PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (1994:1133) om tillgodoräknande av bosättningstid i  Sverige vid studier i annat land 

1 § Som bosättningstid i Sverige enligt 5 kap. 6 § första stycket f
lagen (1962:381) om allmän försäkring tillgodoräknas tid under
vilken en person som inte fyllt 26 år bedriver studier i annat land.
Tillgodoräknande görs under förutsättning

1. att studierna berättigar till studiemedel enligt 4 kap.
studiestödslagen (1973:349),

2. att studietiden överstiger ett år, samt

3. att personen omedelbart före studiernas början varit bosatt i
Sverige minst ett år.

Med bosättningstid i Sverige enligt första stycket 3 jämställs tid
som enligt 5 kap. 6 § första stycket c--e och femte--sjunde styckena
lagen om allmän försäkring tillgodoräknas som bosättningstid i
Sverige.

2 § Den som vill att bosättningstid i Sverige tillgodoräknas enligt
1 § skall skriftligen ansöka om det hos den allmänna
försäkringskassan. Ansökan skall ha kommit in till
försäkringskassan inom tre år från det år då studierna avslutades.
Om det finns särskilda skäl får en ansökan prövas även om den
kommit in för sent.

3 § Riksförsäkringsverket får meddela de föreskrifter som behövs
för verkställigheten av denna förordning.

Övergångsbestämmelser

1994:1133

Denna förordning träder i kraft den 1 juli l994 och tillämpas i fråga
om studietid från och med den 1 januari l993. Om en ansökan
enligt 2 § avser studier som avslutats under år 1993 skall den ha
kommit in till försäkringskassan före utgången av år 1997.

2002:965

De upphävda författningarna gäller dock fortfarande för förmån som
avser tid före utgången av december 2002.
Förordning (1994:1134) om avdrag för vissa  utbildningsinsatser vid betalning av lönekostnadspålägg  avseende budgetåret 1994/95 

1 § Myndigheter får, vid betalning av lönekostnadspålägg enligt
förordningen (1969:54) om beräkning och redovisning av
lönekostnadspålägg, för budgetåret 1994/95 göra avdrag enligt
andra och tredje styckena.

En myndighet som under budgetåret låter en anställd delta i
utbildning och efter anvisning av länsarbetsnämnden anställer en
ersättare får dra av 475 kronor per arbetsdag som myndigheten har
haft ersättaren anställd.

För varje arbetstagare som under budgetåret deltar i yrkesinriktad
utbildning som är godkänd av länsarbetsnämnden eller i utbildning
som ökar arbetstagarens förutsättningar att tillgodogöra sig ny
teknik eller utföra nya arbetsuppgifter får myndigheten dra av högst
75 kronor per utbildningstimme, sammanlagt dock högst 30 000
kronor.

2 § Avdraget görs månadsvis i efterskott.

Övergångsbestämmelser

1994:1134

Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1994, då
förordningen (1993:976) om avdrag för vissa utbildningsinsatser
vid betalning av lönekostnadspålägg avseende budgetåret 1993/94
skall upphöra att gälla. Bestämmelserna i den nya förordningen
tillämpas dock för tid från och med den 1 juli 1994. Den upphävda
förordningen gäller fortfarande för avdrag avseende budgetåret
1993/94.
Förordning (1994:1139) om ikraftträdande av sjölagen (1994:1009)  och viss följdlagstiftning 

Regeringen föreskriver att följande lagar skall träda i kraft den 1
oktober 1994:

1. sjölagen (1994:1009),

2. lagen (1994:1010) om ändring i utsökningsbalken (1981:774),

3. lagen (1994:1011) om ändring i lagen (1914:45) om kommission,

4. lagen (1994:1012) om ändring i lagen (1927:77) om
försäkringsavtal,

5. lagen (1994:1014) om ändring i lagen (1940:176) med vissa
bestämmelser om fraktfart med svenska fartyg,

6. lagen (1994:1015) om ändring i luftfartslagen (1957:297),

7. lagen (1994:1017) om ändring i sjöarbetstidslagen (1970:105),

8. lagen (1994:1018) om ändring i förmånsrättslagen (1970:979),

9. lagen (1994:1019) om ändring i sjömanslagen (1973:282),

10. lagen (1994:1020) om ändring i lagen (1973:1198) om
ansvarighet för oljeskada till sjöss,

11. lagen (1994:1021) om ändring i lagen (1979:377) om
registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m.,

12. lagen (1994:1022) om ändring i lagen (1980:424) om åtgärder
mot vattenförorening från fartyg,

13. lagen (1994:1023) om ändring i lagen (1981:6) om konkurs som
omfattar egendom i annat nordiskt land,

14. lagen (1994:1024) om ändring i mönstringslagen (1983:929),

15. lagen (1994:1025) om ändring i lagen (1983:1015) med
anledning av Sveriges tillträde till konventionen den 6 april 1974
om en uppförandekod för linjekonferenser,

16. lagen (1994:1026) om ändring i lagen (1984:404) om
stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter,

17. lagen (1994:1027) om ändring i lagen (1986:371) om flyttning
av fartyg i allmän hamn,

18. lagen (1994:1028) om ändring i fartygssäkerhetslagen (1988:49)
och

19. lagen (1994:1029) om ändring i lagen (1992:1672) om
paketresor.
Förordning (1994:115) om beredskapslagring av olja och kol m.m.  under lagringsåret 1994/95 

Regeringen föreskriver enligt 9 § lagen (1984:1049) om
beredskapslagring av olja och kol och 10 § lagen (1985:635) om
försörjningsberedskap på naturgasområdet att följande andelar av
basmängderna för lagringsbränslen skall lagras under lagringsåret
1994/95.

Varuslag 				Procentandel
 					av basmängden

Kol 					26
Motorbensin 				25
Fotogen 				25
Dieselbrännolja/eldningsolja 1 och 2 	25
Övriga eldningsoljor 			25
Gasol 					25

I fråga om ersättningsbränsle för naturgas skall lagringsprocenten
motsvara 20 procent av basmängden för respektive varuslag.
Förordning (1994:1169) om europeisk miljömärkning

1 § SIS Miljömärkning Aktiebolag är behörigt organ enligt
artikel 9.1 i rådets förordning (EEG) nr 880/92 av den 23 mars
1992 om ett gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke.
Förordning (1998:54).

