Lag (1984:649) om företagshypotek 

1 kap. Inledande bestämmelser

1 § Med företagshypotek avses en säkerhetsrätt enligt bestämmelserna i
denna lag.

2 § En näringsidkare som vill upplåta företagshypotek i sin
näringsverksamhet har rätt att i den ordning som anges i 4 kap. få
inskrivning i verksamheten av ett visst penningbelopp
(företagsinteckning). Bevis om inskrivningen kallas
företagshypoteksbrev.

3 § Ett företagshypotek upplåts genom att näringsidkaren överlämnar
företagshypoteksbrevet som säkerhet för en fordran.

4 § Ett konkursbo har inte rätt att få företagsinteckning eller att
upplåta företagshypotek.

Om en näringsidkare avlider, träder dödsboet i hans ställe som
näringsidkare.

Vad som sägs om näringsidkare i denna lag gäller även den som avser att
utöva näringsverksamhet men som ännu inte har påbörjat verksamheten.

2 kap. Företagshypotek

Egendom som omfattas av företagshypotek

1 § Ett företagshypotek omfattar näringsidkarens lösa egendom i den mån
egendomen hör till den intecknade verksamheten.

Företagshypoteket omfattar dock inte

1. kassa- och banktillgodohavanden, aktier, andra bevis om delaktighet i
bolag, obligationer, förlagsbevis och liknande skuldebrev avsedda för
allmän omsättning samt andelar i aktiefonder,

2. egendom som är av beskaffenhet att kunna vara föremål för panträtt på
grund av inteckning, eller

3. egendom som varken kan utmätas eller ingå i konkurs.

2 § Om en intecknad verksamhet överlåts, omfattar hypoteket överlåtarens
fordran på ersättning såvitt denna avser egendom som omfattades av
hypoteket vid överlåtelsen.

3 § Om en intecknad verksamhet överlåts och i överlåtelsen ingår egendom
som omfattas av företagshypotek, gäller hypoteket i denna egendom hos
förvärvaren. Om förvärvaren överlåter egendomen eller upplåter särskild
rätt i denna eller om egendomen skadas eller tas i anspråk genom
expropriation eller liknande förfarande, omfattar hypoteket förvärvarens
fordran på ersättning. Hypoteket ger företräde till betalning framför
ett företagshypotek i samma egendom som grundar sig på upplåtelse av
förvärvaren.

Borgenären förlorar sin rätt enligt första stycket, om han inte inom sex
månader från det överlåtaren eller förvärvaren har underrättat honom om
överlåtelsen och senast inom arton månader från det verksamheten
frånträddes väcker talan mot förvärvaren om betalning ur egendomen och
anmäler detta till inskrivningsmyndigheten.

Vad som sägs om förvärvaren gäller också hans dödsbo.

4 § Bestämmelserna i 3 § tillämpas också om den intecknade
verksamheten och egendom som omfattas av företagshypotek övergår till
någon annan genom skifte av handelsbolags tillgångar eller genom
bodelning av någon annan anledning än näringsidkarens död.

Utan hinder av att en köpehandling om försäljning av lösöre som
tillhör näringsidkaren har behandlats enligt bestämmelserna i lagen
(1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens
vård kvarbliva, omfattas den sålda egendomen av hypotek på grund av
en företagsinteckning som har sökts senast trettio dagar efter det
att handlingen registrerades hos kronofogdemyndigheten.
Lag (1996:260).

Rätt till betalning på grund av företagshypotek

5 § En borgenär som har företagshypotek till säkerhet för sin
fordran har rätt att vid utmätning eller i konkurs, med den
företrädesrätt inteckningen medför enligt lag, få betalt för
fordringen ur egendom som omfattas av hypoteket intill
företagshypoteksbrevets belopp. I den mån detta inte räcker
till har borgenären rätt att få betalt ur egendomen genom ett
tillägg. Tillägget får inte överstiga femton procent av
hypoteksbrevets belopp jämte ränta på detta belopp från den dag
då egendomen utmättes eller konkursansökan gjordes. Räntan
beräknas för år enligt en räntefot som motsvarar den av
Riksbanken fastställda, vid varje tid gällande referensräntan
enligt 9 § räntelagen (1975:635) ökad med fyra procentenheter.

