Förordning (1984:622) om gymnasial lärlingsutbildning

Allmänna föreskrifter

1 § I skollagen (1985:1100) finns grundläggande föreskrifter om
gymnasial lärlingsutbildning, som innebär att en elev i gymnasieskolan
samtidigt är lärling hos ett företag eller motsvarande och därvid
huvudsakligen genom företagets försorg får utbildning för ett visst
yrke enligt en plan som är fastställd eller godkänd av en statlig
eller kommunal myndighet.

Denna förordning innehåller vissa närmare bestämmelser om gymnasial
lärlingsutbildning. Förordning (1986:400).

2 § Gymnasial lärlingsutbildning får anordnas av kommuner som har
gymnasieskola med linjer eller specialkurser.

Även en kommun som inte har sådan gymnasieskola men har kommunal
vuxenutbildning får anordna gymnasial lärlingsutbildning, om
skolöverstyrelsen medger kommunen detta.

3 § Kommunens skolstyrelse skall vara styrelse för den gymnasiala
lärlingsutbildning som kommunen anordnar. Därvid skall skolstyrelsen
handha alla angelägenheter som rör den gymnasiala
lärlingsutbildningen, i den mån det inte ankommer på någon annan
enligt lag, enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller
myndighet som regeringen utser eller enligt beslut som avses i 3 kap.
14 § kommunallagen (1977:179). Förordning (1986:400).

4 § Den gymnasiala lärlingsutbildningen skall organisatoriskt knytas
till en eller flera skolenheter med gymnasieskola i kommunen.
Företrädesvis bör väljas den skolenhet som har närmast motsvarande
yrkesinriktade utbildning.

I fall som avses i 2 § andra stycket skall den gymnasiala
lärlingsutbildningen organisatoriskt knytas till en skolenhet med
kommunal vuxenutbildning.

5 § Skolöverstyrelsen och länsskolnämnden skall ha tillsyn över den
gymnasiala lärlingsutbildningen.

6 § I denna förordning avses med redovisningsår tiden från och med den
1 juli till och med den 30 juni påföljande år.

Elevområden

7 § För varje kommuns gymnasiala lärlingsutbildning skall finnas ett
elevområde, som är gemensamt för all sådan utbildning oavsett dess
inriktning.

Elevområdet skall omfatta den kommun som anordnar utbildningen.
Skolöverstyrelsen eller, efter skolöverstyrelsens bemyndigande,
länsskolnämnden får bestämma att elevområdet skall omfatta även en
eller flera andra kommuner eller delar därav. Varje del av landet bör
ingå i elevområdet för någon kommuns gymnasiala lärlingsutbildning.

I fall som avses i 2 § andra stycket skall elevområdet omfatta endast
den kommun som anordnar utbildningen.

8 § Till ett elevområde hör den som är kyrkobokförd i en kommun eller
kommundel som ingår i elevområdet. Om någon skall kyrkobokföras där,
men det inte har hunnit ske, hör även han till elevområdet.

Elevplatsram

9 § Av förordningen (1984:618) om elevplatser i gymnasieskolan m. m.
framgår att länsskolnämnden för varje kommun i länet, som får anordna
gymnasial lärlingsutbildning, för varje redovisningsår bestämmer hur
många intagningsplatser kommunen får inrätta för sådan utbildning.

Skolstyrelsen bestämmer för varje redovisningsår hur många
intagningsplatser inom den tilldelade ramen som skall utnyttjas i mån
av tillgång på lärlingsplatser hos företagen och behöriga sökande.

Godkännande av lärlingsplatser och antagning av elever

10 § En lärlingsplats hos ett företag får av skolstyrelsen godkännas
för gymnasial lärlingsutbildning endast om företaget bedöms kunna
fullgöra erforderliga åtaganden beträffande utbildningen och arbets-
och utbildningsförhållandena i övrigt är tillfredsställande.

Om en lärlingsplats inte har inrättats efter lokal överenskommelse
mellan företaget och den närmast berörda lokala
arbetstagarorganisationen, skall skolstyrelsen bereda närmast berörda
arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer inom branschen tillfälle
att yttra sig. I ett sådant fall skall yttrande dessutom inhämtas från
berört yrkesråd, om sådant finns.