2 § Konsumentverket får meddela föreskrifter om vilka kriterier som
i enlighet med Europeiska gemenskapernas kommissions eller Europeiska
unionens råds beslut skall vara uppfyllda för att en produkt skall få
märkas med EG:s miljömärke. Förordning (1996:465).

3 § Föreskrifter om förfarandet för ansökan och tilldelning av EG:s
miljömärke finns i den rådsförordning som anges i 1 §.
Förordning (1994:1773).

Bilagorna inte med här.
Förordning (1994:1173) om Internationella institutet för industriell miljöekonomi vid Lunds universitet

Internationellt institut för industriell miljöekonomi

1 § Vid Lunds universitet finns det ett internationellt
institut för industriell miljöekonomi. Förordning (2010:1784).

Uppgifter

2 § Institutets uppgift är att bedriva forskning och utbildning inom
miljöområdet, särskilt inom området industriell miljöekonomi.
Verksamheten skall bedrivas i samarbete med utländska institut
och ha en internationell inriktning.

Organisation

3 § Institutet leds av en styrelse. Under styrelsen leds verksamheten
av en chef.

Styrelsen

4 § Institutets styrelse består av högst sju ledamöter. Institutets chef
är en av ledamöterna. Regeringen utser två ledamöter. Övriga
ledamöter utses av Lunds universitet. Regeringen utser en av
ledamöterna till ordförande i styrelsen. Mandatperioden är tre år.

5 § Styrelsen skall fastställa dels allmänna riktlinjer för institutets
verksamhet, dels budgeten för verksamheten samt ansvara för
institutets ekonomi.

6 § Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de
andra ledamöterna är närvarande.

Anställning som chef vid institutet

7 § Chefen anställs av styrelsen för institutet. För behörighet till
anställningen krävs att den sökande har avlagt doktorsexamen eller
har motsvarande vetenskaplig kompetens inom institutets
verksamhetsområde. Den som anställs skall ha internationell
erfarenhet och de pedagogiska och andra kvalifikationer som
behövs för att fullgöra de uppgifter som är förenade med
anställningen.

Utbildning

8 § För utbildning vid institutet gäller bestämmelserna i
högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100)
om utbildning.

9 § Vid antagning till utbildning vid institutet får styrelsen dels
medge befrielse från ett eller flera av de behörighetsvillkor som
annars gäller, dels tillämpa andra urvalsregler än dem som annars
gäller.

Finansiering

10 § Institutet finansieras bl. a. genom bidrag från Stiftelsen för
Internationella institutet för industriell miljöekonomi vid Lunds
universitet.

Redovisning

11 § Institutets redovisning skall ingå i den årsredovisning som
Lunds universitet lämnar. Institutets verksamhet skall därvid
redovisas särskilt.
Förordning (1994:1175) om offentligt  stöd till fristående skolor m.m. 

1 § Med en fristående gymnasiesärskola avses i denna förordning en
fristående skola som i fråga om viss utbildning har förklarats
berättigad till bidrag enligt 9 kap. 8 a § skollagen (1985:1100).

2 § Av 9 kap. 9 § skollagen (1985:1100) framgår att en fristående
skola som vill bli förklarad berättigad till bidrag enligt 9 kap. 8 a §
skollagen skall lämna in en ansökan om detta till Statens skolverk
före den 1 april kalenderåret före bidragsåret. Förordning (1995:814).

3 § Statens skolverk skall med eget yttrande vidarebefordra ansökan
till regeringen.

Av yttrandet skall det särskilt framgå om Skolverket anser att
inträdesvillkor och urvalsgrunder är godtagbara.

4 § För undervisningen skall det finnas en läroplan samt kurs- och
timplaner.

5 § Eleverna skall få betyg eller intyg över utbildningen.

Övergångsbestämmelser

1994:1175

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1994.

2. En fristående särskola som vid ikraftträdandet av denna
förordning är berättigad till statsbidrag och vars utbildningar inte
förklarats berättiga skolan till bidrag enligt 9 kap. 8 a § skollagen
(1985:1100) skall vara berättigad till statsbidrag i enlighet med vad
som anges i det särskilda beslutet, dock längst till utgången av juni
månad 1998.

1995:814

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1995 och tillämpas första
gången i fråga om bidrag som skall utgå under bidragsåret 1997/98.

Bilaga

Skolor berättigade till bidrag enligt 9 kap. 8 a § skollagen
(1985:1100)
_____________________________________________________________________
Skola					Utbildning
_____________________________________________________________________
Dormsjöskolan,				Individuellt program
Garpenberg

Helenedals				Individuellt program
gymnasiesärskola,
Stockholm

Helgestahemmet,				Individuellt program
Mölnbo

Häggviks gymnasiesärskola,		Specialutformat program med
Sollentuna				inriktning trädgård/miljö,
					Specialutformat program med
					inriktning restaurang/adm.,
					Individuellt program med
					yrkesträning/verksamhetsträning

Kristoffergården,			Individuellt program med

Hölö					verksamhetsträning

Mariagården,				Individuellt program
Umeå

Martinskolan,				Individuellt program
Farsta

Novalisskolan,				Individuellt program
Järna

Rudolf Steinerstiftelsen		Individuellt program
för läkepedagogik (Ekgården),
Mölnbo

Saltåskolan,				Specialutformat program med
Järna					estetisk inriktning, Individuellt
					program

Solbergahemmet,				Individuellt program
Järna

Vackstanäsgymnasiet,			Hotell- och restaurangprogrammet
Södertälje
Förordning (1996:560).
Lag (1994:118) om inspektioner enligt Förenta nationernas konvention om förbud mot kemiska vapen

1 § Denna lag gäller sådana inspektioner som avses i Förenta
nationernas konvention om förbud mot utveckling, produktion,
innehav och användning av kemiska vapen samt om deras
förstöring.

2 § Om en anläggning i Sverige skall inspekteras, fattar
regeringen de beslut som behövs för att inspektionen skall
kunna genomföras. Regeringen skall därvid närmare ange de
åtgärder som får företas vid inspektionen samt utse en
myndighet med uppgift att närvara vid inspektionen och att
biträda den internationella inspektionsgruppen.

