Civilförsvarskungörelse (1960:377) 

1--4 §§ har upphävts genom förordning (1986:1046).

5 § har upphävts genom förordning (1984:1029).

2 kap. Beredskapsgrader

6 § har upphävts genom förordning (1993:245).

7 § Vid skärpt beredskap skall

1. planerna för civilförsvarsverksamheten ses över,

2. personal inkallas i begränsad omfattning, företrädesvis för ledning av
civilförsvarsverksamheten, alarmering och information samt för utbildning
och övning,

3. civilförsvarsorganisationens materiel förberedas för användning,

4. förberedelser i övrigt vidtas så att civilförsvarsorganisationen
omedelbart kan krigsorganiseras,

5. utdelning av andningsskydd till befolkningen förberedas, och

6. kommuner och ägare av anläggningar och byggnader vidta de förberedelser
som behövs för att skyddsrum och skyddade utrymmen omedelbart skall kunna
ställas
i ordning för användning. Förordning (1993:245).

7 a § Vid högsta beredskap skall

1. civilförsvarsorganisationen krigsorganiseras i sin helhet för att
omedelbart kunna fullgöra sina krigsuppgifter,

2. andningsskydd utdelas till befolkningen enligt gällande planer, och

3. kommuner och ägare av anläggningar och byggnader ställa i ordning
skyddsrum och skyddade utrymmen för omedelbar användning.
Förordning (1993:245).

7 b § Statens räddningsverk får meddela föreskrifter om tider för
organisering av civilförsvarsenheterna och de ytterligare föreskrifter
som behövs för verkställigheten av 7 och 7 a §§. Förordning (1993:245).

8 § Föreskrifter om Statens räddningsverks uppgifter i fråga om
civilförsvarsverksamheten finns i förordningen (1988:1040) med instruktion
för Statens räddningsverk och i beredskapsförordningen (1993:242).
Förordning (1993:245).

3 kap. Ledning och organisation

9 § Om civilbefälhavarens befattning med civilförsvarsverksamheten finns
föreskrifter i förordningen (1970:363) med instruktion för civilbefälhavare.
Förordning (1986:1046).

10 § Statens räddningsverk får meddela de föreskrifter som behövs för
länsstyrelsens ledning av civilförsvarsverksamheten. Förordning (1986:1046).

11--15 §§ har upphävts genom förordning (1986:1046).

16 § Statens räddningsverk skall i en krigsorganisationsplan fastställa och
redovisa civilförsvarsorganisationens omfattning och sammansättning under
höjd beredskap samt, efter samråd med överstyrelsen för civil beredskap,
civilförsvarsenheternas fördelning till länen. Härvid skall iakttas vad
regeringen har bestämt om det antal civilförsvarspliktiga, som får vara
krigsplacerade i civilförsvarsorganisationen under den tid då höjd beredskap
inte råder. Förordning (1993:245).

17 § Statens räddningsverk får meddela de föreskrifter som behövs för
civilförsvarsenheternas organisation, beredskap, mobilisering och verksamhet
under höjd beredskap. Förordning (1993:245).

18 § har upphävts genom förordning (1977:576).

19 § Länsstyrelsen får bestämma vid vilka anläggningar och företag som
verkskydd skall anordnas. Länsstyrelsen får också bestämma vilken
civilförsvarsverksamhet som skall bedrivas vid verkskydden samt
verkskyddens omfattning i fråga om personal och materiel.

Om verkskydd vid statliga myndigheter meddelar regeringen särskilda
föreskrifter. Förordning (1984:1029).

20 § Verksamheten inom ett verkskydd leds av en verkskyddschef.

Verkskyddschefen skall se till att verkskyddet kan fullgöra sina
uppgifter. Förordning (1986:1046).

21 § Rätt att besluta om användning av civilförsvarsorganisationen enligt
8 § civilförsvarslagen (1960:74) tillkommer

1. statens räddningsverk för omfördelning av resurserna mellan
civilområdena,

2. civilbefälhavaren för omfördelning av resurserna mellan länen,

3. kommunen för användning av verkskydden inom kommunen för uppgifter
utanför den egna anläggningen eller byggnaden.

Statens räddningsverk får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs
för verkställigheten av det som föreskrivs i första stycket.

Om länsstyrelsens rätt att omfördela resurser föreskrivs i 4 a §
civilförsvarslagen. Förordning (1986:1046).

4 kap. Planer

22 § Statens räddningsverk får meddela föreskrifter om vilka uppgifter
som skall finnas i civilbefälhavarnas civilområdesplaner i fråga om
civilförsvarsverksamheten och de planer som avses i 10 a §
civilförsvarslagen (1960:74) samt om upprättandet i övrigt av dessa
planer. Förordning (1986:1046).

23 § har upphävts genom förordning (1989:1062).

24--25 § har upphävts genom förordning (1986:1046).

26 § har upphävts genom förordning (1977:576).

27 § har upphävts genom förordning (1986:1046).

5 kap. Civilförsvarsplikt. Inskrivning av personal

28 § En utlänning får som civilförsvarspliktig åläggas tjänstgöring vid
verkskydd för en anläggning eller en byggnad, där han har sin
huvudsakliga sysselsättning eller inom hemskyddsorganisationen.
Förordning (1986:1046).

29 § har upphävts genom förordning (1986:1046).

30 § Civilförsvarspliktiga, som skall tjänstgöra i civilförsvars-
organisationen utom verkskydden, skall under sådan tid, då höjd beredskap
inte råder, skrivas in till det antal som behövs för organisationen och
till de befattningar för vilka var och en kan anses bäst lämpad.

Under höjd beredskap skall ytterligare civilförsvarspliktiga skrivas in
och krigsplaceras, om det behövs för att organisationens enheter skall
kunna fullgöra sina uppgifter.