Har flera hypoteksbrev överlämnats som säkerhet för fordran och
har inteckningarna samma företrädesrätt eller gäller de
omedelbart efter varandra, skall bestämmelserna i första
stycket om hypoteksbrevets belopp avse hypoteksbrevens
sammanlagda belopp.

Borgenärens rätt till betalning ur egendomen gäller, även om
fordringen har preskriberats eller inte har anmälts av
borgenären efter kallelse på okända borgenärer.

En borgenärs rätt till betalning omfattar inte tillägget, om
hypoteksbrevet utgör säkerhet för honom i andra hand.
Lag (2002:355).

6 § Företagshypotek för vilket inteckning söks samma dag som egendom
beläggs med kvarstad eller senare omfattar inte den kvarstadsbelagda
egendomen. Hävs kvarstaden, gäller dock företagshypoteket även i den
egendomen såvida den inte är utmätt eller tagen i anspråk genom
betalningssäkring.

7 § En borgenär som har företagshypotek till säkerhet för sin fordran
har rätt att söka betalning ur egendom som omfattas av hypoteket trots
att hans fordran inte är förfallen till betalning, om

1. den intecknade verksamheten eller en väsentlig del därav överlåts
eller upphör eller övergår till någon annan genom skifte av
handelsbolags tillgångar eller genom bodelning av någon annan anledning
än näringsidkarens död eller, när företagsinteckningen är begränsad till
ett visst område, flyttas från detta, eller

2. egendomen till följd av vanvård eller naturhändelse eller av någon
annan därmed jämförlig orsak försämras eller minskas så att säkerhetens
värde går ned väsentligt.

Vid utmätning av egendom som omfattas av företagshypotek har
inteckningsborgenären rätt till betalning ur egendomen enligt 8 kap.
utsökningsbalken, även om hans fordran inte är förfallen till betalning.


3 kap. Företagsinteckning

Omfattningen av intecknad verksamhet

1 § Företagsinteckningar beviljas i all den näringsverksamhet som
näringsidkaren vid varje tid utövar här i landet, om inte annat följer
av andra stycket.

En inteckning får begränsas till näringsverksamhet av viss art.
Inteckningar i verksamhet för produktion av elenergi genom vattenkraft
får dessutom begränsas till verksamheten på en eller flera fastigheter
och inteckningar i gruvdrift till den verksamhet som hänför sig till ett
eller flera utmål eller koncessionsområden.

2 § En näringsverksamhet som flera utövar gemensamt får intecknas endast
som en enhet för sig.

En företagsinteckning får inte beviljas gemensamt i flera verksamheter
som utövas av olika näringsidkare.

En inteckning får inte beviljas om den i fråga om den intecknade
verksamhetens art eller giltighetsområdet skulle avvika från en annan
inteckning som är beviljad eller sökt i samma verksamhet.

Företagsinteckningars företräde

3 § Bestämmelser om den förmånsrätt som följer med företagsinteckning
finns i förmånsrättslagen (1970:979).

4 § En företagsinteckning ger företräde i förhållande till en annan
företagsinteckning efter den tidsföljd i vilken inteckningarna söks.
Inteckningar som söks på samma inskrivningsdag ger lika rätt.

I 4 kap. finns bestämmelser om möjlighet att bestämma företrädet mellan
flera inteckningar som söks på samma inskrivningsdag på ett annat sätt
och om ändring i företrädesordningen genom sammanföring eller
nedsättning.