Vid inspektioner av anläggningar i Sverige med stöd av
konventionens artikel VI och anslutande bestämmelser i bilaga 2
om genomförande och verifikation (rutininspektioner) fattas de
beslut som avses i första stycket av den myndighet som
regeringen bestämmer. Regeringen bestämmer även vilken
myndighet som skall närvara vid rutininspektioner.
Lag (2005:756).

3 § Innan ett beslut enligt 2 § fattas skall den som kan komma
att beröras av inspektionen ges tillfälle att yttra sig, om
detta kan göras inom den tid som står till förfogande.
Tillfälle till yttrande behöver inte ges om det kan befaras att
inspektionens genomförande därigenom skulle bli allvarligt
försvårat eller det annars finns särskilda skäl att avstå från
yttrande. Lag (2005:756).

4 § En inspektion får, om det följer av Sveriges åtagande enligt
konventionen, innefatta

1. att en internationell inspektionsgrupp tillsammans med
observatörer och representanter för en svensk myndighet ges
tillträde till ett område, en byggnad, en fabrik eller någon annan
anläggning under svensk jurisdiktion,

2. att godstrafik från den anläggning som avses med inspektionen
stoppas och kontrolleras,

3. att prover tas från egendom som omfattas av inspektionen, och

4. att inspektionsgruppen tillåts att ta med sig och använda
mätapparatur och annan teknisk utrustning för att samla in och
registrera uppgifter.

En inspektion får inte innefatta tillträde till ett utrymme som
utgör någons bostad.

5 § Den myndighet som skall närvara vid inspektionen får
besluta i frågor om inspektionens genomförande. En sådan fråga
skall dock hänskjutas till regeringen, om den internationella
inspektionsgruppen begär det eller frågan annars är av särskild
vikt. Om en fråga rör någon enskilds rätt, skall den hänskjutas
till regeringen också på begäran av den enskilde.

Polismyndigheten skall lämna det biträde som behövs för att
verkställa ett beslut enligt denna lag. Lag (2005:756).

5 a § Den myndighet som regeringen utser enligt 2 § får ta ut
en avgift för tillsyn enligt denna lag.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får
meddela föreskrifter om sådana avgifter. Lag (2008:886).

5 b § Beslut av en myndighet enligt 5 a § första stycket får
överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.
Lag (2008:886).

6 § Vid tillämpningen av denna lag skall särskilt beaktas intresset av
att skydda uppgifter av betydelse för rikets säkerhet och
företagshemligheter.
Förordning (1994:1193) om tillämpningen av lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 

1 § I denna förordning ges vissa tillämpningsföreskrifter om
bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till
pensionärer.

2 § Kommun som beslutar att med egna medel lämna bostadstillägg
utöver vad som anges i 4 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till
pensionärer skall göra anmälan om det till den allmänna
försäkringskassan. Anmälan skall innehålla uppgift om
procentsatsen samt beloppsgränserna för det kompletterande
bostadstillägg kommunen beslutat att lämna. Avser inte
kommunens anmälan samtliga bostadstilläggsberättigade i
kommunen skall kommunen klart ange under vilka förutsättningar
kompletterande bostadstillägg enligt kommunens beslut skall utges.

3 § Anmälan enligt 2 § skall ha inkommit till försäkringskassan
senast den 30 november året före det att kompletterande
bostadstillägg skall utbetalas. Inkommer anmälan senare tillämpas
kommunens beslut om sådant bostadstillägg först från och med
andra månaden efter den månad anmälan inkommit till
försäkringskassan.

4 § Riksförsäkringsverket skall senast den 10 debitera en kommun
den kommunala kompletterande del som utbetalas samma månad.
Utbetalas kompletterande bostadstillägg retroaktivt debiteras
kommunen hela beloppet den månad utbetalning sker. Betalning
skall ha inkommit till Riksförsäkringsverket senast den 18 i
utbetalningsmånaden. Vid för sen betalning har
Riksförsäkringsverket rätt att debitera dröjsmålsränta.

5 § Riksförsäkringsverket skall årligen på grundval av
Socialstyrelsens allmänna råd publicera belopp till ledning för
bedömning av skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå vid
beräkning av särskilt bostadstillägg enligt 7 § lagen (1994:308) om
bostadstillägg till pensionärer. Skälig levnadsnivå skall alltid anses
utgöra lägst 1,22 gånger basbeloppet enligt  1 kap. 6 § lagen
(1962:381) om allmän försäkring för den som är ogift och lägst 1,01
gånger basbeloppet för den som är gift. Förordning (1994:1959).

6 § Riksförsäkringsverket får meddela de ytterligare föreskrifter
som behövs i fråga om 2--4 §§.

Övergångsbestämmelser

1994:1193

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1995 och gäller till
utgången av år 1998.

2. Genom förordningen upphävs förordningen (1979:830) om
statsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpension och
förordningen (1991:228) om statsbidrag till särskilt kommunalt
bostadstillägg till folkpension.
Tillkännagivande (1994:1195) av uppgift om Riksbankens diskonto

Fullmäktige i Riksbanken ger till känna att Riksbankens diskonto
från och med den 4 juli 1994 är fem och en halv procent.
Förordning (1994:1202) med instruktion för Ungdomsstyrelsen 

Uppgifter

1 § Ungdomsstyrelsen är en central förvaltningsmyndighet för
ungdomsfrågor.

2 § Ungdomsstyrelsen skall särskilt

1. främja goda uppväxtvillkor för ungdomar,

2. verka för att unga människor görs delaktiga i samhällsutvecklingen,

3. verka för att statliga och kommunala insatser för ungdomar samordnas,

4. följa utvecklingen, redovisa och sprida kunskaper om ungdomars
uppväxtvillkor,

5. verka för förnyelse av ungdomsverksamheten i kommunerna och i
föreningslivet,

6. utvärdera effekterna av statliga och kommunala insatser för
ungdomar.

3 § Ungdomsstyrelsen fullgör också uppgifter enligt förordningen
(1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer och beslutar
om stöd enligt 8 § lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden, när det
gäller sådana utvecklingsprojekt för ungdomar där regeringen
har ställt särskilda medel till myndighetens förfogande.

Verksförordningens tillämpning

4 § Verksförordningen (1987:1100) skall tillämpas på Ungdomsstyrelsen
med undantag för 2, 19 och 21 §§.

