PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (2001:710) om biverkningsregister angående läkemedel  hos Läkemedelsverket 

Inledande bestämmelse

1 § Läkemedelsverket får föra hälsodataregister enligt 1 §
lagen (1998:543) om hälsodataregister i form av ett
biverkningsregister.

Personuppgiftsansvarig

2 § Av 1 § lagen (1998:543) om hälsodataregister följer att
Läkemedelsverket är personuppgiftsansvarigt för behandlingen av
personuppgifter.

Ändamål för behandling av personuppgifter

3 § Personuppgifter i biverkningsregistret får behandlas för
framställning av statistik och för forskning.

Personuppgifter som får behandlas

4 § Sådana personuppgifter får behandlas som rör patienter som
utsatts för läkemedelsbiverkning eller som rör rapporterande
eller behandlande hälso- och sjukvårdspersonal. Behandlingen
får avse uppgifter som lämnas av den registrerade eller av
annan med uttryckligt samtycke till registrering från den som
uppgiften avser.

Med läkemedel likställs i denna förordning andra varor på vilka
läkemedelslagen (1992:859) tillämpas.

5 § För patienter som avses i 4 § får det, under de
förutsättningar som anges där, i registret finnas uppgifter om

1. personnummer eller födelsedatum samt kön,

2. ålder och datum då biverkningen uppträdde,

3. biverkningen eller biverkningarna, förlopp och
biverkningsnämndens bedömning av orsakssamband,

4. det eller de läkemedel som misstänks ha orsakat
biverkningen,

5. läkemedlets form, dos och administrationssätt samt
behandlingstid och behandlingsindikation,

6. motsvarande uppgifter om andra läkemedel som patienten
behandlats med.

6 § För hälso- och sjukvårdspersonal som avses i 4 § får det,
under de förutsättningar som anges där, i registret finnas
uppgifter om befattning, namn, adress, klinik och län.

7 § I biverkningsregistret får det också finnas uppgifter om
tidpunkt för registrerade förhållanden samt tekniska och
administrativa uppgifter som behövs för att tillgodose
ändamålet med registret.

Uppgiftsskyldighet

8 § Den som bedriver verksamhet inom hälso- och sjukvården
skall, för de ändamål som anges i 3 § lagen (1998:543) om
hälsodataregister, lämna de uppgifter som avses i 4-7 §§ till
biverkningsregistret.

Information

9 § Den information som Läkemedelsverket skall lämna de
registrerade enligt 25 § första stycket c) personuppgiftslagen
(1998:204) skall omfatta

1. vilka kategorier av uppgifter som ingår i registret,

2. varifrån uppgifter hämtas in,

3. hur länge registret kommer att föras,

4. rätten till rättelse av oriktiga eller missvisande
uppgifter,

5. innebörden och omfattningen av det sekretess- och
säkerhetsskydd som gäller för registret,

6. vad som gäller ifråga om sökbegrepp, direktåtkomst och
utlämnande på medium för automatiserad behandling,

7. den registrerades rätt att ta del av uppgifter enligt 26 §
personuppgiftslagen, samt

8. vad som gäller om bevarande och gallring av registret.

Läkemedelsverket skall på lämpligt sätt informera allmänheten
om registret.
Riksbankens föreskrifter (2001:713) om sedlar på etthundra  kronor 

Fullmäktige i Riksbanken föreskriver med stöd av 5 kap. 1 §
lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank att sedlar på etthundra
kronor i den version som utges från och med den 1 oktober 2001
skall ha följande storlek, beskaffenhet och utseende.

Storlek

Sedeln är 140 mm lång och 72 mm bred.

Tryck

Sedelns framsida

I sedelns högra del avbildas Carl von Linné i halvprofil med
ansiktet vänt åt vänster. Hans namn och levnadsår, CARL von
LINNÉ 1707-1778, är angivna i sedelns övre högra hörn. Till
vänster om porträttet avbildas den av Linné anlagda botaniska
trädgården i Uppsala samt en plansch från Linnés skrift
Praeludia Sponsaliarum Plantarum - Uppsala 1729 föreställande
plantor.

I slingor på sedeln återfinns en mikrotext med lydelsen ETT
HUNDRA KRONOR OMNIA MIRARI ETIAM TRITISSIMA.

Valörsiffran 100 återfinns i sedelns övre vänstra hörn samt
nedre högra hörn.

Texten ETT HUNDRA KRONOR återfinns längs sedelns övre kant. Ett
mönster till vänster på sedelns framsida bildar tillsammans med
ett motsvarande mönster på sedelns baksida valörbeteckningen
100 när sedeln hålls mot ljuset (genomsiktsbild).

Texten SVERIGES RIKSBANK återfinns under valörsiffran i övre
vänstra hörnet.

Huvudmotivet är tryckt i grön färg. Plantorna (han- och
honplanta) är tryckta i rödbrun färg.

Det övriga trycket på sedelns mittparti är i blå, brun och röd
färg.

Sedelnumret är angivet nedtill till vänster på sedelns framsida
och tryckt i svart färg.

På sedelns vänstra sida finns en metalliserad folie (folieband)
som i olika vinklar reflekterar valören 100 samt en bild av tre
kronor.

Sedelns baksida

Valörsiffran 100 återfinns i sedelns övre högra hörn samt nedre
vänstra hörn.

Texten ETT HUNDRA KRONOR återfinns längs sedelns övre kant. Två
namnteckningar återfinns längs sedelns högra sida.

Baksidans huvudmotiv är en stiliserad bild av ett bi som
pollinerar en blomma.

I vänstra delen av bilden ses pollenkorn och i den högra delen
konstgraverade mönster som framställer hur biets öga uppfattar
omvärlden.

Baksidan är tryckt i grön, röd, brun och blå färg.