Företagsinteckningars och företagshypoteksbrevs giltighet i vissa
fall

5 § Om egendom som omfattas av företagshypotek har blivit utmätt och
inteckningsborgenären har tillerkänts betalning ur egendomen, är
företagsinteckningen utan verkan till ett belopp som motsvarar vad som
har utfallit på företagshypoteksbrevets belopp. Detsamma gäller om
borgenären har tillerkänts betalning ur sådan egendom i konkurs.

6 § Om en företagsinteckning blir utan verkan, är även
företagshypoteksbrevet utan verkan. Ändras i annat fall en inteckning
till belopp eller omfattning, får hypoteksbrevet verkan i enlighet med
inteckningens ändrade innehåll.

Dödning av ett förkommet hypoteksbrev medför inte att inteckningen blir
utan verkan.

4 kap. Inskrivningsförfarandet

Inskrivningsregister och inskrivningsmyndighet

1 § För inskrivning enligt denna lag skall med hjälp av
automatiserad behandling föras ett register, benämnt
företagsinteckningsregistret. Detta skall ge offentlighet åt
den information som ingår i registret.

Regeringen meddelar föreskrifter om
företagsinteckningsregistrets innehåll, närmare ändamål och
behandling av uppgifter samt om personuppgiftsansvar enligt
personuppgiftslagen (1998:204).

Regeringen får meddela föreskrifter om expeditionsavgifter för
bevis om inskrivningsåtgärd. Lag (2001:381).

2 § Ärenden om företagsinteckning eller annan införing i
företagsinteckningsregistret på grund av föreskrift i denna lag
eller annan författning (inskrivningsärenden) handläggs av en
för landet gemensam inskrivningsmyndighet. Regeringen bestämmer
vilken myndighet som skall vara inskrivningsmyndighet.
Lag (2001:381).

Handläggningen av inskrivningsärenden

3 § Vid behandlingen hos inskrivningsmyndigheten av
inskrivningsärenden tillämpas inte bestämmelserna i 10 § andra
stycket, 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223).

Ansökningar och anmälningar i inskrivningsärenden skall vara
skriftliga. Lag (2001:381).

4 § Inskrivningsärendena tas upp på en inskrivningsdag. Inskrivningsdag
hålls till klockan tolv varje måndag, tisdag, onsdag, torsdag och fredag
som inte är helgdag. Lika med helgdag anses midsommarafton, julafton och
nyårsafton. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan
förordna att en inskrivningsdag skall ställas in, om det finns särskilda
skäl till det.

En ansökan eller anmälan som har kommit in efter klockan tolv en viss
dag anses gjord på nästföljande inskrivningsdag.

5 § Hos inskrivningsmyndigheten förs dagbok över inskrivningsärendena.
Handlingarna i sådana ärenden förs samman i akter.

Har sökanden eller någon annan lämnat en uppgift eller förklaring av
betydelse för ärendets prövning eller har en särskild utredning gjorts i
ärendet, skall detta antecknas i akten. I akten tas även upp
förelägganden och andra beslut som inte skall föras in i
företagsinteckningsregistret.

6 § Om det är nödvändigt för utredningen, får ett inskrivningsärende
skjutas upp till en senare inskrivningsdag.

Om ett ärende skjuts upp, får sökanden föreläggas att lägga fram den
utredning som behövs. Ansökningen får förklaras förfallen, om sökanden
inte följer föreläggandet. Föreläggandet skall innehålla en upplysning
om detta.

Ett inskrivningsärende får vidare skjutas upp till en senare
inskrivningsdag, om ärendet med hänsyn till beskaffenhet eller
omfattning inte lämpligen kan prövas omedelbart. Ett ärende som har
skjutits upp av denna anledning skall tas upp till prövning senast på
femte inskrivningsdagen efter den inskrivningsdag då ansökningen
gjordes.

7 § Beslut skall föras in i företagsinteckningsregistret om beslutet
innebär att en ansökan i inskrivningsärende bifalls, avslås eller
förklaras förfallen eller att ett ärende skjuts upp. Skälen för beslutet
skall antecknas i akten eller i dagboken, om beslutet innebär att
ansökningen inte bifalls.