Myndighetens ledning

5 § Ungdomsstyrelsens generaldirektör är chef för myndigheten.

Styrelsen

6 § Myndighetens styrelse består av högst elva personer,
generaldirektören medräknad. Generaldirektören är styrelsens
ordförande.

Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra
ledamöterna är närvarande.

7 § Utöver vad som anges i 13 § verksförordningen (1987:1100) skall
styrelsen besluta i frågor om grundbidrag enligt förordningen
(1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer.

Anställningar m. m.

8 § Generaldirektören anställs genom beslut av regeringen för en
bestämd tid.

9 § Andra styrelseledamöter än generaldirektören utses av regeringen
för en bestämd tid.

Övergångsbestämmelser

1994:1202

Denna förordning träder i kraft den 1 september 1994, då förordningen
(1988:1136) med instruktion för Statens ungdomsråd skall
upphöra att gälla.
Förordning (1994:1207) om sommartid 

Regeringen föreskriver följande.

1 § Sommartid skall gälla i landet under perioderna

1. den 26 mars--24 september 1995,

2. den 31 mars--27 oktober 1996,

3. den 30 mars--26 oktober 1997.

Sommartid innebär att normaltiden ökas med en timme. Bestämmelser om
normaltid finns i förordningen (1979:988) om svensk normaltid.

2 § Sommartiden börjar klockan 02.00 normaltid den första dagen i
varje period. Tiden anges då som klockan 03.00 sommartid.

Sommartiden upphör klockan 03.00 sommartid den sista dagen i varje
period. Tiden anges då som klockan 02.00 normaltid.

Övergångsbestämmelser

1994:1207

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1994.

Genom förordningen upphävs förordningarna (1985:351, 1988:253,
1989:170 och 1992:306) om sommartid.
Förordning (1994:1236) om producentansvar för däck

1 § I denna förordning regleras producenters skyldighet att på
ett miljömässigt godtagbart sätt ta hand om däck som har tjänat
ut. Förordning (2004:734).

2 § Med däck avses i denna förordning däck för personbilar,
lastbilar, bussar, motorcyklar, traktorer, terrängmotorfordon,
motorredskap, släpfordon och efterfordon. Förordning (2002:937).

3 § Med producent avses i denna förordning den som yrkesmässigt
tillverkar, importerar eller säljer däck.

Med producent avses även den som yrkesmässigt tillverkar,
importerar eller säljer sådana fordon och redskap som avses i
2 § och som är försedda med nyproducerade däck.

Den som är producent enligt förordningen (2007:185) om
producentansvar för bilar eller den som regummerar ett däck
utan att sälja det vidare anses inte som producent enligt denna
förordning. Förordning (2007:188).

4 § En producent skall ta emot däck som tjänat ut och se till att
däcken återanvänds, materialåtervinns, energiutvinns eller tas om
hand på något annat miljömässigt godtagbart sätt.

En producent skall informera om återlämning av däck som tjänat
ut samt underlätta för dem som har sådana däck att återlämna
däcken.

Naturvårdsverket får meddela ytterligare föreskrifter om de
skyldigheter som avses i första och andra stycket.
Förordning (1998:935).

5 § En producent skall lämna uppgifter till Naturvårdsverket om
resultatet av återanvändningen, materialåtervinningen och andra
förhållanden som rör det slutliga omhändertagandet av däck.

Naturvårdsverket får meddela ytterligare föreskrifter om
uppgiftsskyldigheten i första stycket. Förordning (2005:677).

6 § Bestämmelser om tillsyn finns i 26 kap. miljöbalken och i 
miljötillsynsförordningen (2011:13). Bestämmelser om det 
tillsynsansvar som hör samman med denna förordning finns i 
26 kap. 3 § tredje stycket miljöbalken samt 2 kap. 4, 29 och 
30 §§ miljötillsynsförordningen. Förordning (2020:634).

7 § Naturvårdsverket får meddela de ytterligare föreskrifter
som behövs för verkställigheten av denna förordning.
Förordning (1998:935).
Förordning (1994:1244) om Institutet för miljömedicin

Inledande bestämmelse

1 § Vid Karolinska institutet finns det ett institut för
miljömedicin. Institutet för miljömedicin har ett nationellt
ansvar inom sitt område. Förordning (2010:1785).

Uppgifter

2 § Institutet skall bedriva forskning och utbildning samt
utföra undersökningar och utredningar dels inom fysikalisk och
kemisk miljömedicin, inklusive arbetsmiljö, dels inom
hälsoskydd. Förordning (2001:1256).

3 § Institutet skall särskilt

1. samverka med och biträda myndigheter, institutioner och
organisationer i syfte att åstadkomma ett effektivt utnyttjande av
de samlade resurserna inom området för institutets verksamhet,

2. på grundval av forskning utveckla metoder av betydelse för
verksamhetsområdet,

3. förse myndigheter med underlag för åtgärder som är ägnade att
förbättra de miljömedicinska förhållandena i landet, och

4. följa, stödja och delta i det internationella arbetet inom
miljömedicinen.

4 § Institutet ska i första hand utföra undersökningar och
uppdrag som begärs av myndigheter och främst tillgodose
myndigheternas behov av utredningsunderlag. Institutet ska
särskilt beakta Folkhälsomyndighetens behov av underlag för
rapporter om folkhälsan. Förordning (2013:890).

Institutets ledning och organisation

5 § Institutet leds av en styrelse.

Vid institutet skall finnas en föreståndare. Föreståndaren utses för
en bestämd tid av styrelsen för Karolinska institutet efter förslag
från styrelsen för Institutet för miljömedicin.

6 § Styrelsen skall bestå av en ordförande, en vice ordförande
samt tio andra ledamöter. Ordföranden skall utses av styrelsen
för Karolinska institutet. Föreståndaren är vice ordförande.
Övriga ledamöter skall utses av styrelsen för Karolinska
institutet efter samråd med de myndigheter som i första hand
berörs av verksamheten. Samtliga ledamöter, utom föreståndaren,
skall utses för en bestämd tid.

Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de
andra ledamöterna är närvarande. Förordning (2001:1256).

Styrelsens uppgifter

7 § Styrelsen skall avgöra frågor om inriktningen av institutets
verksamhet och utarbeta underlag för budget och förslag till
anslagsframställningar.