Om någon av organisationerna underkänner lärlingsplatsen, får
skolstyrelsen godkänna den endast om det finns särskilda skäl.
Förordning (1986:400).

11 § Elever i gymnasial lärlingsutbildning antas av skolstyrelsen.

12 § Följande förutsättningar skall vara uppfyllda för att en sökande
skall antas som elev.

1. Sökanden hör till elevområdet.

2. Sökanden har fullgjort sin skolplikt.

3. Sökanden har eller får, om han antas som elev, anställning hos ett
företag inom det geografiska område som bildar elevområdet.
Skolstyrelsen får även godta anställning hos företag utanför detta
område.

4. Skolstyrelsen har godkänt lärlingsplatsen för gymnasial
lärlingsutbildning.

5. Företaget har, för det fall att sökanden antas som elev, gentemot
skolstyrelsen åtagit sig att ge sökanden gymnasial lärlingsutbildning
för yrket i enlighet med gällande föreskrifter och de beslut från
skolans sida som kan meddelas med stöd av dessa föreskrifter.
Företaget har vidare gentemot skolstyrelsen utfäst sig att ge sökanden
den ledighet från anställningen som föreskrifterna för utbildningen
förutsätter och att lämna den medverkan som behövs för att kontroll
från skolmyndigheternas sida enligt förordningen skall kunna utövas.

6. Företaget kan antas vara i stånd att fullgöra sitt åtagande i det
aktuella fallet.

7. Skolstyrelsen och företaget är överens om ersättningen till
företaget.

8. Sökanden kan antas ha förutsättningar att tillgodogöra sig
utbildningen.

13 § Om intagningsplatser inte finns för alla behöriga sökande, skall
företräde ges åt dem som är under 18 år eller fyller 18 år det
kalenderhalvår utbildningen startar. Skolstyrelsen får dock göra
undantag till förmån för en äldre sökande, om speciella omständigheter
föreligger.

I övrigt bestäms företrädet mellan de sökande enligt föreskrifter som
skolöverstyrelsen meddelar.

Utbildningens tidsförläggning

14 § Gymnasial lärlingsutbildning anordnas under 40 veckor av
redovisningsåret fördelade på två terminer som normalt skall
sammanfalla med höstterminen och vårterminen av läsåret i
gymnasieskolan.

Verksamhet i anställningen utanför terminerna utgör inte gymnasial
lärlingsutbildning.

15 § Gymnasial lärlingsutbildning fördelas på utbildningsår. Ett
utbildningsår är den utbildning som är avsedd att genomgås under 40
veckor.

Ett utbildningsår kan inledas när som helst under någon av
terminerna.

16 § Utbildningstiden vid och utanför företaget under en vecka skall
normalt till omfattning och förläggning sammanfalla med den ordinarie
arbetstiden i anställningen. Det förutsätts därvid att anställningen
avser heltid.

Utbildningens innehåll m.m.

17 § Gymnasial lärlingsutbildning meddelas i form av grundutbildning,
som syftar till att ge eleven de grundläggande kunskaper och
färdigheter som behövs för att kunna börja utöva yrket i fråga.

Utbildning utöver grundutbildningen (färdigutbildning) kan inte
meddelas i form av gymnasial lärlingsutbildning.

18 § Gymnasial lärlingsutbildning anordnas vid sidan av linjerna och
specialkurserna.

Viss gymnasial lärlingsutbildning kan även ingå som en del av
utbildningen på en linje eller specialkurs i gymnasieskolan, om
skolöverstyrelsen medger det för studievägen i fråga. I fråga om sådan
gymnasial lärlingsutbildning meddelar skolöverstyrelsen de särskilda
föreskrifter som behövs med hänsyn till samordningen med studievägens
övriga delar. Sådana föreskrifter får innebära avvikelser från denna
förordning.

19 § Gymnasial lärlingsutbildning får anordnas enligt 18 § första
stycket endast om utbildning för yrket normalt inte kan erhållas på
linje eller specialkurs i gymnasieskolan.