Särskilda bestämmelser om utbildningen finns i förordningen (1977:577)
om grundutbildning och övning inom civilförsvaret. Förordning (1993:245).

31 § Till inskrivning i civilförsvarsorganisationen utom verkskyddet
skall i första hand komma i fråga

1. icke krigstjänstskyldiga,

2. krigstjänstskyldiga som fått uppskov enligt uppskovskungörelsen
(1973:939) antingen för tjänstgöring i civilförsvarsorganisationen
eller  på grund av kommunal anställning enligt andra stycket,

3. till civilförsvarsorganisationen från försvarsmakten överförd
personal i försvarsmaktens reserver.

Vid inskrivningen skall om möjligt sådan personal tas ut, som är
särskilt lämpad för civilförsvarstjänstgöring genom sin utbildning och
yrkeskunnighet eller på grund av sin kommunala anställning i verksamhet
av samma eller liknande slag som den vilken bedrivs av civilförsvars-
organisationen. Till civilförsvarschef skall den tas ut som kommunen
föreslår, om inte särskilda skäl talar mot förslaget.

Den som inte är bosatt eller stadigvarande vistas inom kommunen, får
skrivas in i dess civilförsvarsorganisation endast om det finns särskilda
skäl.

Statens räddningsverk får efter samråd med arbetsmarknadsstyrelsen
meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna
paragraf. Förordning (1986:1046).

32 § Länsstyrelsen skall besluta om inskrivning och uttagning av personal,
som skall ingå i civilförsvarsorganisationen utom verkskydden.

Länsstyrelsens beslut om inskrivning och uttagning får överklagas hos
totalförsvarets tjänstepliktsnämnd. Skrivelsen med överklagandet skall
ha kommit in till länsstyrelsen inom två veckor från den dag då klaganden
fick del av beslutet. Tjänstepliktsnämndens beslut får inte överklagas.
Förordning (1989:760).

33 § har upphävts genom förordning (1986:1046).

34 § Länsstyrelsen skall efter samråd med länsarbetsnämnden och kommunerna
upprätta en förteckning över dem som bör komma i fråga för inskrivning i
civilförsvarsorganisationen utom verkskydden. Länsstyrelsen skall även
samråda med andra som genom personkännedom kan ge upplysningar till
ledning för lämpligast möjliga personurval.

Har länsarbetsnämnden motsatt sig inskrivning av någon, som upptagits i
förteckningen, äger länsstyrelsen underställa personalprövningsnämnd
frågan om dennes inskrivning. Förordning (1986:1046).

35 § Om civilförsvarspliktig med stöd av 18 § civilförsvarslagen skall
kallas att personligen inställa sig till inskrivningsförrättning, skall
inställelsen såvitt möjligt ske å sådan tid och plats, att den icke
medför avsevärd tidsspillan eller annan större olägenhet för honom.

Civilförsvarspliktig, som styrker sig hava ansökt om att bliva antagen
till hemvärnsman eller eljest till krigsfrivillig, må icke utan
synnerliga skäl inskrivas i civilförsvarsorganisationen om anledning
finnes till antagande att ansökningen kommer att bifallas.
Förordning (1986:1046).

36 § Inskrivning må ske endast i den mån länsarbetsnämnden tillstyrkt
inskrivning av dem, som upptagits i den i 34 § nämnda förteckningen,
eller personalprövningsnämnden medgivit inskrivning.

Skriftligt meddelande om beslut om inskrivning skall ofördröjligen
tillställas den inskrivne.

37 § Inskrivning i civilförsvarsorganisationen utom verkskyddet är utan
särskilt beslut att anse såsom upphävd från och med det kalenderår,
varunder den inskrivne fyller sextiosex år. Med den inskrivnes medgivande
må beslutas, att inskrivningen skall bestå.

Inskrivning må upphävas, innan civilförsvarsplikten upphör.

Påkallar länsarbetsnämnden, att inskrivning skall upphävas, skall
civilförsvarsmyndigheten meddela beslut härom eller underställa frågan
personalprövningsnämndens avgörande.

Angående beslut om upphävande av inskrivning, så ock angående beslut om
avslag å framställning härom skall skriftlig underrättelse ofördröjligen
lämnas den inskrivne, så ock den som gjort framställningen.
Förordning (1986:1046).

38 § 1 mom. Civilförsvarspliktiga, som skola tjänstgöra i verkskydd, skola
under tid, då höjd beredskap ej råder, inskrivas i den mån det erfordras
med hänsyn till behovet av utbildad personal för verkskyddsuppgifterna.

Till inskrivning i verkskydd må de ifrågakomma, som hava sin huvudsakliga
sysselsättning i den anläggning eller byggnad, för vilken verkskyddet är
upprättat. Jämväl annan än nu sagts må dock inskrivas, då särskilda skäl
föranleda det.

Det åligger den, som är skyldig att anordna verkskydd, att avgiva förslag
å civilförsvarspliktiga, som böra inskrivas i verkskyddet.
Förordning (1993:245).

2 mom. Inskrivning i verkskydd görs av länsstyrelsen. Om statens
räddningsverk bestämmer det, får inskrivning i verkskydd vid
verksanläggning eller militäranläggning göras av den myndighet som utövar
den centrala ledningen av civilförsvarsverksamheten vid anläggningen.

Den myndighet som gör inskrivningen skall inhämta länsarbetsnämndens
yttrande över förslag till inskrivning. Om länsarbetsnämnden inte kan
godta förslaget och den inte kan träffa någon överenskommelse med
myndigheten, skall frågan om inskrivning underställas
personalprövningsnämnden.