Övrigt

8 § Ytterligare föreskrifter om institutet får meddelas av Karolinska
institutet.
Förordning (1994:1261) om statliga myndigheters redovisningssystem

Har upphävts genom förordning (2024:1078).
Tillämpningsområde

1 § Denna förordning gäller för myndigheter under regeringen
som är bokföringsskyldiga enligt förordningen (2000:606) om
myndigheters bokföring. För affärsverken gäller dock inte 5 §.
Förordning (2000:607).

2 § Förordningen skall tillämpas vid anskaffning och
förvaltning av redovisningssystem. Med redovisningssystem avses
i denna förordning ett ADB-baserat system för bokföring enligt
förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring.
Förordning (2000:607).

Allmänna bestämmelser

3 § En myndighets redovisningssystem skall vara såväl
ändamålsenligt som kostnadseffektivt och säkert för staten som
helhet.

4 § Myndigheten skall tillgodose av Riksrevisionen specificerade
krav på tillgång till data i redovisningssystemet.
Förordning (2003:279).

Samråd

5 § En myndighet som överväger att anskaffa eller utveckla ett
redovisningssystem skall samråda med Ekonomistyrningsverket om
vilka krav som skall ställas på systemet och vilka behov det
bör täcka.

Ekonomistyrningsverket får medge undantag från
samrådsskyldigheten. Förordning (1998:439).

Anslutning till riksredovisningssystemet

6 § Innan ett redovisningssystem får tas i bruk, skall
Ekonomistyrningsverket godkänna att systemet, direkt eller
indirekt, ansluts till statens centrala redovisningssystem
(statsredovisningssystemet). Verket får dock, om det finns
särskilda skäl, medge undantag från kravet på anslutning.

Ansökan om godkännande skall göras skriftligen hos
Ekonomistyrningsverket senast tre månader innan systemet är
avsett att tas i bruk. Verket skall behandla ansökan skyndsamt.
Förordning (2000:607).

7 § Bestämmelserna i 6 § gäller också om myndigheten behöver
göra väsentliga förändringar i ett redovisningssystem som är
anslutet till statsredovisningssystemet. Förordning (2000:607).

Verkställighetsföreskrifter

8 § Ekonomistyrningsverket skall meddela föreskrifter om
verkställigheten av 5 och 6 §§. Verket får i övrigt, med
undantag av 4 §, meddela de föreskrifter som behövs för
tillämpningen av denna förordning. Förordning (2003:279).
Förordning (1994:1266) om förbud mot  export av snus 

1 § Varor som anges i bilagan får inte föras ut till ett annat
land inom Europeiska unionen.

Förbudet gäller inte varor som resande för med sig och som är
avsedda för deras personliga bruk eller som gåva för personligt
bruk. Detsamma gäller varor som tillhandahålls till resande för
personligt bruk eller som gåva för personligt bruk innan
resande når fram till ett annat land inom Europeiska unionen
och orten för avresa är belägen i Sverige.
Förordning (2008:566).

2 § Statens jordbruksverk får meddela de ytterligare föreskrifter
som behövs för verkställigheten av denna förordning.

Bilaga

Varor för vilka utförselförbud gäller

Tull- 		Varuslag
taxenr

ur 24.03 	Varor för användning i munnen, helt eller delvis
		framställda av tobak, med undantag för sådana varor
		som är avsedda att rökas eller tuggas.
Förordning (2008:566).
Förordning (1994:1279) med bemyndigande att meddela föreskrifter och andra beslut enligt sjölagen (1994:1009)

1 § Transportstyrelsen fattar beslut enligt 1 kap. 1 b § 
första stycket sjölagen (1994:1009). 

Transportstyrelsen får meddela föreskrifter om 

- prejning och visitering enligt 6 kap. 3 § sjölagen, 

- skyldighet att medföra ett exemplar av sjölagen samt vissa 
skeppshandlingar enligt 6 kap. 4 § sjölagen, 

- undantag från skyldigheten att föra dagbok enligt 
18 kap. 1 § sjölagen och om avgifter för prövning av en 
ansökan om undantag, och

- dagbok enligt 18 kap. 4 § sjölagen. 

Föreskrifter om prejning och visitering meddelas efter att 
Polismyndigheten, Försvarsmakten, Kustbevakningen och 
Tullverket har hörts. Förordning (2020:122).


Övergångsbestämmelser

1994:1279

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1994, då
förordningen (1986:302) med bemyndigande att meddela
föreskrifter enligt sjölagen (1891:35 s. 1) skall upphöra
att gälla.
Förordning (1994:1281) om överflyttning av fartyg mellan fartygsregister 

Regeringen föreskriver följande.

Bestämmelser enligt EES-avtalet som skall gälla som svensk rätt

1 § Kommissionens förordning (EEG) nr 2158/93 av den 28 juli
1993 om tillämpningen på rådets förordning (EEG) nr 613/91 av
ändringar i 1974 års internationella konvention om säkerheten för
människoliv till sjöss och i 1973 års internationella konvention om
förhindrande av förorening från fartyg, som det hänvisas till i
bilaga XIII till avtalet om Europeiska ekonomiska
samarbetsområdet (EES-avtalet) och i bilaga 11 till Gemensamma
EES-kommitténs beslut nr 7/94, skall gälla som svensk förordning.

2 § Som bilaga till denna förordning finns den svenska texten
till kommissionens förordning (EEG) nr 2158/93. Den svenska
texten till rådets förordning (EEG) nr 613/91 har publicerats i
Svensk författningssamling (SFS 1994:757).

3 § De danska, engelska, finska, franska, grekiska, isländska,
italienska, nederländska, norska, portugisiska, spanska, svenska
och tyska texterna skall ha samma giltighet.

EES-anpassning av bestämmelserna

4 § När bestämmelserna i bilagan till denna förordning innehåller
begrepp eller hänvisar till förfaranden som är utmärkande för
Europeiska gemenskapernas (EG) rättsordning, skall
bestämmelserna i följande protokoll tillämpas:

1. EES-avtalets protokoll 1 om övergripande anpassning i den
lydelse protokollet har efter ändringar enligt protokollet den 17
mars 1993 med justeringar av EES-avtalet och Gemensamma EES-kommitténs
beslut nr 2/94.