20 § Gymnasial lärlingsutbildning skall läggas upp individuellt
utifrån ramkursplaner för olika yrkesområden eller motsvarande.

Om inte särskilda skäl föranleder annat, skall utbildningen, förutom
nödvändig arbetsteknik och fackteori för yrket, innehålla vissa
kompletterande utbildningsinslag.

21 § Utbildning i nödvändig arbetsteknik och fackteori för yrket
skall ombesörjas av företaget.

Skolstyrelsen kan dock låta en elev få viss sådan utbildning på annat
sätt, om särskilda skäl föreligger.

22 § Innehållet i, omfattningen av och formen för kompletterande
utbildningsinslag skall bestämmas av skolstyrelsen med hänsyn till
elevens behov och intresse samt till de praktiska förutsättningarna.

Innehållet skall normalt bestå i förkovran i ett allmänt ämne, såsom
svenska, engelska eller matematik, studier i ett yrkesämne eller
arbetslivs- och samhällsorientering eller en kombination av flera
sådana moment.

Kompletterande utbildningsinslag får för utbildningsår räknat inte ha
större omfattning än som är normalt för undervisningen i icke
yrkesinriktade ämnen under en årskurs på yrkesinriktade linjer i
gymnasieskolan.

De kompletterande utbildningsinslagen kan förläggas till skola eller
företag eller anordnas på annat sätt.

23 § Om utbildningsplats kan ställas till förfogande enligt gällande
bestämmelser, får utbildningsinslag som avses i 21 § andra stycket och
22 § anordnas inom ramen för vanlig ämnesundervisning i gymnasieskolan
eller inom ramen för en kurs i kommunal vuxenutbildning.

Sådana utbildningsinslag får slutföras även efter det att utbildningen
hos företaget har avslutats.

Ramkursplaner och individuella kursplaner

24 § Ramkursplaner för varje yrkesområde eller motsvarande fastställs
av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av
skolöverstyrelsen.

Skolöverstyrelsen skall före sitt beslut samråda med arbetsmarknadens
parter.

25 § I ramkursplanen skall mål och huvudmoment anges. Stor frihet
skall ges att utforma lärlingsutbildningen med hänsyn till lokala
förhållanden och till de enskilda företagen och enskilda eleverna.

26 § För varje elevs gymnasiala lärlingsutbildning fastställer
skolstyrelsen en individuell kursplan. Förslag till sådan skall
utarbetas i samverkan mellan företrädare för skolan, företaget, den
lokala fackliga organisationen och andra som har kompetens på
yrkesområdet i fråga. Skolstyrelsen skall i ärendet inhämta yttrande
från berört yrkesråd, om sådant finns.

I den individuella kursplanen skall med utgångspunkt i ramkursplanen
anges

1. utbildningens mål med närmare uppgifter om vilka kunskaper och
färdigheter utbildningen skall ge,

2. utbildningens längd,

3. den huvudsakliga uppläggningen av utbildningen. Förordning
(1986:400).

Utbildningsbevis och betyg

27 § Rektor skall utfärda utbildningsbevis över fullgjord gymnasial
lärlingsutbildning.

Utbildningsbeviset skall innehålla uppgifter om den gymnasiala
lärlingsutbildningens längd och art. I utbildningsbeviset skall också
anges i vilket företag eleven har fått utbildning. Vidare skall
kompletterande utbildningsinslag anges.

I utbildningsbeviset skall ingå betyg från företaget enligt 28 §. Om
eleven har deltagit i utbildning utanför företaget med stöd av 21 §
andra stycket eller 22 § skall i utbildningsbeviset också ingå de
betyg som kan ha meddelats enligt föreskrifterna för sådan
utbildning.

28 § Betyget från företaget skall utgöra en helhetsbedömning av de
kunskaper och färdigheter som eleven har uppnått i lärlingsutbildning
hos företaget.

Som betyg används någon av siffrorna 1--5. Högsta betyg är siffran 5.
Siffran 3 anger normal prestation.

Om en elev inte har uppnått de kunskaper och färdigheter som
utbildningen hos företaget syftat till, sätts inte betyg.