Ett halvtransparant stråk som skiftar färg från transparant
till guld finns inlagt på sedelns vänstra sida, vari valören
100 samt en bild av tre kronor framträder.

Papper

Pappersfärgen är benvit och sedeln är på framsidans vänstra
sida försedd med ett vattenmärke föreställande Carl von Linné
med ansiktet vänt åt vänster. Valören 100 återfinns också i
vattenmärket.

I papperet är inlagd en lodrätt löpande säkerhetstråd, vilken
framträder i genomfallande ljus som en mörk linje med texten
100 KRONOR.
Riksbankens föreskrifter (2001:714) om sedlar på femhundra  kronor 

Fullmäktige i Riksbanken föreskriver med stöd av 5 kap. 1 §
lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank att sedlar på femhundra
kronor i den version som utges från och med den 1 oktober 2001
skall ha följande storlek, beskaffenhet och utseende.

Storlek

Sedeln är 150 mm lång och 82 mm bred.

Tryck

Sedelns framsida

I sedelns högra del avbildas kung Carl XI i halvprofil med
ansiktet vänt åt vänster. Hans namn och levnadsår, CARL XI
1655-1697, är angivna nedtill till vänster om porträttet. Till
vänster om porträttet avbildas det gamla riksbankshuset vid
Järntorget i Stockholm med folkliv.

I sedelns högra del som innehåller konstgraverade mönster i
form av koncentriska cirklar, återupprepas i mikrotext SVERIGES
RIKSBANK 500 FEMHUNDRA KRONOR.

Valörsiffran 500 återfinns i sedelns övre vänstra hörn samt
nedre högra hörn.

Texten FEM HUNDRA KRONOR återfinns längs sedelns övre kant. Ett
mönster till vänster på sedelns framsida bildar tillsammans med
ett motsvarande mönster på sedelns baksida valörbeteckningen
500 när sedeln hålls mot ljuset (genomsiktsbild).

Texten SVERIGES RIKSBANK återfinns under valörsiffran i övre
vänstra hörnet.

Huvudmotivet är tryckt i röd färg. Trycket på sedelns mittparti
är i rödlila, turkos och violett färg.

De konstgraverade cirklarna till höger om porträttet är tryckta
i ockra och turkos samt rött.

Sedelnumret är angivet nedtill till vänster på sedelns framsida
och tryckt i en svart färg.

På sedelns vänstra sida finns en metalliserad folie
(folieband), som i olika vinklar reflekterar valören 500 samt
en bild av tre kronor.

Sedelns baksida

Valörsiffran 500 återfinns i sedelns övre högra hörn samt nedre
vänstra hörn.

Texten FEM HUNDRA KRONOR återfinns längs sedelns nedre kant.
Två namnteckningar återfinns längs sedelns högra sida.

Baksidans huvudmotiv är en bild av Christopher Polhem i
halvfigur. Texten CHR. POLHEM 1661 - 1751 återfinns i högra
nedre delen av porträttet.

Till vänster om porträttet finns en avbildning av Falu
koppargruva. Till höger om porträttet finns inlagd en
handskrift av Polhem. Bakom porträttet är inlagt ett s.k.
spärrhjul, utfyllt med konstgravyr.

Porträttet samt valörangivelserna och handskriften är tryckta i
röd färg, bilden av Falu koppargruva i grön färg samt
spärrhjulet i violett och ockra.

Ett halvtransparant stråk som skiftar färg från transparant
till guld finns inlagt på sedelns vänstra sida, vari valören
500 samt en bild av tre kronor framträder.

Papper

Pappersfärgen är benvit och sedeln är på framsidans vänstra
sida försedd med ett vattenmärke föreställande Carl XI i
halvprofil med ansiktet vänt åt vänster. Valören 500 återfinns
också i vattenmärket.

I papperet är inlagd en lodrätt löpande säkerhetstråd, vilken
framträder i genomfallande ljus som en mörk linje med texten
500 KRONOR.
Tillkännagivande (2001:716) av överenskommelser som avses i  lagen (1957:668) om utlämning för brott 

Vid tillämpningen av följande bestämmelser i lagen (1957:668)
om utlämning för brott avses de överenskommelser som anges
nedan.

6 § tredje stycket

I följande överenskommelser finns bestämmelser om att en
ansökan om utlämning inte får avslås på grund av att
framställningen avser ett politiskt brott:

1. artikel 11 i Förenta nationernas konvention den 15 december
1997 om bekämpande av bombattentat av terrorister
(terroristbombningskonventionen).

10 § andra stycket

I följande överenskommelser finns bestämmelser om verkan av
preskriptionsavbrott:

1. artikel 62.1 i konventionen den 19 juni 1990 om tillämpning
av Schengenavtalet den 14 juni 1985.

12 a § första stycket

I följande överenskommelser finns bestämmelser om att den som
har utlämnats i vissa fall får åtalas eller straffas för annat
brott som han eller hon har begått före utlämningen eller
vidareutlämnas till en annan stat utan att medgivande inhämtas
från den stat från vilken utlämning har skett:

1. artikel 17.1(c) i avtalet den 15 februari 2000 om utlämning
mellan Sveriges regering och Kanadas regering.
Tillkännagivande (2001:717) av överenskommelser som avses i  lagen (1959:254) om utlämning för brott till Danmark, Finland,  Island och Norge 

Vid tillämpningen av följande bestämmelse i lagen (1959:254) om
utlämning för brott till Danmark, Finland, Island och Norge
avses den överenskommelse som anges nedan.