2. Protokoll 1 till avtalet mellan EFTA-staterna om upprättande av
en övervakningsmyndighet och en domstol.

3. Protokoll 1 till avtalet om en ständig kommitté för EFTA-staterna.

Exempel på sådana begrepp och förfaranden är

-- ingresser,

-- adressaterna för EG: s rättsakter,

-- hänvisningar till territorier eller språk inom EG,

-- hänvisningar till inbördes rättigheter och skyldigheter för
EG-medlemsstaterna, deras offentliga organ, företag och enskilda
personer i dessa stater,

-- hänvisningar till informations- och anmälningsförfaranden.

Protokollen finns intagna i lagen (1992:1317) om ett europeiskt
ekonomiskt samarbetsområde (EES).

Bilagan inte med här.
Förordning (1994:1283) om lönegarantiregister

Har upphävts genom förordning (2024:1330).
Förordning (1994:1290) om åligganden för personal  inom hälso- och sjukvården 

Gemensamma bestämmelser

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om åligganden för
personal som omfattas av lagen (1994:953) om åligganden för
personal inom hälso- och sjukvården.

2 § har upphävts genom förordning (1996:934).

3 § Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall på ett
betryggande sätt förvara, hantera och i förekommande fall utdela
läkemedel som han eller hon har hand om.

Läkare och tandläkare

4 § En läkare eller tandläkare som är verksam inom den offentligt
bedrivna hälso- och sjukvården är skyldig att, i den omfattning
övriga åligganden i yrkesutövningen inte hindrar det eller det
annars inte finns särskilda skäl däremot, utföra undersökningar och
ge utlåtande över dessa på begäran av länsstyrelse, domstol,
åklagarmyndighet eller polismyndighet.

En läkare enligt första stycket har, även på begäran av polisman,
samma skyldighet som föreskrivs i första stycket att utföra
undersökning som innebär kroppsbesiktning av någon som är
misstänkt för brott för vilket frihetsstraff kan följa.

Begränsningen i skyldigheten att utföra undersökningar och ge
utlåtanden skall inte gälla för en läkare, som är verksam
huvudsakligen inom öppen vård och, såvitt avser undersökning och
utlåtande rörande alkoholpåverkan, inte heller för någon annan
läkare.

Medicinskt ansvariga

5 § Den läkare verksamhetschefen utser skall ansvara för att
klinisk obduktion görs när det finns skäl för detta.
Förordning (1996:934).

6 § En sjuksköterska som avses i 24 § första stycket hälso- och
sjukvårdslagen (1982:763) skall, utöver de åligganden som anges
där, ansvara för

1. att patienterna får en säker och ändamålsenlig vård och
behandling av god kvalitet inom kommunens ansvarsområde,

2. att journaler förs i den omfattning som föreskrivs i
patientjournallagen (1985:562),

3. att patienten får den vård och behandling som en läkare förordnat
om samt

4. att rutinerna för läkemedelshanteringen är ändamålsenliga och väl
fungerande.

Detsamma gäller i tillämplig omfattning också för sådana
sjukgymnaster och arbetsterapeuter som avses i 24 § andra stycket
hälso- och sjukvårdslagen. Förordning (1996:934).

7 § har upphävts genom förordning (1996:934).

8 § har upphävts genom förordning (1996:934).

9 § har upphävts genom förordning (1996:934).

10 § betecknas  6 § genom förordning (1996:934).

Övergångsbestämmelser

1994:1290

Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1994 då allmänna
läkarinstruktionen (1963:341), allmänna tandläkarinstruktionen
(1963:666), Kungl. Maj: ts reglemente (1957:656) för
sjuksköterskor samt Kungl. Maj: ts reglemente (1955:592) för
barnmorskor skall upphöra att gälla.

1998:1513

Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av
beslut som har fattats före ikraftträdandet.
Förordning (1994:1308) om tillämpning i fråga  om områden i Bosnien-Hercegovina under  bosnisk-serbiska styrkors kontroll av lagen  (1971:176) om vissa internationella sanktioner 

Regeringen föreskriver med anledning av resolution nr 942 (1994)
som Förenta nationernas säkerhetsråd antagit den 23 september
1994 att 3--5 och 6--8 §§ lagen (1971:176) om vissa internationella
sanktioner skall tillämpas i fråga om områden i Bosnien-Hercegovina
som befinner sig under bosnisk-serbiska styrkors kontroll.
Förordning (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning

1 § Statens jordbruksverk meddelar föreskrifter om avgifter vid
sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och
som avser arbetsuppgifter som utförs

1. av en distriktsveterinär, eller

2. av en annan veterinär på grund av en föreskrift eller ett
förordnande av en myndighet.

2 § har upphävts genom förordning (1995:1011).

Övergångsbestämmelser

1994:1313

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1995 då
veterinärtaxeförordningen (1975:539) skall upphöra att gälla.

1995:1011

Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1995.

Särskild djursjukvårdsavgift skall inte betalas vid förrättningar
som utförs av en distriktsveterinär efter utgången av juni 1995.
Förordning (1994:1322) om tröskelvärden enligt lagen (1992:1528) om offentlig  upphandling 

Vid beräkning av tröskelvärden m. m. enligt lagen (1992:1528) om
offentlig upphandling skall en ecu motsvara 8,00169 svenska
kronor.

De tröskelvärden, exklusive mervärdesskatt, som anges i ecu i 2--5
kap. lagen om offentlig upphandling skall motsvaras av följande
avrundade belopp i svenska kronor.

ecu 				kronor

  200 000  			 1 600 000
  400 000  			 3 200 000
  600 000  			 4 800 000
  750 000  			 6 000 000
5 000 000 			40 000 000

För de upphandlande enheter som omfattas av GATT-överenskommelsen om
statlig upphandling fastställs det värde som avses i 2 kap. 1 § andra
meningen lagen om offentlig upphandling till 1 030 000 kr, exklusive
mervärdesskatt.

De belopp som beräknas med hjälp av det värde som anges i första
stycket får avrundas nedåt till närmaste tusental kronor.

