Förordning (1982:897) om yrkesinriktad filialutbildning i gymnasieskolan

Inledande föreskrifter

1 § Vissa kommuner kan enligt föreskrifterna i denna förordning medges
rätt att inom ramen för sin gymnasieskola anordna yrkesinriktad
utbildning i form av filialutbildning i en annan kommun.

2 § I denna förordning avses med

gymnasieort ort som har allsidig gymnasieskolutbildning med ortens
kommun såsom huvudman,

gymnasiekommun kommun som är huvudman för gymnasieskola på
gymnasieort,

skolenhet skolenhet med gymnasieskola som har beslutats enligt
skolförordningen (1971:235),

filialutbildning utbildning som en gymnasiekommun inom ramen för sin
gymnasieskola anordnar med förläggning helt eller delvis till
skollokaler i en annan kommun och som är organisatoriskt knuten till
en skolenhet på en gymnasieort,

huvudenhet skolenhet till vilken filialutbildning är organisatoriskt
knuten,

filialenhet en med hänsyn till skollokalerna bestämd organisatorisk
enhet för filialutbildning,

filialort ort med filialenhet,

filialortskommun kommun där filialorten ligger,

lågfrekventa studievägar dels studievägar som avses i 15 § andra
stycket förordningen (1984:618) om elevplatser i gymnasieskolan m. m.,
dels andra studievägar som en kommun enligt 7 kap. 7 § andra stycket
skolförordningen (1971:235) eller andra föreskrifter får införa i sin
gymnasieskola endast efter skolöverstyrelsens medgivande,

redovisningsår tiden den 1 juli--den 30 juni nästa kalenderår.
Förordning (1986:531).

Medgivande och elevplatser

3 § Filialutbildning får anordnas av sådana gymnasiekommuner som har
fått medgivande till detta av den statliga skoladministrationen enligt
föreskrifterna i 6 §.

Medgivande får lämnas endast till gymnasiekommuner som på en
gymnasieort har en skolenhet med yrkesinriktad utbildning.

4 § I ett medgivande till filialutbildning skall anges

1. vilken eller vilka studievägar som får anordnas,

2. filialort,

3. huvudenhet.

5 § Filialutbildning får avse endast yrkesinriktade studievägar och
skall knytas till en huvudenhet med yrkesinriktad utbildning.

Filialortskommunen skall vara en närliggande kommun som saknar egen
gymnasieskola.

Medgivande får lämnas endast till sådan filialutbildning som
tillstyrkts av filialortskommunen.

6 § I fråga om lågfrekventa studievägar ankommer det på
skolöverstyrelsen att besluta om medgivande till filialutbildning.

När det gäller andra studievägar beslutar länsskolnämnden i det län,
till vilket gymnasiekommunen hör. Om filialorten ligger i ett annat
län skall samråd ske med länsskolnämnden i det länet. Om
länsskolnämnderna inte är ense, skall skolöverstyrelsen besluta.

7 § Den myndighet som enligt 6 § skall besluta om medgivande till
filialutbildning skall också för filialutbildningens del fatta beslut
om

1. tilldelning av elevplatser enligt förordningen (1984:618) om
elevplatser i gymnasieskolan m. m. och andra föreskrifter om
tilldelning av elevplatser för intagning i årskurs 1 eller motsvarande
av gymnasieskolan,

2. hur många klasser som får anordnas för sådan gren eller variant som
börjar i högre årskurs. Förordning (1984:620).

Elevområde m. m.

8 § För sådana studievägar i gymnasiekommunens gymnasieskola som
anordnas i form av filialutbildning skall filialortskommunen alltid
ingå i elevområdet.

9 § Elever som antas till utbildning på en studieväg som
gymnasiekommunen anordnar vid såväl huvudenhet som
filialenhet skall fördelas mellan enheterna enligt föreskrifter som
meddelas av länsskolnämnden i det län till vilket gymnasiekommunen
hör.

Beräkning av resurser m. m.

10 § Filialutbildning ingår i beräkningen av omfattningen av
gymnasiekommunens skolväsende enligt 1 kap. 7 § skolförordningen
(1971:235). Därvid anses filialutbildningen höra till huvudenheten.