4 § andra stycket

I följande överenskommelser finns bestämmelser om att en
ansökan om utlämning inte får avslås på grund av att
framställningen avser ett politiskt brott:

1. artikel 11 i Förenta nationernas konvention den 15 december
1997 om bekämpande av bombattentat av terrorister
(terroristbombningskonventionen).
Tillkännagivande (2001:718) av överenskommelser som avses i förordningen (1982:306) med vissa bestämmelser om utlämning för brott 

Vid tillämpningen av följande bestämmelse i förordningen
(1982:306) med vissa bestämmelser om utlämning för brott avses
de överenskommelser som anges nedan.

5 b § första stycket

I följande överenskommelser finns bestämmelser om att den som
har utlämnats i vissa fall får åtalas eller straffas för annat
brott som han eller hon har begått före utlämningen eller
vidareutlämnas till en annan stat utan att medgivande inhämtas
från den stat från vilken utlämning har skett:

1. artiklarna 10.1(d) och 12.2 i konventionen av den 27
september 1996 om utlämning mellan Europeiska unionens
medlemsstater, och

2. artikel 17.1(c) i avtalet den 15 februari 2000 om utlämning
mellan Sveriges regering och Kanadas regering.
Förordning (2001:725) om valdag m.m. för omval till Sametinget 

1 § Omval vid 2001 års val till Sametinget skall äga rum
söndagen den 4 november 2001.

2 § Den slutliga röstlängd som upprättades för det ordinarie
valet år 2001 skall användas för omvalet.

3 § I övrigt gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i
sametingslagen (1992:1433).
Förordning (2001:731) om uppräkningsfaktorer vid beräkning av  preliminära kommunalskattemedel för 2002 

Regeringen föreskriver att följande uppräkningsfaktorer skall
användas vid beräkning av preliminära kommunalskattemedel för
2002 enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om
kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.

Inkomstår		Uppräkningsfaktor
2001    		1,0554
2002    		1,0501
Förordning (2001:741) om vissa gemenskapskrav som rör buller 

1 § Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac)
skall, i enlighet med 3 § lagen (1992:1119) om teknisk
kontroll, utse och till Europeiska gemenskapernas kommission
och övriga medlemsstater i Europeiska unionen anmäla organ med
uppgift att genomföra bedömning av överensstämmelse i enlighet
med artikel 14 och 15 jämte bilagorna V-IX i Europaparlamentets
och rådets direktiv 2000/14/EG av den 8 maj 2000 om
tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om buller i
miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus2.

Ett beslut enligt första stycket skall ske med hänvisning till
direktiv 2000/14/EG och denna förordning.
Riksbankens föreskrifter (2001:746) om minnesmynt på två tusen  och två hundra kronor 

Fullmäktige i Riksbanken föreskriver med stöd av 5 kap. 1 §
lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank att minnesmynt på två
tusen och två hundra kronor skall ges ut samt att mynten skall
ha följande storlek, beskaffenhet och utseende.

1 § Med anledning av Nobelprisets hundraårsjubileum skall
minnesmynt med nominella värden av två tusen och två hundra
kronor ges ut.

2 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två tusen kronor
skall tillverkas av en legering som består av 900 tusendelar
guld, 50 tusendelar silver och 50 tusendelar koppar samt ha en
vikt av 12 gram och en diameter av 26 mm. Avvikelsen från den
nominella vikten får vid uppvägning av etthundra mynt vara
högst 12 gram.

3 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två tusen kronor
skall ha följande prägel.

På framsidan Alfred Nobels porträtt i profil med omskriften
"NOBELPRISETS HUNDRAÅRSJUBILEUM".

På frånsidan till höger en kvinnogestalt, Humanitas, sittande
på en fyrkantig tronstol prydd med de tre kronorna. Vänster
hand hållande en skriftrulle med Nobels testamente och höger
hand hållande en lagerkrans. Bredvid hennes inskriftstavla på
vars yta läses "SVERIGE/2 000/KR". Under tavlan till vänster
årtalet "2001" följt av bokstaven "E" som anger myntningsorten
och "B" som är begynnelsebokstaven i riksbankschefens
efternamn.

Randen skall vara slät.

4 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två hundra kronor
skall tillverkas av en legering som består av 925 tusendelar
silver och 75 tusendelar koppar samt ha en vikt av 27,03 gram
och en diameter av 36 mm. Avvikelsen från den nominella vikten
får vid uppvägning av etthundra mynt vara högst 27 gram.

5 § Minnesmyntet med ett nominellt värde av två hundra kronor
skall ha följande prägel.

På framsidan Alfred Nobels porträtt i profil med omskriften
"NOBELPRISETS HUNDRAÅRSJUBILEUM".

På frånsidan till höger en kvinnogestalt, Humanitas, sittande
på en fyrkantig tronstol prydd med de tre kronorna. Vänster
hand hållande en skriftrulle med Nobels testamente och höger
hand hållande en lagerkrans. Bredvid henne en inskriftstavla på
vars yta läses "SVERIGE/200/KR". Under tavlan till vänster
årtalet "2001" följt av bokstaven "E" som anger myntningsorten
och "B" som är begynnelsebokstaven i riksbankschefens
efternamn.

Randen skall vara slät.
Statskalenderförordning (2001:750) 

Regeringen föreskriver att myndigheterna under regeringen på
begäran skall lämna Norstedts Juridik AB/Fritzes Offentliga
Publikationer de uppgifter som behövs för den årliga
publikationen Sveriges statskalender.
Förordning (2001:760) om statens utlåningsränta och statens avkastnngsränta under budgetåret 2002

Regeringen föreskriver att statens utlåningsränta och statens
avkastningsränta under budgetåret 2002 skall vara 5,0 procent.
Förordning (2001:798) om fastställande av omräknade belopp för  vägavgift för år 2002 

Regeringen fastställer enligt 23 § tredje stycket lagen
(1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon avgiften till
följande belopp för år 2002.