Övergångsbestämmelser

1994:1322

Denna förordning träder i kraft den 1 november 1994, då
förordningen (1993:1492) om tröskelvärden enligt lagen
(1992:1528) om offentlig upphandling skall upphöra att gälla. Den
upphävda förordningen gäller dock fortfarande för upphandlingar
som påbörjats före den 1 november 1994.

1996:581

Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för upphandlingar
som påbörjats före den 1 juli 1996.
Tillkännagivande (1994:1324) av uppgift om Riksbankens diskonto

Fullmäktige i Riksbanken ger till känna att Riksbankens diskonto
från och med den 4 oktober 1994 är sju procent.
Förordning (1994:1331) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Vietnam

Lagen (1994:789) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och
Vietnam skall träda i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas på
inkomst som förvärvas samma dag eller senare.

Avtalet trädde i kraft den 9 augusti 1994.
Riksbankens föreskrifter (1994:1333) om minnesmynt på ett tusen och två hundra kronor 

Fullmäktige i Riksbanken föreskriver med stöd av 5 § lagen
(1988:1385) om Sveriges riksbank, att minnesmynt på ett tusen och
två hundra kronor skall ges ut från och med den 6 februari 1995
samt att mynten skall ha följande storlek, beskaffenhet och
utseende.

1 § Med anledning av att det år 1995 är tusen år sedan de första
svenska mynten började präglas i Sigtuna skall minnesmynt med
nominella värden ett tusen och två hundra kronor ges ut.

2 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av ett tusen kronor skall
tillverkas av en legering som består av 900 tusendelar guld, 50
tusendelar silver och 50 tusendelar koppar samt ha en vikt av 5,8
gram och en diameter av 21 mm. Avvikelsen från den nominella
vikten får vid uppvägning av etthundra mynt vara högst 6 gram.

3 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av ett tusen kronor skall
ha följande prägel.

På framsidan konung Carl XVI Gustafs bild i profil med
omskriften upptill "CARLÙXVIÙGUSTAF" omgiven av två
korsliknande tecken och nedtill "SVERIGESÙKONUNG".

På frånsidan avbildas porträttsidan av ett av Olof Skötkonungs
mynt. Upptill omskriften "SVENSKÙMYNTNINGÙ995--1995"
och nedtill "1 000 KRONOR" omgivet till vänster av "E" som
anger myntningsorten och till höger "B" som är
begynnelsebokstaven i riksbankschefens efternamn.

Randen skall vara slät.

4 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två hundra kronor
skall tillverkas av en legering som består av 925 tusendelar silver
och 75 tusendelar koppar samt ha en vikt av 27,03 gram och en
diameter av 36 mm. Avvikelsen från den nominella vikten får vid
uppvägning av etthundra mynt vara högst 27 gram.

5 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två hundra kronor
skall ha följande prägel.

På framsidan konung Carl XVI Gustafs bild i profil med
omskriften upptill "CARLÙXVIÙGUSTAF" omgiven av
korsliknande tecken och nedtill "SVERIGESÙKONUNG".

På frånsidan avbildas porträttsidor och frånsidor av flera av Olof
Skötkonungs mynt. Upptill omskriften
"SVENSKÙMYNTNINGÙ995--1995" och nedtill "200 KRONOR"
omgivet till vänster av "E" som anger myntningsorten och till höger
"B" som är begynnelsebokstaven i riksbankschefens efternamn.

Randen skall vara slät.
Riksgäldskontorets föreskrifter (1994:1334)  om gällande räntesats för allemanssparandet 

Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av 9 § lagen
(1983:890) om allemanssparande samt 1 § förordningen (1989:248)
med instruktion för Riksgäldskontoret.

På de medel som satts in på ett allemanssparkonto utgår från och
med den 16 november 1994 och tills vidare årlig ränta med 7
procent. Räntan skall dock utgå med lägst den procentsats som
motsvarar det av Riksbanken fastställda vid varje tid gällande
diskontot minskat med tre procentenheter.
Förordning (1994:1338) om förslagsverksamhet vid statliga myndigheter

1 § Denna förordning gäller myndigheterna under regeringen.

2 § Av ett ramavtal mellan Arbetsgivarverket samt SACO-S,
Statsanställdas Förbund och TCO-OF/S, P och O sammantagna om
förslagsverksamheten hos myndigheterna under regeringen
(Arbetsgivarverkets cirkulär A 4/1994) framgår att en eller flera
partssammansatta förslagskommittéer vid myndigheterna kan få
behandla frågor om förslagsverksamhet. En sådan kommitté
bedömer om ett förslag är sådant att ersättning bör utges och
beslutar i sådana fall om ersättningen inom ramen för medel som
myndigheten ställer till förfogande för förslagsverksamhet.

En förslagskommitté får på myndighetens vägnar avgöra frågor om
förslagsverksamhet.

3 § Ersättning med anledning av en förslagskommittés beslut
betalas av myndigheten.

4 § En förslagskommittés beslut får inte överklagas.

Övergångsbestämmelser

1994:1338

Denna förordning träder i kraft den 1 december 1994.

Förordningen skall dock tillämpas för tid från och med den 1
november 1994.

Genom förordningen upphävs förordningen (1981:606) om
förslags- och trivselverksamheten vid statliga myndigheter.
Förordning (1994:1341) om registrering av partnerskap 

1 § Bestämmelserna i denna förordning gäller registrering av
partnerskap som förrättas av en lagfaren domare i tingsrätt eller av
den som länsstyrelsen har förordnat som registreringsförrättare.

2 § Registrering av partnerskap som skall förrättas av domare i
tingsrätt förrättas av lagmannen eller någon annan domare som
lagmannen utser. En domare är inte skyldig att registrera
partnerskap på annan tid än under tjänstetid vid domstolens kansli.

För särskilt förordnade registreringsförrättare bestämmer
länsstyrelsen tjänstgöringstiden.

3 § Tid och plats för registreringen av partnerskapet bestäms av
registreringsförrättaren efter samråd med partnerna.

4 § Vid registreringen av partnerskapet skall registreringsförrättaren
rikta följande ord till partnerna:

Det registrerade partnerskapet innebär att partnerna inför varandra
och omvärlden visar sin samhörighet. Ni har förklarat att ni vill
låta registrera ert partnerskap. Denna registrering ger er rättigheter
och skyldigheter gentemot varandra och samhället. Tar alltså du
N.N. denna/denne N.N. till din partner att älska i nöd och lust?