Beslut som skall föras in i registret meddelas genom införandet och
skall anses ha det innehåll som framgår av registret.

8 § Om ett beslut i inskrivningsärende har gått emot sökanden eller
någon annan som har hörts i ärendet, skall denne genast underrättas om
beslutet. I underrättelsen skall anges de skäl för beslutet som har
antecknats i akten eller i dagboken och vad den som vill överklaga
beslutet har att iaktta.

9 § Om ett inskrivningsärende enligt beslut av domstol skall
tas upp till ny handläggning av inskrivningsmyndigheten, skall
det ske utan dröjsmål efter det att beslutet har kommit
myndigheten till handa. Lag (2001:381).

Inteckningsansökan

10 § En ansökan om företagsinteckning skall göras av
näringsidkaren. Ansökan skall innehålla uppgift om det belopp i
svenska kronor för vilket inteckningen skall gälla. Om
inteckningen skall begränsas enligt 3 kap. 1 § andra stycket,
skall den avsedda begränsningen anges i ansökan.

Sökanden skall lämna styrkt uppgift om namn eller firma och
person- eller organisationsnummer. Om uppgifterna redan finns
registrerade hos inskrivningsmyndigheten, behöver sökanden inte
styrka dessa. Är sökanden ett dödsbo skall den avlidnes
personnummer anges. Lag (2001:381).

11 § En ansökan om företagsinteckning skall avslås, om

1. vad som gäller enligt 3 § andra stycket eller 10 § inte har
iakttagits,

2. den verksamhet ansökningen avser uppenbarligen inte kan intecknas,

3. ansökningen strider mot 3 kap. 1 eller 2 §,

4. sökanden eller, om inteckningen söks av flera, någon av sökandena är
i konkurs eller försätts i konkurs den inskrivningsdag då inteckningen
söks.

12 § Om det inte finns något hinder skall företagsinteckning beviljas
och företagshypoteksbrev utfärdas på grund av inteckningen.

Bestämmelser om utfärdande av nytt hypoteksbrev i stället för
hypoteksbrev som har dödats finns i lagen (1927:85) om dödande av
förkommen handling.

13 § En företagsinteckning som skulle medföra lika företrädesrätt som en
annan företagsinteckning skall vid inskrivningen förklaras gälla efter
den andra inteckningen, om sökanden begär det. En inteckning som sätts
efter en annan inteckning gäller också efter en inteckning med lika rätt
som eller bättre rätt än den andra inteckningen, även om detta inte
anges i beslutet.

Inteckningsåtgärder

14 § En företagsinteckning som är begränsad enligt 3 kap. 1 § andra
stycket får på ansökan av näringsidkaren och efter medgivande av
företagshypoteksbrevets innehavare utsträckas till att omfatta
ytterligare verksamhet (utsträckning). För en sådan ansökan gäller i
tillämpliga delar bestämmelserna angående ansökan om inteckning.

15 § Ett företagshypoteksbrev får på ansökan av näringsidkaren och efter
medgivande av hypoteksbrevets innehavare bytas ut mot två eller flera
nya hypoteksbrev (utbyte). I fråga om de nya hypoteksbrevens inbördes
företrädesrätt gäller 13 §.

16 § Företagsinteckningar som besvärar samma verksamhet och har inbördes
lika rätt eller gäller omedelbart efter varandra får på ansökan av
näringsidkaren och efter medgivande av företagshypoteksbrevens
innehavare föras samman till en inteckning (sammanföring). Denna
inteckning skall gälla med den förmånsrätt som tillkommer den av de i
sammanföringen ingående inteckningarna som har sämsta rätt.

En inteckning som avses i första stycket skall förklaras gälla för ett
lägre belopp än det som de sammanförda inteckningarna sammanlagt uppgår
till, om sökanden begär det och hypoteksbrevens innehavare medger det.