11 § Huvudenhetens karaktär av allmän skolenhet eller särskild
skolenhet typ 1 eller 2 enligt 13 kap. 2 och 3 §§ skolförordningen
(1971:235) bestäms med beaktande även av den till huvudenheten knutna
filialutbildningen.

12 § Filialutbildningen skall ha samma skolledning som huvudenheten
och ingå i underlaget för beräkning av resurser för huvudenhetens
skolledning enligt föreskrifterna i 13 kap. skolförordningen
(1971:235).

13 § Vid tillämpningen av föreskrifterna i 8 kap. 20 och 21 §§
skolförordningen (1971:235) om hur många elever som krävs för att
undervisning skall få starta eller fortsätta sammanräknas eleverna i
filialutbildningen med övriga elever i gymnasiekommunens
gymnasieskola.

En sådan sammanräkning sker också vid tillämpningen av föreskrifterna
i 8 kap. 15--18 §§ skolförordningen om elevunderlag för klasser och
grupper.

Bestämmelser i timplan om samundervising av två eller flera klasser
gäller oberoende av om en eller flera av klasserna anordnas inom
filialutbildning.

14 § Av förordningen (1982:39) om resurstimmar i gymnasieskolan
framgår att huvudenheten och den därtill knutna filialutbildningen
skall behandlas som en enhet vid beräkning och användning av
resurstimmar.

Motsvarande skall gälla vid tillämpningen av andra bestämmelser om
beräkning och användning av timunderlag för lärartjänstgöring vid
kommuners gymnasieskolor.

Undervisningen m. m.

15 § I filialutbildning skall undervisning i arbetsteknik och annan
undervisning med samma syfte i möjligaste mån anordnas som inbyggd
utbildning.

I övrigt skall undervisningen i yrkesinriktade ämnen förläggas till
filialenheten. Om det finns särskilda skäl kan dock viss sådan
undervisning förläggas till huvudenheten.

Undervisningen i icke yrkesinriktade ämnen skall förläggas till
huvudenheten. Sådan undervisning får dock förläggas till
filialenheten, om antalet elever motiverar detta.

16 § För att vid behov undervisningsgrupper skall kunna bildas med
elever från både årskurs 1 och årskurs 2 på en studieväg i
filialutbildning får skolstyrelsen besluta om jämkning av tim-och
kursplanerna för ämnena inom det obligatoriska tillvalet om tre
veckotimmar per årskurs.

17 § Vid tillämpningen av föreskrifterna i 14 kap. 2 §
skolförordningen (1971:235) om förläggning av en lärares tjänstgöring
skall en filialenhet betraktas som en egen skolenhet.

Konferenser m. m.

18 § Vid tillämpningen av 2 a, 2 b och 3 kap. skolförordningen
(1971:235) skall huvudenhet och filialenhet betraktas som två
skilda skolenheter.

Skolstyrelsen får dock besluta att huvudenheten och filialenheten
skall ha gemensamma personal- och elevvårdskonferenser.

Statsbidrag

19 § I den mån filialutbildning har formen av inbyggd utbildning
lämnas statsbidrag till gymnasiekommunen enligt föreskrifterna i 12 a-
-13 §§ förordningen (1966:115) om statsbidrag till driftkostnader för
viss kommunal utbildning.

För annan filialutbildning har gymnasiekommunen rätt att få
statsbidrag som om utbildningen hade varit förlagd till huvudenheten,
om inte annat följer av föreskrifter som regeringen meddelar
särskilt.

Överklagande

20 § Länsskolnämndens beslut enligt denna förordning överklagas hos
skolöverstyrelsen genom besvär.

21 § Beslut som skolöverstyrelsen med stöd av denna förordning har
fattat som första instans överklagas hos regeringen genom besvär.

Beslut som skolöverstyrelsen enligt denna förordning har meddelat som
andra instans får inte överklagas, om inte annat följer av tredje
stycket.

Skolöverstyrelsens beslut med anledning av besvär över
länsskolnämndens beslut enligt 6 eller 7 § överklagas hos regeringen
genom besvär.

Övriga föreskrifter

22 § Skolöverstyrelsen meddelar de föreskrifter som behövs för
verkställigheten av denna förordning.

Övergångsbestämmelser

1984:620

1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984.

2. De äldre hänvisningarna i 2 och 7 §§ tillämpas fortfarande i fråga
om gymnasieskolans organisation för tiden före den 1 juli 1985.