Fordon som inte uppfyller de av Europeiska gemenskapen
fastställda kraven i rådets direktiv 88/77/EEG av den 3
december 1987 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning
om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar från
dieselmotorer som används i fordon2 i dess lydelse enligt
Europaparlamentets och rådets direktiv 96/1/EG av den 22
januari 1996 om ändring av direktiv 88/77/EEG3.

Antal axlar  Avgift per	    Avgift per	  Avgift per  Avgift per
	     år		    månad	  vecka	      dag

högst 3      9 343 kronor   934 kronor	  253 kronor  77 kronor
axlar

4 eller      15 086 kronor  1 508 kronor  399 kronor  77 kronor
fler axlar

Fordon med de egenskaper som anges i rad A i tabellen i punkt
8.3.1.1 i bilaga I till direktiv 88/77/EEG i dess lydelse
enligt direktiv 96/1/EG.

Antal axlar  Avgift per     Avgift per    Avgift per  Avgift per
	     år		    månad	  vecka	      dag

högst 3      8 273 kronor   827 kronor    223 kronor  77 kronor
axlar

4 eller      13 626 kronor  1 362 kronor  360 kronor  77 kronor
fler axlar

Fordon med de egenskaper som anges i rad B i tabellen i punkt
8.3.1.1 i bilaga I till direktiv 88/77/EEG i dess lydelse
enligt direktiv 96/1/EG eller fordon som uppfyller högre
ställda krav i senare lydelse.

Antal axlar  Avgift per     Avgift per    Avgift per  Avgift per
	     år		    månad	  vecka	      dag

högst 3      7 299 kronor   729 kronor	  194 kronor  77 kronor
axlar	

4 eller      12 166 kronor  1 216 kronor  321 kronor  77 kronor
fler axlar

Avgift för inlösen av årsbevis tas ut med 243 kronor.
Förordning (2001:816) om inställande av vissa inskrivningsdagar enligt sjölagen (1994:1009) 

Regeringen föreskriver i fråga om registermyndigheten enligt 1
kap. 2 § sjölagen (1994:1009) att inskrivningsdagarna den 30
november, 3 och 4 december 2001 skall ställas in.
Förordning (2001:817) om registrering av båtbyggnadsförskott 

1 § Denna förordning gäller registrering av avtal enligt lagen
(1975:605) om registrering av båtbyggnadsförskott.

2 § Transportstyrelsen är personuppgiftsansvarig för 
registrering av avtal enligt lagen (1975:605) om registrering 
av båtbyggnadsförskott.

Transportstyrelsen ska se till att det inte förekommer något 
otillbörligt intrång i de registrerades personliga integritet 
eller några risker från säkerhetssynpunkt. För dessa syften 
får styrelsen i enskilda fall ställa upp särskilda villkor 
för behandlingen av personuppgifter. Förordning (2018:296).

3 § I fråga om personuppgifter skall registreringen ha till
ändamål att tillhandahålla uppgifter om huruvida den som har
beställt en båt har lämnat eller utfäst sig att lämna
tillverkaren förskott av pengar på ett sådant sätt att
förmånsrätt uppkommer enligt 4 § förmånsrättslagen (1970:979).

4 § Transportstyrelsen får meddela föreskrifter om avgifter
för registrering enligt lagen (1975:605) om registrering av
båtbyggnadsförskott. Förordning (2010:1550).
Lag (2001:837) om beräkning av viss inkomstskatt på  förvärvsinkomster vid 2003 års taxering, m.m. 

1 § Vid 2003 års taxering skall för fysiska personer den del av
den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomst som enligt 65
kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) anges till ett fast
belopp om 200 kronor i stället utgöra en kommunal inkomstskatt.
Vid tillämpning av lagen (1997:324) om begränsning av skatt
skall denna skatt dock anses utgöra statlig inkomstskatt.

2 § Av den sammanlagda inkomstskatten enligt 1 § skall 66,5
procent utgöra skatt till kommuner och 33,5 procent skatt till
landsting. Därvid skall en kommun som inte ingår i ett
landsting behandlas som om den även utgjorde ett landsting.

3 § Ett totalt preliminärt belopp avseende den sammanlagda
inkomstskatten skall fastställas av regeringen. Fördelning
skall ske till kommunerna respektive landstingen med ett
enhetligt belopp per invånare den 1 november 2001. Utbetalning
skall under 2002 göras av skattemyndigheten med en tolftedel
per månad på sätt som närmare föreskrivs i 4 § fjärde stycket
lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och
annan menighets utdebitering av skatt, m.m.

4 § En slutavräkning av inkomstskatten skall ske när den årliga
taxeringen år 2003 har avslutats. Därvid skall de bestämmelser
tillämpas som gäller slutavräkning av kommunalskattemedel
enligt 4 § femte stycket lagen (1965:269) med särskilda
bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av
skatt, m.m.

5 § Beslut enligt 3 och 4 §§ får överklagas hos regeringen.
Lag (2003:673).
Förordning (2001:870) om försvarsupphandling 

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om vissa undantag
från bestämmelserna i 6 kap. lagen (1992:1528) om offentlig
upphandling.

2 § Försvarets materielverk får besluta om undantag från kravet
på annonsering i 6 kap. 2 a § lagen (1992:1528) om offentlig
upphandling vid upphandling som omfattas av sekretess eller
andra särskilda begränsningar med hänsyn till rikets säkerhet
om dessa begränsningar förhindrar ett offentliggörande av
upphandlingen.