Tillsyn m.m.

29 § För kontakterna med skolan bör företaget ha en särskild
kontaktperson.

30 § Genom lokalt skyddsombud eller på annat sätt skall kunna bevakas
att arbetsmiljön för eleven är tillfredsställande.

31 § Skolstyrelsen svarar för tillsyn över den gymnasiala
lärlingsutbildningen hos företagen och skall även i övrigt följa hur
denna utbildning bedrivs och utfaller.

Skolstyrelsen skall se till att lämpliga åtgärder vidtas för samverkan
mellan gymnasieskolan eller, i fall som avses i 2 § andra stycket, den
kommunala vuxenutbildningen och de företag som tar emot elever för
gymnasial lärlingsutbildning. Därvid skall beaktas att de som
handleder eleverna i företagen bör beredas möjligheter till kontakter
med skolan och lärarna där.

Personal

32 § Skolledare och biträdande skolledare skall ha de uppgifter i
fråga om gymnasial lärlingsutbildning som skolstyrelsen bestämmer. Den
omedelbara ledningen från skolans sida skall dock alltid ankomma på
rektor för den skolenhet till vilken den gymnasiala
lärlingsutbildningen har knutits.

33 § I fall där utbildningsinslag som avses i 21 § andra stycket och
22 § inte anordnas inom ramen för vanlig ämnesundervisning i
gymnasieskolan eller inom ramen för en kurs i kommunal
vuxenutbildning, bestämmer skolstyrelsen vilken personal som skall
anlitas.

Om den som är anställd på en statligt reglerad tjänst som
syofunktionär eller som lärare i en skolform i kommunen eller vid
skolväsendet i kommunen åtar sig att medverka i ett sådant fall,
inräknas medverkan i tjänsten.

34 § har upphävts genom förordning (1986:400).

I fall som avses i 2 § andra stycket har eleverna i gymnasial
lärlingsutbildning rätt till skolhälsovård som anordnas inom ramen
för grundskolan.

Elevs frånvaro

35 § En elev får av företaget beviljas ledighet med verkan även för
den gymnasiala lärlingsutbildningen där.

Från gymnasial lärlingsutbildning utanför företaget får eleven
beviljas ledighet av rektor.

36 § Om en elev är borta från utbildningen i företaget mer än tio
dagar av tid som är avsatt för utbildningsåret, skall företaget anmäla
detta till skolan i den ordning som skolstyrelsen bestämmer.

Skolstyrelsen bestämmer efter samråd med företaget om och i vad mån
frånvarotid skall tas igen genom förlängning av utbildningstiden.

Utbildningens upphörande i förtid

37 § En elevs gymnasiala lärlingsutbildning upphör, om anställningen
upphör.

38 § Oberoende av att anställningen består kan skolstyrelsen förklara
att elevens gymnasiala lärlingsutbildning skall upphöra om

1. eleven inte kan tillgodogöra sig utbildningen eller missköter sig i
denna eller

2. företaget inte fullgör sitt åtagande i fråga om utbildningen
gentemot skolstyrelsen.

Statsbidrag

39 § Varje kommun som anordnar gymnasial lärlingsutbildning har rätt
till statsbidrag.

Bidraget beräknas med utgångpunkt i det belopp per elev och lärotimme
hos företaget, som skolöverstyrelsen för varje redovisningsår
bestämmer för gymnasial lärlingsutbildning för berörda yrke med
ledning av det belopp som fastställs för närmast jämförliga inbyggda
utbildning enligt 12 a § förordningen (1966:115) om statsbidrag till
driftkostnader för viss kommunal utbildning.

För varje elev och vecka under vilken eleven har deltagit i
grundutbildning inom ramen för två utbildningsår har kommunen rätt att
få bidrag med belopp som motsvarar 30 lärotimmar.

40 § Statsbidraget är avsett för den ersättning som kommunen betalar
företaget för utbildningsplatsen där. Kommunen får dock använda en
tiondel av bidraget per elev och lärotimme för

1. utbildningsinslag som avses i 21 § andra stycket och 22 § och som
inte anordnas på sätt som avses i 23 §,

2. samverkan mellan gymnasieskolan eller, i fall som avses i 2 § andra
stycket, den kommunala vuxenutbildningen och företag med gymnasial
lärlingsutbildning samt

3. tillsyn över och uppföljning av den gymnasiala
lärlingsutbildningen.