Vid inskrivning i verkskydd tillämpas 32, 35 och 36 §§. Vid tillämpningen
av 32 § skall vad som där föreskrivs om länsstyrelsen gälla också den
myndighet som avses i första stycket andra meningen. Förordning (1986:1046).

3 mom. Inskrivning i verkskydd upphävs från och med det kalenderår under
vilket den inskrivne fyller sextiosex år, om inte denne medger att
inskrivningen får bestå. Inskrivningen upphävs också om den inskrivne
upphör att ha sin huvudsakliga sysselsättning i anläggningen eller
byggnaden.

Den som är skyldig att anordna verkskydd skall, när en inskriven lämnar
sin anställning, underrätta den myndighet som har gjort inskrivningen om
detta och lämna förslag till inskrivning av någon annan i dennes ställe.
Förordning (1982:218).

39 § Om inte annat följer av 14 § civilförsvarslagen (1960:74), är varje
civilförsvarspliktig skyldig att under höjd beredskap fullgöra tjänst i
civilförsvarsorganisationen på anmaning av kommunen, civilförsvarschefen
eller, efter dennes bemyndigande, annat befäl i civilförsvars-
organisationen. Under civilförsvarsverksamhet i omedelbar anslutning till
fientligt anfall får varje befäl inom civilförsvarsorganisationen kräva
civilförsvarstjänstgöring av den som är civilförsvarspliktig. Den
civilförsvarspliktige får dock inte åläggas annan tjänstgöring än sådan
som med hänsyn till hans kroppskrafter, hälsotillstånd, sysselsättning
och andra åligganden samt övriga omständigheter skäligen kan krävas av
honom. Förordning (1993:245).

40 § har upphävts genom förordning (1986:1046).

41 § har upphävts genom förordning (1986:1046).

42 § Länsstyrelsen skall föra register över inskriven personal.

Registret skall innehålla uppgifter om de inskrivnas tjänstgöring i
civilförsvarsorganisationen samt de uppgifter i övrigt som har samband
med tjänstgöringsskyldigheten. Flyttar en inskriven till ett annat län,
skall det som finns antecknat i registret om den inskrivne meddelas
länsstyrelsen i inflyttningslänet.

Angående skyldighet att till beredskapsregistret anmäla inskriven personal
är särskilt stadgat. Förordning (1986:1046).

43 § har upphävts genom förordning (1986:1046).

6 kap. Anordnande av skyddsrum

44 § Särskilda bestämmelser om anordnande av skyddsrum finns i skyddsrums-
förordningen (1979:90). Förordning (1979:91).

45--48 §§ har upphävts genom förordning (1979:91).

7 kap. Utrymning och allmänna påbud

Utrymning

49 § Statens räddningsverk får efter samråd med Försvarsmakten
och Överstyrelsen för civil beredskap meddela föreskrifter för
utrymningsplanläggningen med beaktande av de föreskrifter som
regeringen i särskild ordning meddelar om utrymning.

Civilbefälhavaren fastställer efter samråd med militärbefälhavaren
vid Försvarsmakten de orter och områden som skall planläggas för
utrymning. Om de har olika uppfattning i frågan, skall denna
hänskjutas till regeringen.

Kommunen får meddela och återkalla anvisning om
inkvarteringsbostad enligt 2 § lagen (1964:64) om skyldighet att
upplåta inkvarteringsbostad i krig m. m. Förordning (1994:867).

Alarmering

50 § Inom område, där anordningar för yttre alarmering vidtagits, skall
alarmeringen verkställas enligt följande bestämmelser:

1. Då luftanfall eller radioaktiv beläggning eller gasbeläggning hotar,
gives signalen flyglarm. Då hotet upphört och sådana åtgärder vidtagits,
att fara för befolkningen icke längre anses föreligga, meddelas signalen
faran över eller underrättas befolkningen på annat lämpligt sätt om att
faran upphört.

Signalen flyglarm gives medelst upprepade korta ljudstötar eller med en
stigande och fallande ton (råmton) samt pågår omkring en minut. Signalen
faran över gives medelst en sammanhängande signal samt pågår 30 40
sekunder.

Inom hamnområde utmärkes därjämte under dager signalen flyglarm genom att
enbart signalflaggan enligt gällande internationella signalbok hissas samt
signalen faran över genom att nämnda signalflagga nedhalas. Motsvarande
eller eljest lämplig anordning vidtages vid infartsväg till ort, där
signalerna flyglarm respektive faran över givits.

Tiden mellan signalen flyglarm och signalen faran över benämnes
flyglarmtillstånd.

2. Om överhängande fara för olyckshändelser föreligger på grund av utsläpp
av giftiga kemikalier eller liknande och det behövs snabb information till
befolkningen, skall signalen viktigt meddelande ges. Denna signal skall
följas av nödvändig information över rundradion eller på annat sätt.

Signalen viktigt meddelande skall ges med upprepade långa ljudsegment
(6--7 sekunder) åtskilda av pauser (12--14 sekunder). Signalen skall
omfatta minst sex ljudsegment. Signalen viktigt meddelande kan också
ges med upprepade grupper (6--7 sekunder) av gula blixtar (1,5--3 Hz)
åtskilda av pauser (12--14 sekunder).

3. Ångvisslor och andra dylika signalmedel eller signalflaggor må icke
så användas, att förväxling med ovannämnda signaler uppstår. Förordning
(1986:1046).

51 § Om alarmering inom andra områden än i 50 § sägs samt om alarmering
inom anläggningar och byggnader (inre alarmering) meddelar statens
räddningsverk föreskrifter, i den mån så prövas erforderligt.
Förordning (1986:1046).

Mörkläggning

52 § Under högsta beredskap skall mörkläggning ske. Därvid tillämpas
bestämmelserna i 53--65 §§. Förordning (1993:245).

53 § Innerbelysning i byggnader, kiosker, kranhus eller liknande utrymmen,
i spårvagnar, bussar, bilar eller andra fordon, i motorredskap samt i fartyg
och luftfartyg skall hållas ständigt avskärmad utåt eller släckt. Kommunen
får, enligt föreskrifter som meddelas av statens räddningsverk, medge
undantag från vad som nu sagts i fråga om lagerlokaler, ladugårdar eller
andra liknande lokaler där endast svag belysning behövs och i fråga om
skyltfönster, spårvagnar och bussar. Förordning (1986:1046).

54 § Ytterbelysning skall hållas släckt, för såvitt annat icke följer av
vad nedan stadgas.

55 § 1 mom. Till ytterbelysning hänförligt belysningsljus -- varunder
innefattas framlyktor å fordon, arbetsbelysning, handlyktor och därmed
jämförlig belysning -- skall under flyglarmtillstånd hållas släckt utom
i fall, varom i 2 mom. under 1 andra stycket förmäles, men må eljest
hållas tänt. I allmänhet skola härvid följande föreskrifter gälla:

1. Ljuset skall hållas så avskärmat, att icke någon del av ljuskällan är
synlig över det genom densamma gående horisontalplanet. Med ljuskällan
avses därvid även ljusspridande opal- eller mattglas, ljusreflekterande
yta eller annat, varifrån utstrålning av ljus äger rum.

2. Ljuset skall vara så anordnat att reflex och spegling, som göra
ljuskällan synlig över nyssnämnda plan, såvitt möjligt undvikas.

3. Ljusstyrkan må icke vara större än som är påkallat med hänsyn till
belysningens ändamål. Närmare bestämmelser härutinnan meddelas av
statens räddningsverk.

4. Ljuset skall hava ofärgat sken, om ej kommunen medgiver undantag.
Förordning (1986:1046).

2 mom. Utöver vad i 1 mom. stadgas skall beträffande nedannämnda
särskilda slag av belysningsljus följande iakttagas:

1. För avskärmningen av belysningsljus å fordon skola de föreskrifter
lända till efterrättelse, som meddelas av Statens räddningsverk samt
Vägverket gemensamt.

Civilt utryckningsfordon -- varmed avses av polisväsendet använt fordon,
civilförsvarsfordon, sjuktransportfordon, fordon tillhörande statligt eller
kommunalt organiserad reparationsberedskap eller reportagefordon
tillhörande Sveriges Radio AB eller Sveriges Television AB -- må vid
utryckning under flyglarmtillstånd framföras me d avskärmat belysningsljus.
I trängande fall må dylikt fordon vid utryckning såväl under
flyglarmtillstånd som eljest framföras med sökarljus eller, om fordonet
är försett med särskilda mörkläggningsstrålkastare, med ej avskärmat
strålkastarljus.

2. För anordnande av arbetsbelysning fordras medgivande av kommunen.
Arbetsbelysning vid arbete, som är av synnerlig betydelse för
försvarsberedskapen, må dock anordnas utan sådant medgivande, men skall
i sådant fall dels anmälan, såvitt möjligt före arbetets påbörjande, göras
hos kommunen, dels ock de föreskrifter iakttagas, som Statens räddningsverk
utfärdar i samråd med myndighet eller företag, på vars uppdrag eller under
vars ledning arbetet bedrives. Dylika föreskrifter må innebära lättnader
i de i 1 mom. meddelade föreskrifterna.

3. Handlyktor skola vara så skärmade, att de icke äga större ljusstyrka
än vad som är oundgängligen nödvändigt, och må icke hållas tända, då så
ej är erforderligt. Förordning (1992:1270).

56 § 1 mom. Markeringsljus, vartill hänföres annan ytterbelysning å fordon
än framlyktor, trafikfyrar, trafiksignaler, vägledande belysning och
liknande, är skärmat, då ljuskällan icke till någon del är synlig högre än
15 grader (lutningsvinkel 1:4) över horisontalplanet genom densamma, och
eljest oskärmat. Följande allmänna bestämmelser skola gälla:

1. Markeringsljus må icke hava större ljusstyrka än som med hänsyn till
dess ändamål är påkallat. Närmare bestämmelser härom meddelas av statens
räddningsverk.

2. Annat oskärmat markeringsljus än baktill å motor- eller släpfordon
anbringad belysningsanordning skall hava ofärgat sken, om ej kommunen
medgiver undantag. Förordning (1986:1046).

2 mom. Utöver vad i 1 mom. stadgas skall beträffande nedannämnda särskilda
slag av markeringsljus följande iakttagas:

1. Markeringsljus å fordon må hållas tända och skola vara skärmade, allt
i den utsträckning statens räddningsverk i samråd med Vägverket föreskriver.
Civila utryckningsfordon ävensom av Posten Aktiebolag för uppsamlings-,
mellanområdesoch spridningstransporter använda fordon samt fordon lastade
med sprängämnen eller eldfarliga oljor skola framåt visa skärmat
markeringsljus av röd färg.

2. Vägledande belysning skall anordnas i enlighet med gällande
civilförsvarsplaner i kommunen.

3. Trafikfyrar och trafiksignaler må hållas tända i den utsträckning
kommunen bestämmer och skola vara skärmade. Förordning (1993:1719).

57 § I stället för vad i 53--56 §§ stadgas skola gälla

beträffande mörkläggning av område, som avskilts för järnväg, de
bestämmelser, som meddelas av statens järnvägar i samråd med
Försvarsmakten och statens räddningsverk;

beträffande belysningsljus vid statligt organiserad reparationsberedskap
de bestämmelser, som meddelas av Försvarsmakten i samråd med statens
räddningsverk; samt

beträffande anordningar vid militära förband ävensom belysning å fordon,
som brukas av försvarsmakten, de bestämmelser, som meddelas av
Försvarsmakten i samråd med statens räddningsverk och Vägverket.
Förordning (1994:867).

58 § Rörande tändning och släckning av fyrar, fyrapparater å fyrskepp,
lysbojar samt andra ljusanordningar och signalljus för sjötrafiken
meddelar Försvarsmakten föreskrifter i samråd med sjöfartsverket
och statens räddningsverk. Förordning (1994:867).

59 § På andra fartyg än örlogsfartyg och övriga fartyg som brukas av
Försvarsmakten får ljus från fartygslanternor -- under förutsättning
att ljusen är neddämpade enligt föreskrifter som utfärdas av
Sjöfartsverket i samråd med Försvarsmakten -- visas

a) under gång i farvatten, där fyrar och andra ljusanordningar för
sjöfarten är tända; samt

b) under gång inom område, där fartyg med säkerhet kan nås av de
för alarmering använda signalerna, dock inte under
flyglarmtillstånd.

Vid ankring skall lanternorna släckas, dock att, när annat fartyg
nalkas, föreskrivna signalljus skall tändas och visas i den
utsträckning som erfordras till förebyggande av kollision.

Försvarsmakten får för visst fall föreskriva att andra bestämmelser
än de ovan angivna skall gälla.

Beträffande örlogsfartyg och övriga av Försvarsmakten brukade
fartyg skall bestämmelser meddelas av Försvarsmakten i samråd
med Sjöfartsverket. Förordning (1994:867).

60 § Beträffande belysning på luftfartyg skall gälla de bestämmelser
som Försvarsmakten meddelar i samråd med Statens
räddningsverk och Luftfartsverket.

Luftfyrar och andra ljusanordningar för luftfarten skall hållas
släckta i den omfattning Försvarsmakten bestämmer i samråd med
Statens räddningsverk och Luftfartsverket. Förordning (1994:867).

61 § I fråga om radionavigatoriska sändningsanläggningar och akustiska
mistsignalanordningar skola bestämmelserna i 58 och 60 §§ rörande fyrar
och andra ljusanordningar för sjöfarten och luftfarten äga motsvarande
tillämpning.

62 § Vid slaggning och bränslepåfyllning av gengasdrivet fordon skall till
minskande av därvid uppkommande ljussken största försiktighet och
skyndsamhet iakttagas. Slaggning och bränslepåfyllning av andra
gengasfordon än militära fordon och civila utryckningsfordon må icke
verkställas under flyglarmtillstånd.

Närmare föreskrifter för tillämpningen av denna paragraf utfärdas av
statens räddningsverk. Förordning (1986:1046).

63 § Markering genom målning eller anbringande av reflekterande material
skall, där trafiksäkerheten på gata, torg eller väg så kräver, verkställas
för att utvisa vägmärken, gatukorsningar och trafikhinder samt i övrigt
å platser, där så kan anses erforderligt. Fordon, som under mörker
framföras på gata eller väg, skola förses med markering i erforderlig
utsträckning.

Närmare föreskrifter om utförande av markering utfärdas av statens
räddningsverk samt Vägverket gemensamt. Förordning (1992:1270).

64 § Gränsar gata, torg eller väg till vatten och föreligger uppenbar risk
att trafikant på grund därav skall under mörkläggning drabbas av olycksfall,
skall enligt länsstyrelsens bestämmande stängsel uppsättas på lämpligt
avstånd från vattenlinjen.

65 § För behörigt iakttagande av bestämmelserna i 53--64 §§ eller av
föreskrifter, som meddelats i enlighet med nämnda paragrafer, ansvarar
beträffande

bostads- eller kontorslägenhet lägenhetens innehavare;

affärslokal och därtill hörande reklambelysning affärens innehavare;

fastigheter i övrigt (belysning i portar, trappuppgångar, källare och
vindar, ytterbelysning samt sådan belysning i övrigt, för vilken lägenhets-
eller affärsinnehavare icke är ansvarig) fastighetens ägare eller, om
nyttjanderätt till hela fastigheten upplåtits till viss
nyttjanderättshavare, denne;

fordon föraren av fordonet, eller i fråga om stillastående fordon, den
som senast fört fordonet;

fartyg och båtar ägaren eller, om särskild befälhavare finnes, denne;

luftfartyg föraren av luftfartyget;

gatu- och vägbelysning, trafikljus samt fyrar och andra ljusanordningar
för sjöfarten och luftfarten den, som ansvarar för den belysning, varom
fråga är;

radionavigatoriska sändningsanläggningar och akustiska mistsignal-
anordningar den, som ansvarar för signaleringen; samt

markering och stängsel, som avses i 63 och 64 §§, den som ansvarar för
underhållet av gata, torg eller väg, där markeringen eller stängslet
skall anbringas.

Trafik- och säkerhetsföreskrifter

66 § 1 mom. Då bestämmelserna i 53--65 §§ äro tillämpliga, må under mörker
endast oundgängligen erforderlig fordonstrafik äga rum, och må härvid
andra fordon än militära eller för militärt ändamål brukade fordon ävensom
civila utryckningsfordon icke framföras med högre hastighet än 25 kilometer
i timmen inom tättbebyggt område och 40 kilometer i timmen annorstädes.

2 mom. Då bestämmelserna i 53--65 §§ äro tillämpliga, skola såväl under
mörker som eljest civila utryckningsfordon ävensom av Posten Aktiebolag
för uppsamlings-, mellanområdes- och spridningstransporter använda fordon
samt fordon, lastade med sprängämnen eller eldfarliga oljor, vara försedda
med särskilda igenkänningstecken, vilka fastställas av statens räddningsverk
och på beställning tillhandahållas av länsstyrelsen. Förordning (1993:1719).

67 § 1 mom. Under flyglarmtillstånd skall inom tättbebyggt
samhälle följande iakttagas:

Spårvagnar skall skyndsamt stannas och hållas stillastående. De får
dock inte stanna på bro eller i gatukorsning eller vägskäl.

Övriga fordon - dock inte militära eller för militärt ändamål
brukade fordon, civila utryckningsfordon, av Posten Aktiebolag för
transport av värdepost använda fordon och fordon, lastade med
sprängämnen eller eldfarliga oljor - skall omedelbart föras in till
trottoar eller vägkant, där stannas på sådant sätt att de blir till
minsta möjliga hinder för de fordon som är i gång samt därefter
hållas stilla. Fordonen får dock inte stannas på bro eller i
gatukorsning eller vägskäl. Fordon som befinner sig i samhällets
ytterområde och på färd ut från samhället, får fortsätta färden.
Fordon på färd in mot samhället skall stanna utanför detsamma.

Passagerare på stillastående fordon skall skyndsamt lämna fordonet
och förfara på sätt nedan stadgas beträffande gående.

Gående skall skyndsamt lämna gator, torg och vägar, uppsöka
skyddsrum, där sådana finns, eller annars lämpligt skydd samt
endast i nödfall avlägsna sig därifrån. Från skyldigheten att
uppsöka skydd undantas, såvitt tjänstens fullgörande påkallar det,
uniformerad militär personal och personer, som på grund av order
är i färd med att inställa sig vid militärt förband, liksom polis- och
civilförsvarspersonal samt personal tillhörande statligt eller
kommunalt organiserad reparationsberedskap. Förordning (1994:867).

2 mom. I övrigt skall under flyglarmtillstånd följande bestämmelser
gälla:

I fråga om järnvägståg skall förfaras i enlighet med de bestämmelser
Statens järnvägar i samråd med Försvarsmakten och Statens
räddningsverk utfärdar.

Bro får inte öppnas för fartygspassage. Om bron vid signalen
flyglarm är helt eller delvis öppnad men klarsignal för
fartygspassage ännu inte givits,
skall bron omedelbart stängas. Har klarsignal redan givits, skall
fartyget tillåtas passera och bron först därefter stängas, såvitt
fartyget inte befinner sig på så långt avstånd från bron att det
uppenbarligen utan olägenhet kan stoppas och bron omedelbart kan
stängas.

Fartyg, som är under gång inom hamnområde, skall under dager
söka lämna hamnen och under mörker skyndsammast stoppa samt
kvarligga på platsen. Beträffande örlogsfartyg och andra av
Försvarsmakten brukade fartyg skall dock de föreskrifter gälla, som
meddelas av Försvarsmakten i samråd med Statens räddningsverk
och Sjöfartsverket.

Sluss får inte öppnas vare sig för in- eller utfart. Om slussen vid
signalen flyglarm är helt eller delvis öppnad för in- eller utfart men
klarsignal för infart ännu inte givits eller utfart ännu inte påbörjats,
skall slussen omedelbart stängas. Har klarsignal för infart redan
givits, skall fartyget inlöpa i slussen och denna först därefter
stängas, såvitt fartyget inte befinner sig på så långt avstånd från
slussen, att det uppenbarligen kan stoppas och slussen omedelbart
kan stängas. Har utfart redan påbörjats, skall fartyget alltefter
lägligheten antingen fullborda utfarten eller inställa densamma, så
att slussen skyndsamt kan stängas.

I fråga om luftfartyg skall förfaras i enlighet med de bestämmelser
Försvarsmakten utfärdar i samråd med Statens räddningsverk och
Luftfartsverket. Förordning (1994:867).

68 § Statens räddningsverk och, efter dess bemyndigande, länsstyrelsen äga
utfärda närmare föreskrifter för allmänhetens förhållande under flyganfall
eller eljest under höjd beredskap, så ock i särskilda fall, då förhållandena
påkalla det, medgiva undantag från eller jämkning av de i detta kapitel
givna mörkläggnings-, trafik- och säkerhetsföreskrifterna, försåvitt icke
beslutanderätten härutinnan enligt kapitlets bestämmelser skall tillkomma
annan myndighet. Förordning (1993:245).

8 kap. Vissa åligganden jämlikt 7 kap. civilförsvarslagen m. m.

68 a § Den avgift för utbildning av verkskyddspersonal som avses i 47 § d)
civilförsvarslagen (1960:74) utgår enligt en särskild taxa som fastställs
av statens räddningsverk efter samråd med riksrevisionsverket.

Taxan skall beräknas så att den helt täcker kostnaderna för civilförsvars-
myndigheternas medverkan i utbildningen. Vid grundutbildning av verkskydds-
ledare skall taxan dock endast omfatta kostnader för kost och logi.
Förordning (1986:1046).

69 § Statens räddningsverk får meddela föreskrifter om fastighetsägares
skyldighet att under höjd beredskap upplåta skyddade utrymmen åt
befolkningen enligt 57 § första stycket d) civilförsvarslagen (1960:74).
Förordning (1993:245).

70 § Länsstyrelsen eller, efter länsstyrelsens bemyndigande, kommunen
får under höjd beredskap besluta att en sådan åtgärd skall vidtas som
avses i 57 § första stycket c) civilförsvarslagen (1960:74).
Förordning (1993:245).

71 § Före beslut om åtgärd, som avses i 57 § första stycket under c) eller
61 § civilförsvarslagen, skall, såvida omständigheterna medgiva det och
åtgärden icke medför allenast ringa skada eller olägenhet, ägare och
innehavare av egendom, som beröres av åtgärden, erhålla tillfälle att
yttra sig.

Sedan beslut meddelats, skall den beslutande civilförsvarsmyndigheten,
om så kan ske, utfärda skriftligt föreläggande att tåla eller vidtaga
åtgärden.

Om beslutet innefattar en föreskrift som skall iakttas allmänt inom länet
eller kommunen, skall beslutet kungöras i länets författningssamling samt
anslås offentligt och införas i en ortstidning. I annat fall skall före-
läggandet översändas med rekommenderat brev eller tillkännages på annat
lämpligt sätt.

Statens räddningsverk får föreskriva att beslut om åtgärd som avses i
denna paragraf skall underställas räddningsverkets prövning för att bli
gällande. Förordning (1986:1046).

72 § Är beslut, som avses i 71 §, av beskaffenhet att kunna föranleda
ersättningsanspråk jämlikt 62 § civilförsvarslagen, skall, om så finnes
erforderligt, besiktning äga rum till utrönande av den kostnad eller
skada, som åsamkas vederbörande genom åtgärden. Förordning (1979:91).

73 § Besiktning som avses i 72 §, skall ske på anmodan av den länsstyrelse
eller kommun som beslutat åtgärden.

Länsstyrelserna skola, var inom sitt län, utse besiktningsmän till
erforderligt antal samt bestämma hur arbetet mellan dem skall fördelas.

Underrättelse om tid och plats för förrättning, som i första stycket sägs,
skall genom besiktningsmännens försorg meddelas såväl den myndighet, på
vars anmodan besiktningen äger rum, som enskild sakägare. Över besiktningen
upprättas instrument i två exemplar, av vilka myndigheten och sakägaren
taga var sitt. Förordning (1986:1046).

74 § har upphävts genom förordning (1986:1046).

75 § Om en anordnare av en ledningscentral eller en annan skyddad
uppehållsplats för civilförsvarsorganisationen utom verkskyddet med stöd
av 54 § första stycket civilförsvarslagen (1960:74) vill få ut av kommunen
den del av anläggningskostnaden, som överstiger skäligt fredsanvändningsvärde,
skall han ansöka om detta hos länsstyrelsen. Sedan utredning har verkställts
och kommunen fått tillfälle att yttra sig i ärendet, skall länsstyrelsen
bestämma fördelningen av kostnaden och meddela de föreskrifter om betalningen
som kan behövas.

Om det mellan kommunen och anordnaren har träffats avtal om särskild
ersättning för det fall att ledningscentralen eller uppehållsplatsen tas
i anspråk för civilförsvarsverksamheten, skall avtalet underställas
länsstyrelsens prövning. Förordning (1986:1046).

9 kap. Förfoganderätt

76 § När förfoganderätt utövas enligt 68 § civilförsvarslagen (1960:74)
skall 3 och 4 §§ förfogandeförordningen (1978:558) tillämpas.
Förordning (1986:1046).

77 § har upphävts genom förordning (1986:1046).

78 § I fråga om förfogandebesluts innehåll m. m. gälla 5--9 och 11 §§
förfogandeförordningen (1978:558). Förordning (1978:563).

79 § Då egendom tages i anspråk och ersättning härför icke utgår efter
taxa, skall, om det behövs och omständigheterna medger det, besiktning
äga rum för utrönande av

a) egendomens beskaffenhet och värde vid tiden för ianspråktagandet
samt, om egendomen tagits i anspråk med nyttjanderätt, jämväl vid den
tid förfogandet upphör; samt

b) kostnaden för åtgärd som avses i 12 § och 13 § första stycket
förfogandelagen (1978:262).

Beträffande besiktning som nu sagts skall vad som föreskrives i 73 §
denna kungörelse tillämpas på motsvarande sätt. I fråga om förfoganderätt
enligt 68 § andra stycket civilförsvarslagen (1960:74) skall dock
ersättningen till besiktningsmannen betalas av vederbörande kommun.
Förordning (1986:1046).

80 § har upphävts genom förordning (1978:563).

81 § Myndighet som meddelar beslut om ianspråktagande av egendom enligt
68 § civilförsvarslagen eller som verkställer sådant beslut skall föra
förteckning över dessa ärenden. Ärendena skola i förteckningen upptagas
i nummerföljd. För varje ärende skola antecknas meddelade beslut och vidtagna
åtgärder. Alla till visst ärende hörande handlingar skola förses med ärendets
nummer enligt förteckningen och sammanföras i en akt. Då sådan akt eller
viss handling därur överlämnas till värderingsnämnd eller annan myndighet
skall anteckning därom ske. Av handlingar som myndighet utfärdar enligt
detta kapitel, skall myndigheten taga avskrift eller kopia.
Förordning (1986:1046).

10 kap. Bestämmande av ersättning i vissa fall

82 § Ansökan om ersättning för kostnader som kommunen har haft på grund av
åtgärder enligt 40 § 1 mom. b) eller i) eller 54 § första stycket civilför-
svarslagen (1960:74) görs hos länsstyrelsen.

Ersättningen bestäms och betalas ut av statens räddningsverk utom i fråga om
ersättning för anordnande av branddammar för civilförsvarsändamål. I sådana
fall bestäms ersättningen av länsstyrelsen och betalas ut av statens
räddningsverk enligt länsstyrelsens beslut. Förordning (1986:1046).

83 § Vid beräkning av ersättningen för åtgärder enligt 40 § 1 mom. b) eller
i) eller 54 § första stycket civilförsvarslagen (1960:74) får kostnader
medräknas för sådant arbete som har utförts av personal som kommunen
särskilt har anställt eller avdelat för åtgärderna. Ersättningen får också
omfatta kostnader för förvärv av mark eller intrång på mark som ägs av
kommunen.

Närmare föreskrifter om formerna för att granska kostnaderna och för att
fastställa ersättningarnas storlek får meddelas av statens räddningsverk
efter samråd med riksrevisionsverket. Förordning (1986:1046).

84 § Ersättning som avses i 82 § får betalas ut till den ersättnings-
berättigade i den takt som arbetet fortskrider. En fjärdedel av ersättningen
skall dock innehållas till dess arbetena har färdigställts och godkänts.
Ersättning för grundläggande utredningar får betalas ut i takt med nedlagda
kostnader. Förordning (1980:145).

85 § Kommunen kan få förskott på ersättning som avses i 82 § om den

1. på grund av likviditetssvårigheter inte kan utföra arbete som är
lämpligt med hänsyn till konjunktursituationen,

2. med hänsyn till särskilda omständigheter inte har kunnat planera för
finansieringen av arbetet. Förordning (1980:145).

85 a § Ansökan om ersättning för kostnader som kommunen har haft enligt
44 eller 45 § civilförsvarslagen (1960:74) görs hos länsstyrelsen.
Ersättningen betalas ut av statens räddningsverk enligt länsstyrelsens
beslut.

Statens räddningsverk får efter samråd med riksrevisionsverket meddela
föreskrifter om hur ersättningarna skall fastställas.
Förordning (1986:1046).

86 § Fordras ersättning jämlikt 51 eller 62 § civilförsvarslagen, skall
räkning å den fordrade ersättningen jämte de övriga handlingar sökanden
åberopar till stöd för sitt ersättningsanspråk, avlämnas till länsstyrelsen
i det län, där den anläggning eller byggnad är belägen, för vilken
verkskyddet upprättats, respektive egendomen fanns vid tidpunkten för det
beslut, varå ersättningsanspråk grundas.

Länsstyrelsen överlämnar de i första stycket angivna handlingarna till den
värderingsnämnd som skall pröva ärendet. Förordning (1980:145).

87 § Skall ersättning vid förfogande bestämmas av värderingsnämnd, gäller om
handläggningen av ärendet 21--25 §§ förfogandeförordningen (1978:558). Är
fråga om ersättning som enligt 73 § civilförsvarslagen (1960:74) skall
utges av kommun skall i stället för statens ombud den kommun som har att
utge ersättningen kallas till muntlig förhandling.

I fråga om utbetalning av ersättning och om uppgiftsskyldighet gäller
26 och 28 §§ förfogandeförordningen. Förordning (1986:1046).

88 § Ansökan om ersättning enligt 57 § sista stycket civilförsvarslagen
(1960:74) görs hos länsstyrelsen. Ersättningen betalas ut av statens
räddningsverk enligt länsstyrelsens beslut.

Statens räddningsverk får efter samråd med riksrevisionsverket meddela
föreskrifter om hur ersättningarna skall fastställas.
Förordning (1986:1046).

89 § Ersättning som länsstyrelse har betalat ut på grund av förfogande
för kommuns räkning, har länsstyrelsen rätt att kräva tillbaka av den
kommun som enligt 40 § civilförsvarslagen (1960:74) har att utge
ersättningen. Förordning (1980:145).

90 § För arbetet med översyn och ändringar av de civilförsvarsplaner som
avses i 10 b § civilförsvarslagen (1960:74) och kommunala beredskapsplaner
enligt 7 § lagen (1964:63) om kommunal beredskap skall ersättning av
statsmedel lämnas till kommunen med dels ett årligt grundbelopp om 20 000
kronor, dels ett årligt tilläggsbelopp om 1 krona per invånare i kommunen
den 1 januari. Ersättningen får betalas ut förskottsvis varje halvår med
högst hälften av årsbeloppet.

Ansökan om ersättning görs hos överstyrelsen för civil beredskap.
Ersättningen bestäms och betalas ut av överstyrelsen för civil beredskap.
Förordning (1986:1046).

11 kap. Särskilda bestämmelser

91 § har upphävts genom förordning (1986:1046).

92 § Ledningen av civilförsvarsverksamheten ombord på svenskt fartyg
utövas av fartygets befälhavare. Då fartyget befinner sig i svensk hamn,
är befälhavaren i fråga om civilförsvarsverksamheten underställd den som
utövar ledningen av denna verksamhet inom hamnområdet.
Förordning (1986:1046).

93 § har upphävts genom förordning (1986:1046).

94 § Särskilda bestämmelser om civilförsvarsverksamheten vid
verksanläggning och militäranläggning finns i kungörelsen (1969:361)
om civilförsvar vid verksanläggning och i kungörelsen (1969:362) om
civilförsvar vid militäranläggning. Förordning (1986:1046).

95 § Ytterligare föreskrifter om verkställigheten av civilförsvarslagen
(1960:74) får meddelas av statens räddningsverk. Förordning (1986:1046).


Övergångsbestämmelser

1986:1046

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1987. I fråga om
överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller 32 §
i sin äldre lydelse.

Genom förordningen upphävs

1. kungörelsen (1944:744) med vissa bestämmelser angående den civilförvaret
åliggande verksamheten för omhändertagande av flyktingar,

2. förordningen (1977:578) om rikets indelning i civilförsvarsområden,

3. ämbetsskrivelsen den 23 maj 1947 till civilförsvarsstyrelsen, angående
militär direktivrätt gentemot civilförsvarsmyndighet,

4. ämbetsskrivelsen den 4 maj 1962 till civilförsvarsstyrelsen, angående
planläggning för omhändertagande av flyktingar.