(Svar: Ja.)

Tar du N.N. denna/denne N.N. till din partner att älska i nöd och
lust?

(Svar: Ja.)

Ge varandra handen till bekräftelse på detta.

(Före handslaget kan partnerna lämna varandra en ring.)

Ni är nu registrerade partner.

Glöm aldrig det löfte om trohet som ni nu har avlagt. Lev med
varandra i inbördes aktning, kärlek och förtroende. Må endräkt och
lycka råda i ert partnerskap och i ert hem.

5 § Om partnerna särskilt begär det kan registreringsförrättaren, i
stället för vad som anges i 4 §, vid registreringen rikta följande ord
till dem:

Ni har förklarat att ni vill låta registrera ert partnerskap. Tar alltså
du N.N. denna/denne N.N. till din partner?

(Svar: Ja.)

Tar du N.N. denna/denne N.N. till din partner?

(Svar: Ja.)

Ni är nu registrerade partner.

6 § Registreringsförrättaren skall omedelbart anteckna i ett
särskilt protokoll vad som har förekommit vid registreringen. I
protokollet skall förrättaren också anteckna tid och plats för
registreringen samt partnernas fullständiga namn, yrke och
hemvist.

När underrättelse om registreringen sänds till Skatteverket,
skall förrättaren anteckna detta i marginalen på protokollet.
Förordning (2003:971).

7 § Av länsstyrelsen förordnad registreringsförrättare skall för varje
år senast den 31 januari följande år sända in sitt protokoll till
länsstyrelsen.

8 § Av länsstyrelsen förordnade registreringsförrättare har rätt till
ersättning med etthundratio kronor för varje registrering som de
har förrättat.

Har en registreringsförrättare samma dag förrättat mer än en
registrering, utgör dock ersättningen trettio kronor för varje
registrering utöver den första.

9 § Ersättning enligt 8 § betalas ut av länsstyrelsen efter ansökan av
registreringsförrättaren.
Förordning (1994:1387) om ränta på studielån för år 1995 

Regeringen föreskriver att den ränta som enligt 8 kap. 2 §
studiestödslagen (1973:349) skall betalas på studielån skall vara 6,6
procent för år 1995.
Förordning (1994:1403) om  fastställande av omräknade belopp för tobaksskatt för år 1995 

Regeringen fastställer enligt 2 a § lagen (1961:394) om tobaksskatt
skatten för tobaksvaror till följande belopp för år 1995.

-------------------------------------------------------------------------
Varuslag 		Vikt för 1 st. gram 		Belopp för
							-----------------
							1 st. öre 1 kg kr
-------------------------------------------------------------------------
Cigarrer och cigariller

grupp I   		t. o. m. 1,7 			35
"  II   		över 1,7 t. o. m.   3,0   	39
"  III   		"    3,0 "          5,0   	43
"  IV   		"    5,0 			52

Cigarretter

grupp I   		t. o. m. 	    0,85 	73
"  II   		över 0,85 t. o. m.  1,20   	80
"  III   		"    1,20 "	    1,55   	85
"  IV   		"    1,55 "	    1,90   	90
"  V    		"    1,90  			95

Röktobak      							  383:--
Tuggtobak      							  123:--
Snus       							   75:--
Förordning (1994:1404) om fastställande av omräknade belopp för dryckesskatt för år 1995 

Regeringen fastställer enligt 11 § lagen (1977:306) om dryckesskatt
skatten för spritdrycker, vin, starköl och öl till följande belopp för
år 1995.

----------------------------------------------------------------------
Alkoholhalt, 			Skattebelopp, kronor per liter
volymprocent			--------------------------------------
				grundbelopp 	tilläggsbelopp
----------------------------------------------------------------------

över  2,25  högst  3,5   	 3:20 		--
"     3,5   "      4,5   	 9:00 		--
"     4,5   "      7   		13:30 		--
"     7     "     10   		18:20 		--
"    10     "     13   		28:50 		--
"    13     "     16   		39:00 		--
"    16     "     19   		50:60 		--
"    19     "     24   		50:60 		5:40 för varje
     						hel volymprocent
     						som överstiger 19
"    24     "     29   		77:60		6:60 för varje
     						hel volymprocent
     						som överstiger 24
"    29     "     34  	       110:60 		6:90 för varje
     						hel volymprocent
     						som överstiger 29
"    34     "     39  	       145:10 		8:20 för varje
     						hel volymprocent
     						som överstiger 34
"    39      		       186:10 		8:30 för varje
     						hel volymprocent
     						som överstiger 39
Förordning (1994:1405) om fastställande av  omräknade belopp för allmän energiskatt för år 1995 

Regeringen fastställer enligt 16 § lagen (1957:262) om allmän
energiskatt skatten för bränslen som anges i bilaga 1 samma lag och
för elektrisk kraft till följande belopp för år 1995.

--------------------------------------------------------------------
Tulltaxenr 	Bränsle  				Skattebelopp
--------------------------------------------------------------------
ur 27.01,
ur 27.02
eller
ur 27.04 	Kolbränslen  				245 kr per ton

ur 27.10
eller
ur 38.14 	Fotogen, motorbrännoljor och eldnings-
		oljor samt andra oljeprodukter, med
		undantag för smöroljor och smörjfetter
		som inte används för energialstring  	575 kr per m/3/

ur 27.11 	Naturgas  				186 kr per 1 000 m/3/

ur 27.11
eller
ur 38.23 	Gasol som används för
	 	a) drift av motorfordon  		90 öre per liter
 		b) annat ändamål än drift av
		motorfordon  				112 kr per ton
-------------------------------------------------------------------------

Skatten för elektrisk kraft tas ut per kilowattimme med

a) 0 öre för elektrisk kraft som förbrukas i industriell verksamhet i
tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling,

b) 3,7 öre för annan elektrisk kraft än som avses under a och som
förbrukas i kommuner som anges i bilaga 2 till lagen (1957:262) om
allmän energiskatt,

c) 6,8 öre för elektrisk kraft som förbrukas för el-, gas-, värme- eller
vattenförsörjning i andra kommuner än de som anges i bilaga 2 till
lagen (1957:262) om allmän energiskatt,

d) 9 öre för elektrisk kraft som förbrukas i övriga fall.