17 § En företagsinteckning får på ansökan av näringsidkaren och efter
medgivande av företagshypoteksbrevets innehavare sättas ned efter en
annan inteckning (nedsättning). En inteckning som sätts ned efter en
annan inteckning gäller också efter en inteckning med lika rätt som
eller bättre rätt än den andra inteckningen, även om detta inte anges i
beslutet.

18 § På ansökan av näringsidkaren och efter medgivande av
företagshypoteksbrevets innehavare får en företagsinteckning dödas helt
eller i viss verksamhet (dödning).

En inteckning får inte dödas så att inteckningsförhållandena därigenom
blir oförenliga med 3 kap. 1 eller 2 §.

Bestämmelser om dödning av inteckning när hypoteksbrevet har förkommit
finns i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling.

19 § I fall då medgivande krävs enligt 14--18 §§ skall hypoteksbrevet
ges in till inskrivningsmyndigheten.

20 § På ansökan av den som innehar ett företagshypoteksbrev skall
innehavet antecknas i företagsinteckningsregistret. Föreläggande skall
meddelas sökanden att visa upp hypoteksbrevet, om det finns anledning
att anta att han inte innehar detta. Om någon annan redan är antecknad
som innehavare, skall inskrivningsmyndigheten sedan det nya innehavet
har antecknats föra av den tidigare anteckningen och underrätta den vars
innehav var antecknat.

En anteckning om innehav skall avföras, om den vars innehav har
antecknats anmäler att innehavet har upphört.

Anteckning och rättelse i företagsinteckningsregistret

21 § I företagsinteckningsregistret skall antecknas när

1. en borgenär enligt 2 kap. 3 § andra stycket har anmält att han har
sökt betalning ur egendom som omfattas av företagshypotek,

2. det har anmälts till inskrivningsmyndigheten att betalning vid
utmätning eller i konkurs har utfallit på ett företagshypoteksbrevs
belopp.

Det kan även i andra fall följa av lag eller annan författning att ett
visst förhållande skall antecknas i registret.

En anteckning i registret skall avföras, om den uppenbarligen inte
längre kan vara av betydelse.

22 § En införing i företagsinteckningsregistret skall rättas,
om införingen innehåller någon uppenbar oriktighet till följd
av inskrivningsmyndighetens eller någon annans skrivfel eller
liknande förbiseende eller till följd av något tekniskt fel.
Det inbördes företrädet mellan inteckningar som berörs av en
rättelse skall bestämmas efter vad som är skäligt, om rättelsen
kan skada näringsidkaren eller någon innehavare av
företagshypoteksbrev.

Innan rättelse sker, skall inskrivningsmyndigheten ge den som
berörs av åtgärden, om han eller hon är känd, tillfälle att
yttra sig. Även den myndighet som avses i 5 kap. 3 § skall ges
tillfälle att yttra sig. Något yttrande behöver dock inte
inhämtas, om det är uppenbart obehövligt.

En anteckning om ärendet skall göras i registret, om inte
beslut meddelas samma dag som ärendet har tagits upp.

Denna paragraf gäller i stället för 28 § personuppgiftslagen
(1998:204). Lag (2001:381).

23 § Beslut i ärenden om rättelse meddelas genom införing i registret.
Skälen för beslutet antecknas i akten eller i dagboken. I stället för
bevis eller handling som har utfärdats i enlighet med den tidigare
införingen skall en ny sådan handling utfärdas.

Den tidigare handlingen skall fordras in, göras obrukbar och behållas av
inskrivningsmyndigheten. Den som innehar handlingen är skyldig att ge in
den för detta ändamål. I föreläggande att fullgöra en sådan skyldighet
får vite sättas ut. Vitet döms ut av inskrivningsmyndigheten.

Överklagande

24 § Ett beslut av inskrivningsmyndigheten i ett
inskrivningsärende får överklagas till tingsrätten av den som
beslutet rör, om det har gått honom eller henne emot. Ett
beslut som inte är slutligt får överklagas endast i de fall som
avses i 37 § lagen (1996:242) om domstolsärenden. Behörig
domstol är den tingsrätt inom vars domkrets
inskrivningsmyndigheten är belägen.

Vid överklagande tillämpas lagen om domstolsärenden, om inte
annat följer av denna lag.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till hovrätten.
Lag (2001:381).

24 a § Den som vill överklaga ett beslut av
inskrivningsmyndigheten skall göra det skriftligen. Skrivelsen
skall ges in till inskrivningsmyndigheten.

Om överklagandet avser ett slutligt beslut, skall skrivelsen ha
kommit in till inskrivningsmyndigheten inom tre veckor från den
dag en underrättelse eller ett bevis om beslutet hölls
tillgängligt för sökanden. Skrivelsen får dock alltid ges in
inom fyra veckor från den inskrivningsdag då beslutet
meddelades.

I fråga om klagotid för överklagande av sådant beslut som avses
i 37 § lagen (1996:242) om domstolsärenden tillämpas
bestämmelserna i 38 § första och andra styckena samma lag.
Lag (2001:381).

24 b §
Om det överklagade beslutet har antecknats i
företagsinteckningsregistret, skall uppgift om överklagandet
föras in i registret. När det finns ett lagakraftvunnet beslut
med anledning av överklagandet, skall beslutets innehåll
antecknas i registret. Lag (2001:381).

25 § Beslut i ärenden om rättelse får överklagas även av den myndighet
som avses i 5 kap. 3 §.


5 kap. Rätt till ersättning i vissa fall

1 § Om någon lider skada till följd av tekniskt fel i
företagsinteckningsregistret eller i någon anordning som hos
inskrivningsmyndigheten eller annan statlig myndighet är
ansluten till registret, har han rätt till ersättning av
staten.

Ersättningen skall efter skälighet sättas ned eller helt falla
bort, om den skadelidande har medverkat till förlusten genom
att utan skälig anledning underlåta att vidta åtgärd för att
bevara sin rätt eller genom eget vållande på annat sätt.

Om personuppgifter i företagsinteckningsregistret har
behandlats i strid med denna lag eller andra föreskrifter om
registret, är också 48 § personuppgiftslagen (1998:204)
tillämplig. Lag (2001:381).

2 § En rättsägare som avses i 4 kap. 22 § har rätt till ersättning av
staten, om han lider skada till följd av ett beslut i ärende om
rättelse. Ersättning utgår dock inte, om den skadelidande med hänsyn
till felets beskaffenhet eller andra omständigheter borde ha insett att
fel förekommit.

3 § Staten företräds i ärenden om ersättning enligt 1 eller 2 § av den
myndighet som regeringen bestämmer.

4 § Om den som enligt 1 eller 2 § är berättigad till ersättning av
staten har haft rätt att kräva beloppet som skadestånd av någon annan,
träder staten in i rätten mot denne.

Ersättning enligt 1 eller 2 § på grund av domstols dom betalas ut sedan
domen har vunnit laga kraft.

Övergångsbestämmelser

1984:649

Om ikraftträdandet av denna lag föreskrivs i särskild lag.

1996:260

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996. Äldre föreskrifter gäller
fortfarande om en köpeavhandling om försäljning av lösöre som tillhör
näringsidkaren före ikraftträdandet har visats upp för en
kronofogdemyndighet enligt bestämmelserna i lagen (1845:50 s. 1) om
handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva.

2000:185

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2000. Äldre föreskrifter
gäller för beräkning av ränta som avser tid före
ikraftträdandet.

2001:381

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.

2. Vid överklagande av ett beslut som har meddelats före
ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas.

2002:355

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002. För beräkning av
ränta som avser tid före ikraftträdandet gäller äldre
bestämmelser.