3 § Försvarets materielverk får besluta om undantag från
bestämmelserna i 6 kap. lagen (1992:1528) om offentlig
upphandling vid upphandling som avses i 1 kap. 3 § andra
stycket samma lag om undantaget är nödvändigt med hänsyn till
försvars- och säkerhetspolitiska intressen och upphandlingen
avser

1. tillägg till upphandling där regeringen tillämpat
undantagsregeln i 6 kap. 17 § lagen om offentlig upphandling,

2. materiel eller tjänster som omgående behövs för
Försvarsmaktens medverkan i internationella insatsstyrkor och
som understiger 3 000 000 kronor,

3. materiel eller tjänster inom ramen för en av Sverige träffad
internationell överenskommelse om mellanstatlig samverkan i
fråga om försörjning av materiel eller tjänster, eller

4. telekabel eller förläggning av telekabel för Försvarsmaktens
fasta telenät och teleförbindelser för det.

4 § Försvarets materielverk skall redovisa de undantag från
lagen (1992:1528) om offentlig upphandling som myndigheten har
beslutat om med stöd av 2 och 3 §§ denna förordning i sin
delårsrapport och i sin årsredovisning.

2007:1100

Regeringen föreskriver att följande förordningar ska upphöra
att gälla vid utgången av år 2007:

1. förordningen (1998:78) om tekniska specifikationer vid
offentlig upphandling,

2. förordningen (1998:1364) om bevis vid offentlig upphandling,

3. förordningen (2000:63) om tröskelvärden vid offentlig
upphandling, och

4. förordningen (2001:870) om försvarsupphandling.

Förordningarna i 1, 2 och 4 gäller dock fortfarande för
upphandlingar som har påbörjats före utgången av år 2007.
Tillkännagivande (2001:880) av staters tillträde till  Luganokonventionen

Den i Lugano den 16 september 1988 antagna konventionen om
domstols behörighet och om verkställighet av domar på
privaträttens område (Luganokonventionen) har för Sveriges del
trätt i kraft den 1 januari 1993. Konventionens svenska,
engelska och franska texter har publicerats i Sveriges
internationella överenskommelser (SÖ 1992:45). Samma texter
finns intagna som bilaga till lagen (1992:794) om domstols
internationella behörighet och om verkställighet av utländska
domar enligt Luganokonventionen. Övriga texter finns
tillgängliga hos Utrikesdepartementet. Konventionen har
tillträtts av följande stater.

Stat		Dag för 		Reservationer och
		konventionens 		förklaringar
		ikraftträdande
		i förhållande
		till staten

Belgien 	1997-10-01      	-

Danmark 	1996-03-01      	-

Finland 	1993-07-01      	-

Frankrike       1992-01-01		Frankrike har avgett en
					förklaring i enlighet med
					artikel Ib i Protokoll nr 1

Grekland        1997-09-01		Grekland har avgett en
					förklaring i enlighet med
					artikel Ib i Protokoll nr 1

Irland  	1993-12-01      	-

Island  	1995-12-01      	-

Italien 	1992-12-01      	-

Luxemburg       1992-02-01      	-

Nederländerna   1992-01-01      	-

Norge   	1993-05-01      	-

Polen   	2000-02-01		Polen har avgett en
					förklaring i enlighet med
					artikel Ib i Protokoll nr 1

Portugal        1992-07-01      	-

Schweiz 	1992-01-01		Schweiz har motsatt sig det
					förfarande vid delgivning som
					beskrivs i artikel IV andra
					stycket i Protokoll nr 1

Spanien 	1994-11-01      	-

Storbritannien
och Nordirland	1992-05-01      	-

Sverige 	1993-01-01		Sverige har motsatt sig det
					förfarande vid delgivning som
					beskrivs i artikel IV andra
					stycket i Protokoll nr 1

Tyskland       	1995-03-01		Tyskland har motsatt sig det
					förfarande vid delgivning som
					beskrivs i artikel IV andra
					stycket i Protokoll nr 1

Österrike       1996-09-01		Österrike har motsatt sig det
					förfarande vid delgivning som
					beskrivs i artikel IV andra
					stycket Protokoll nr 1
Förordning (2001:898) om särskilt distributionsstöd 

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om särskilt
distributionsstöd som under åren 2002, 2003, 2004, 2005 och
2006 kan lämnas till företag som ger ut dagstidningar.

Om inte annat sägs i denna förordning skall bestämmelserna i
presstödsförordningen (1990:524) tillämpas.
Förordning (2005:887).

2 § Stöd kan lämnas för utdelning av dagstidningar på lördagar
i gles- och landsbygdsområden.

3 § Presstödsnämnden bestämmer storleken på stödet efter vad
som i det enskilda fallet är skäligt med hänsyn till kostnaden
för distribution i området. Stödet får dock uppgå till högst 4
kr per distribuerat exemplar och får endast avse kostnader som
överstiger 6 kr per distribuerat exemplar. Stöd får inte lämnas
om tidningens sammanlagda kostnad för distribution under
måndag-lördag understiger 16 kr per abonnent.

4 § Presstödsnämnden betalar ut stödet årsvis i efterskott.

Övergångsbestämmelser

2004:1378

Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2005.
Förordningen skall dock tillämpas från och med den 1 januari
2005.
Förordning (2001:935) om statligt stöd för att främja och bredda rekryteringen till universitet och högskolor

Statsbidrag

1 § För att främja och bredda rekryteringen av studenter till
universitet och högskolor får bidrag lämnas enligt denna
förordning under åren 2002-2004. Bidrag lämnas i mån av
tillgång på medel.

2 § Bidrag får lämnas till universitet och högskolor samt andra
utbildningsanordnare för projekt och andra insatser som har
till syfte att främja och bredda rekryteringen av studenter
till universitet och högskolor.

Ansökan

3 § Bidrag lämnas efter ansökan. Sökanden skall i sin ansökan
redogöra för hur bidraget skall användas och vilket resultat
som sökanden vill uppnå.

Ansökan lämnas in till Rekryteringsdelegationen inom den tid
och på det sätt som delegationen bestämmer.