41 § Kommunen får rekvirera statsbidrag för gymnasial
lärlingsutbildning hos skolöverstyrelsen för varje månad.

Skolöverstyrelsen skall betala ut rekvirerat belopp snarast möjligt.
Om särskilda skäl föreligger, får skolöverstyrelsen utanordna ett
lägre belopp är det som har rekvirerats.

42 § I kommunens räkenskaper skall de belopp som rör gymnasial
lärlingsutbildning och motsvaras av statsbidrag för sådan utbildning
redovisas särskilt.

Kommunen svarar för revisionen av dessa räkenskaper. Om
kommunens revisorer framställer anmärkningar mot dem, skall
kommunen snarast möjligt delge skolöverstyrelsen anmärkningarna.

43 § Skolöverstyrelsen och riksrevisionsverket får för granskning av
tillämpningen av denna förordnings bestämmelser om statsbidrag hos en
kommun ta del av räkenskaper och övriga handlingar samt företa de
undersökningar som fordras i övrigt.

Kommunen är skyldig att på begäran sända in de uppgifter och det
verifikationsmaterial som behövs för myndighetens granskning.

44 § Om en kommun åsidosätter vad som enligt författning åligger
kommunen i fråga om gymnasial lärlingsutbildning, får
skolöverstyrelsen besluta att upp till tio procent av statsbidraget
för redovisningsåret skall hållas inne i avvaktan på att rättelse
sker. Om rättelse inte vinns, får skolöverstyrelsen förordna att det
innehållna beloppet skall dras av från statsbidraget.

Övriga föreskrifter

45 § Föreskrifterna om friluftsdagar och lovdagar i 8 kap. 11 och 
32 §§ skolförordningen (1971:235) gäller inte elever i gymnasial
lärlingsutbildning.

46 § För gymnasial lärlingsutbildning får avgift inte tas ut av
eleven.

47 § Om en kommun för gymnasial lärlingsutbildning har tagit emot en
elev som inte är kyrkobokförd i kommunen och för elevens deltagande
har haft kostnader som inte täcks av statsbidrag, är kommunen
berättigad till ersättning för sådana kostnader. Detta gäller dock
inte om eleven skall kyrkobokföras i kommunen, men det inte har hunnit
ske.

Ersättningen skall utges av den kommun i vilken eleven är
kyrkobokförd.

I händelse av tvist mellan kommunerna om vilket belopp som skall
gälla, bestäms ersättningen av länsskolnämnden i det län dit den
kommun som anordnar utbildningen hör.

48 § Beslut av skolstyrelsen i ärende som avses i 38 § får överklagas
hos skolöverstyrelsen genom besvär.

49 § Länsskolnämndens beslut enligt denna förordning får överklagas
hos skolöverstyrelsen genom besvär.

50 § Skolöverstyrelsens beslut enligt denna förordning får överklagas
hos regeringen genom besvär. Beslut som skolöverstyrelsen har fattat
som andra instans får dock överklagas endast om beslutet rör fråga om
elevområde.

51 § Enskilda får inte föra talan mot beslut enligt denna
förordning om vilken eller vilka kommuner eller delar därav
som skall ingå i elevområde.

Övergångsbestämmelser

1984:622

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984.

2. Förordningen gäller gymnasial lärlingsutbildning som eleven
påbörjar efter ikraftträdandet.

3. För redovisningsåret 1984/85 skall hänvisningen i 9 § första
stycket i stället avse förordningen (1982:171) om elevplatser i
gymnasieskolan.

4. Innan ramkursplan för ett yrkesområde eller motsvarande har
fastställts, får utbildning starta enligt en provisorisk individuell
kursplan som sedan anpassas till den ramkursplan som fastställs.

5. Regeringen meddelar särskilda föreskrifter om gymnasial
lärlingsutbildning som har inletts med stöd av förordningen (1980:533)
om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning.