk förening. Delägarna i landshypoteksföreningarna
blir medlemmar i den ekonomiska föreningen.
Landshypoteksföreningarna upplöses utan likvidation och deras
tillgångar och skulder övertas av den ekonomiska föreningen.
Ombildningen skall göras den dag regeringen bestämmer.

3 § Efter ombildningen skall den ekonomiska föreningen tillskjuta
sin rörelse som apportegendom till ett av föreningen bildat
kreditmarknadsbolag mot att föreningen erhåller samtliga aktier i
bolaget. Sveriges allmänna hypoteksbank skall överlåta sin rörelse,
utom obligationsskulden och övrig upplåning, till
kreditmarknadsbolaget. Regeringen skall besluta om tidpunkt och
villkor för överlåtelsen.

4 § I stället för 4 kap. lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag
gäller för kreditmarknadsbolaget 10--13 §§ lagen (1994:759) om
Sveriges allmänna hypoteksbank.

Övergångsbestämmelser

1994:758

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

2. Bestämmelsen i 4 § upphör att gälla den 1 juli 1997.
Lag (1994:760) om inkomstskatteregler vid  ombildning av landshypoteksinstitutionen 

1 § Denna lag innehåller regler för beräkning av inkomstskatt till
följd av ombildning av landshypoteksinstitutionen enligt lagen
(1994:758) om ombildning av landshypoteksinstitutionen.

2 § Avsättningar till reservfond som Sveriges allmänna hypoteksbank
eller landshypoteksförening gjort i bokslut till ledning för 1986 och
senare års taxeringar återförs till beskattning hos det
kreditmarknadsbolag som avses i 3 § lagen (1994:758) om ombildning av
landshypoteksinstitutionen eller hos den ekonomiska förening som
övertar kreditmarknadsbolagets verksamhet

vid 1996 års taxering med minst trettiosju sextiondelar,

vid 1996 och 1997 års taxeringar med minst fyrtioen sextiondelar,

vid 1996-1998 års taxeringar med minst fyrtiofem sextiondelar,

vid 1996-1999 års taxeringar med minst fyrtionio sextiondelar,

vid 1996-2000 års taxeringar med minst femtiotre sextiondelar, och

vid 1996-2001 års taxeringar eller, om taxering inte sker år 2001,

vid 1996-2002 års taxeringar, med femtiosju sextiondelar.
Lag (1995:1618).

3 § Skattepliktig intäkt enligt 22 § kommunalskattelagen (1928:370)
eller 3 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall inte
anses uppkomma då låntagare i landshypoteksförening får andel i
den ekonomiska förening som avses i 2 § lagen (1994:758) om
ombildning av landshypoteksinstitutionen. Anskaffningsvärdet för
andelen skall anses vara noll kronor.

Övergångsbestämmelser

1994:760

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas första gången
vid 1996 års taxering.

1995:1618

Denna lag träder i kraft den 31 december 1995 och tillämpas första
gången vid 1996 års taxering.

1999:1285

I fråga om 2002 och tidigare års taxeringar gäller dock
fortfarande 2 § i den upphävda lagen.
Lag (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag

1 § Enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den
myndighet som regeringen bestämmer får aktiebolag med uppgift att på regional
nivå främja näringslivets utveckling (regionala utvecklingsbolag) pröva
frågor om stöd till näringsidkare inom bolagets verksamhetsområde.

2 § Den som hos ett regionalt utvecklingsbolag har tagit befattning med en
fråga som avses i 1 § får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han därvid
fått veta om någons affärs- eller driftförhållanden.

Övergångsbestämmelser

1994:77

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994. Genom lagen upphävs lagen
(1978:19) om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att på
regional nivå främja näringslivets utveckling. Tystnadsplikten enligt 2 §
den upphävda lagen gäller dock alltjämt.
Lag (1994:791) med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter på energiområdet

1 § Föreskrifterna i denna lag meddelas för att Sverige skall
uppfylla sina förpliktelser enligt avtalet om Europeiska ekonomiska
samarbetsområdet (EES-avtalet).

2 § Regeringen får meddela föreskrifter om krav på tillstånd för att
uppföra kraftverk som huvudsakligen skall drivas med oljebränslen
och för att ändra kraftverk till ett utförande för sådan drift.

3 § Regeringen får också meddela föreskrifter om skyldighet för
näringsidkare att lämna uppgifter om

1. investeringsprojekt på petroleum-, naturgas- och
elektricitetsområdena, och

2. priser på råolja och oljeprodukter.

4 § Beslut av en myndighet om att en viss näringsidkare skall lämna
uppgift som avses i 3 § 2 får överklagas till allmän
förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Övergångsbestämmelser

1994:791

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994. Överklagande av
myndighets beslut enligt 4 § som meddelats före den 1 oktober 1994
skall ske till länsrätt. Prövningstillstånd krävs inte vid överklagande
till kammarrätt av länsrätts beslut som meddelats före den dagen.