Rekryteringsdelegationen

Uppgifter

4 § Rekryteringsdelegationen prövar ansökningar om bidrag.

5 § En sökande som har fått bidrag skall redovisa hur bidraget
har använts. Delegationen skall följa upp projekt och insatser
som har gjorts med stöd av bidraget.

Sammansättning

6 § Delegationen skall bestå av fem personer. En av ledamöterna
är ordförande.

Kansli

7 § Personal i Utbildningsdepartementet är föredragande och
sköter kansligöromål åt delegationen.

Verksförordningens tillämpning

8 § Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall
tillämpas på delegationen:

17 och 18 §§ om myndighetens organisation,

24 § om föredragning,

26 § om vem som får begära in upplysningar och yttranden,

29 § om inhämtande av uppgifter,

30 § om ärendeförteckning, och

31 § om myndighetens beslut.

9 § Delegationen har det ansvar för verksamheten och de
uppgifter som anges i 6-9 och 11 §§ verksförordningen
(1995:1322). Förordning (2002:9).

Samråd

9 a § Delegationen skall vid behov samråda med Delegationen för
regional samverkan om högre utbildning. Förordning (2002:9).

Ärendenas avgörande

10 § Delegationen är beslutför när ordföranden och minst tre
andra ledamöter är närvarande.

Förordnanden

11 § Ledamöterna i delegationen skall utses av regeringen för
en bestämd tid.

Regeringen skall utse ordförande i delegationen.

Återkrav

12 § Delegationen får helt eller delvis kräva tillbaka bidrag,
om en sökande inte har genomfört de projekt eller insatser som
bidrag har lämnats för.

Överklagande

13 § Delegationens beslut i bidragsärenden får inte överklagas.
Förordning (2001:954) om ränta på återbetalning enligt lagen  (1996:1030) om underhållsstöd för år 2002 

Regeringen föreskriver att den ränta som enligt 36 § lagen
(1996:1030) om underhållsstöd skall betalas på skuld som avser
återbetalningsskyldighet enligt samma lag skall vara 3 procent
för år 2002.
Förordning (2001:956) om inkomstindex för år 2002 

Regeringen fastställer inkomstindexet enligt 1 kap. 5 § lagen
(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension till 106,16 för år
2002.
Förordning (2001:957) om inkomstbasbelopp för år 2002 

Regeringen fastställer inkomstbasbeloppet enligt 1 kap. 6 §
lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension till 38 800
för år 2002.
Förordning (2001:974) om ränta på studielån för år 2002 

Regeringen föreskriver att den ränta som skall betalas på
studielån enligt 4 kap. 1 § andra stycket studiestödslagen
(1999:1395) respektive 8 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349)
jämförd med punkten 1 i övergångsbestämmelserna till
studiestödslagen (1999:1395) skall vara 3,0 procent för år
2002.
Förordning (2001:989) om försöksverksamhet med förändrad beredningsorganisation vid förvaltningsrätt

1 § Försöksverksamhet enligt denna förordning får bedrivas
vid samtliga förvaltningsrätter.

Förordningen gäller vid sidan av förordningen (1996:382) med
förvaltningsrättsinstruktion och notarieförordningen
(1990:469). Förordning (2009:1402).

2 § Har upphävts genom förordning (2003:328).

3 § Föredragande som har fullgjort notariemeritering får ges
förordnande enligt 20–21 §§ förordningen (1996:382) med
förvaltningsrättsinstruktion.

Vad som sägs om notarie i 14 § andra stycket, 20 § andra och
tredje styckena och 21 § andra och tredje styckena
förordningen med förvaltningsrättsinstruktion ska även gälla
föredragande som fått förordnande enligt första stycket.
Förordning (2009:1402).

3 a § Har upphävts genom förordning (2007:649).

4 § Lagmannen får förordna anställda vid förvaltningsrätten att 
på eget ansvar

1. förordna offentligt biträde i mål enligt lagen (1988:870) om
vård av missbrukare i vissa fall, lagen (1991:1128) om
psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk
vård och utlänningslagen (2005:716), och

2. förordna sakkunnig i mål enligt lagen om psykiatrisk
tvångsvård och lagen om rättspsykiatrisk vård.
Förordning (2009:1402).

5 § Lagmannen får förordna lagfarna föredragande som har
tjänstgjort minst två år vid förvaltningsrätt och
förvaltningsrättsnotarier som har tjänstgjort minst ett år,
under förutsättning att de bedöms ha tillräcklig erfarenhet
och i övrigt vara lämpliga, att på eget ansvar

1. förordna offentligt biträde i mål enligt lagen (1990:52)
med särskilda bestämmelser om vård av unga, och

2. besluta om beviljande av rättshjälp.
Förordning (2009:1402).

6 § Förordnande enligt 4 och 5 §§ får inte avse mål eller
frågor som är omfattande eller svåra eller som av någon annan
orsak kräver särskild erfarenhet.

Uppkommer en fråga av sådant slag som anges i första stycket
skall den som förordnats anmäla frågan för lagmannen eller den
domare som lagmannen utsett. I förvaltningsrätt som är
avdelningsindelad skall sådan fråga i stället anmälas för
avdelningschefen eller den domare avdelningschefen utsett.
Förordning (2009:1402).
Lag (2002:1024) om lön till riksdagens ombudsmän och riksrevisorerna

Uppgifter, m.m.

1 § Det belopp som månadsvis skall betalas i lön till
riksdagens ombudsmän och riksrevisorerna skall bestämmas av
Nämnden för lön till riksdagens ombudsmän och riksrevisorerna.
Nämnden skall också besluta om avgångsersättning och om övriga
anställningsförmåner för riksdagens ombudsmän och
riksrevisorerna.

Nämnden är en myndighet under riksdagen. Lag (2007:344).

Sammansättning

2 § Enligt 8 kap. 5 § riksdagsordningen består nämnden av
ordförande och två andra ledamöter.

Organisation

3 § Nämnden har en sekreterare som nämnden utser.

Ärendenas handläggning

4 § Nämnden sammanträder på kallelse av ordföranden.

I ärende som avses i 1 § är nämnden beslutför när alla
ledamöter är närvarande.

Nämnden får i arbetsordning eller i särskilda beslut lämna över
till ordföranden eller någon annan som tjänstgör hos nämnden
att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver
prövas av nämnden.

Överklagande

5 § Nämndens beslut får inte överklagas.

Arvoden för uppdrag i nämnden

6 § Riksdagsförvaltningen bestämmer arvoden till nämndens
ledamöter och sekreterare.
Riksförsäkringsverkets föreskrifter (2002:1044) om procenttal  för ändring av vissa underhållsbidrag 

Riksförsäkringsverket fastställer att de underhållsbidrag som
avses i lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag
skall höjas med 1 procent från och med den 1 februari 2003.
Förordning (2002:105) om förteckning över kommunala bostadsföretag

1 § Länsstyrelsen ska föra en förteckning över kommunala
bostadsföretag som bedriver verksamhet i länet. Lantmäteriet
ska hållas underrättat om innehållet i förteckningen.
Förordning (2008:702).
Förordning (2002:1058) om statligt stöd för verksamhet som  bistår personer som vill lämna rasistiska och andra liknande  grupperingar 

Allmän bestämmelse

1 § Statligt stöd enligt denna förordning får lämnas till
organisationer och stiftelser för verksamhet som syftar till
att bistå personer som vill lämna rasistiska och andra liknande
grupperingar.

Stöd lämnas i mån av tillgång på medel.

Förutsättningar för stöd

2 § Stödet får lämnas till en organisation eller stiftelse för
verksamhet som

1. erbjuder individuellt stöd till enskilda, och

2. ger allmän information om möjligheten att få stöd att lämna
rasistiska och andra liknande grupperingar.

3 § Stödet får lämnas till en organisation eller stiftelse om

1. verksamheten bedrivs utan vinstsyfte,

2. verksamheten även finansieras med kommunala medel till ett
belopp som inte väsentligt understiger det statliga stödet,

3. verksamheten har en långsiktig inriktning,

4. det i verksamheten finns personer med kompetens att leda och
administrera denna,

5. det i verksamheten finns personer med egna erfarenheter av
rasistiska och andra liknande grupperingar vilka kan verka som
kontaktpersoner för dem som vill lämna sådana grupper, och

6. organisationen eller stiftelsen vid behov kan erbjuda
medarbetare terapeutiskt stöd.

Beslutande myndighet

4 § Ungdomsstyrelsen fattar beslut om stöd enligt denna
förordning efter ansökan.

Stödet beviljas för ett år i sänder. Förordning (2007:509).

Utbetalning

5 § Stödet betalas ut förskottsvis två gånger per år.

Ungdomsstyrelsen får besluta att ett beviljat stöd inte skall
betalas ut om det kan antas att stödet har beviljats på grund
av felaktiga uppgifter. Förordning (2007:509).

Uppföljning och utvärdering

6 § En organisation eller stiftelse som har fått stöd enligt
denna förordning skall för uppföljning och utvärdering av
verksamheten till Ungdomsstyrelsen lämna de
redovisningshandlingar, verksamhetsberättelser och andra
uppgifter som Ungdomsstyrelsen bestämmer.
Förordning (2007:509).

Återkrav

7 § Ungdomsstyrelsen får besluta att kräva tillbaka stöd om

1. det har lämnats på grund av felaktiga uppgifter,

2. det inte har använts för det ändamål det beviljats för,
eller

3. organisationen eller stiftelsen inte lämnar sådan
redovisning som avses i 6 §. Förordning (2007:509).

Överklagande

8 § Ungdomsstyrelsens beslut enligt denna förordning får inte
överklagas. Förordning (2007:509).

Bemyndigande

9 § Ungdomsstyrelsen får meddela de ytterligare föreskrifter
som behövs för verkställighet av denna förordning.
Förordning (2007:509).
Förordning (2002:1066) om dubbelbeskattningsavtal mellan de  nordiska länderna 

Regeringen föreskriver att lagen (2002:982) om ändring i lagen
(1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska
länderna skall träda i kraft den 31 december 2002.
Förordning (2002:1085) med instruktion för Statens beredning för  medicinsk utvärdering 

Uppgifter

1 § Statens beredning för medicinsk utvärdering har till
uppgift att vetenskapligt utvärdera tillämpade och nya
medicinska metoder ur medicinskt, ekonomiskt, socialt och
etiskt perspektiv.

Beredningen skall sammanställa utvärderingarna på ett enkelt
och lättfattligt sätt samt sprida dem så att vårdgivare och
andra berörda kan tillägna sig den kunskap som vunnits.
Beredningen skall utvärdera hur denna kunskap har använts och
vilka resultat som nåtts.

Verksförordningens tillämpning

2 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på
beredningen med undantag av 3 §, 4 § andra stycket, 5, 10, 12,
17, 19-23, 25, 32 och 34 §§.

Det som gäller för myndighetens chef enligt 6-9 §§
verksförordningen skall gälla för styrelsen.

Myndighetens ledning m.m.

3 § Beredningen leds av en styrelse som består av högst elva
personer. En av ledamöterna är ordförande.

Regeringen utser ordförande för en bestämd tid. Styrelsen utser
inom sig vice ordförande.

4 § Vid beredningen skall det finnas ett vetenskapligt råd, som
har till uppgift att ge stöd åt styrelsen. Beredningens
styrelse utser ledamöterna i rådet.

5 § Vid beredningen finns ett kansli som leds av en direktör.
Beredningen bestämmer i övrigt sin organisation.

Ärendenas handläggning

6 § Styrelsen avgör sina ärenden vid sammanträde om inte annat
följer av tredje stycket.

När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga
ledamöter vara närvarande.

Styrelsen får i arbetsordningen eller i särskilda beslut
överlämna till en anställd eller till ett beredande eller
rådgivande organ att avgöra ärenden som inte behöver prövas av
styrelsen.

7 § Om ett ärende är så brådskande att styrelsen inte hinner
sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom
meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som
behövs för beslutförhet.

Om detta förfarande inte är lämpligt, får ordföranden ensam
avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa
sammanträde med styrelsen.

Anställningar

8 § Direktören anställs genom beslut av regeringen. Andra
anställningar beslutas av beredningen.

Övergångsbestämmelser

2002:1085

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2003, då
förordningen (1996:608) med instruktion för Statens beredning
för utvärdering av medicinsk metodik skall upphöra att gälla.
En ledamot som har utsetts med stöd av äldre föreskrifter skall
i stället anses förordnad med stöd av bestämmelserna i den nya
förordningen.
Förordning (2002:1091) om litteraturpriset till Astrid Lindgrens minne 

1 § I denna förordning lämnas föreskrifter om litteraturpriset
till Astrid Lindgrens minne.

2 § Litteraturpriset får delas ut till författare, vars
litterära verk för barn och unga är av allra högsta
konstnärliga värde och präglas av den djupt humanistiska anda
som Astrid Lindgren förknippas med. Priset får även delas ut
till enskilda personer eller andra som på annat sätt utfört ett
synnerligen värdefullt arbete för att främja barns och ungas
läsande. Priset får också delas ut för berättande samt till
illustratörer.

3 § Litteraturpriset kan ha en eller flera mottagare. Det skall
delas ut oberoende av mottagarens nationalitet.

En pristagare får inte utses postumt.

4 § Litteraturpriset delas ut årligen. Prissumman är fem
miljoner kronor.

5 § En särskild jury inom Statens kulturråd har hand om
nomineringen och beslutar om pristagare. Juryn skall ha
administrativt stöd av ett kansli.

6 § Vid juryns handläggning av ärenden tillämpas endast 
följande bestämmelser i förvaltningslagen (2017:900):

– 16–18 §§ om jäv,

– 28 och 29 §§ om hur beslut fattas och om omröstning.
Förordning (2018:999).

7 § Statens kulturråd får meddela de föreskrifter som behövs
för verkställigheten av denna förordning.

8 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.
Lag (2002:1146) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag för år  2003 

För 2003 lämnas bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om
bostadsbidrag med följande avvikelse.

Vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten enligt 4 §
skall studiebidrag enligt studiestödslagen (1999:1395) ingå med
80 procent.
Finansinspektionens tillkännagivande (2002:1175) om ändring i vissa skadelivräntor

Finansinspektionen har, med anledning av förordningen
(2002:709) om basbelopp och förhöjt basbelopp för år 2003 den
11 december 2002 beslutat om ändring av vissa skadelivräntor
(Dnr 02-8891-320) enligt följande.

1. Livräntor föranledda av händelser som inträffat före
utgången av år 1973:

a) trafiklivränta ökas med sex procent (jfr SFS 1967:663 och
SFS 1967:666),

b) skadelivränta som utgår ur statsmedel ökas med sex procent
(jfr SFS 1971:14),

c) annan ansvarslivränta som inte hänförs till 1 a) eller 1 b)
ökas med fem procent (jfr SFS 1973:214).

Under 1 c) angivet indextillägg skall utgå till livräntor som
har fastställts före den 1 februari 2003.

2. Livräntor föranledda av händelse som inträffat efter
utgången av år 1973:

a) Skadeståndslivränta ökas med fem procent. Ökningen avser
alla livräntor enligt lagen (1973:213) om ändring av
skadeståndslivräntor som fastställts före den 1 februari 2003.
Ökningen avser även livräntor enligt samma lag som genom dom
har fastställts senare, om dom i målet i första instans har
meddelats före denna dag.

b) Enligt 9 § trafikskadelagen (1975:1410) skall vad som sägs
under 2 a) tillämpas även i fråga om trafikskadeersättning.
Tillkännagivande (2002:124) om ikraftträdande av en överenskommelse mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige om samordning av pensionsrätt enligt statliga pensionsordningar

Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige har träffat en
överenskommelse den 1 juni 2001 om samordning av pensionsrätt
enligt statliga pensionsordningar. Överenskommelsen har trätt i
kraft den 1 mars 2002.

Överenskommelsens danska, finska, isländska, norska och svenska
texter har publicerats i Sveriges internationella
överenskommelser (SÖ 2001:53).
Förordning (2002:135) om årlig redovisning av det inkomstgrundade ålderspensionssystemets finansiella ställning och utveckling

1 § Pensionsmyndigheten ska senast den 30 april varje år göra 
en

1. samlad redovisning av det inkomstgrundade 
ålderspensionssystemets finansiella ställning och utveckling, 

2. framskrivning av systemets antagna långsiktiga utveckling, 
och

3. redovisning av premiepensionssystemets måluppfyllelse och 
graden av valfrihet i systemet.

Vid redovisningen enligt första stycket 1 får skulden avseende 
tilläggspensionssystemet för förvärvsaktiva beräknas utifrån 
visade antaganden. Redovisningen ska avse systemets 
finansiella ställning vid utgången av året före det år 
redovisningen upprättas. Förordning (2022:765).

2 § Första–Fjärde och Sjätte AP-fonderna ska senast den 1
februari varje år lämna Pensionsmyndigheten de uppgifter
som behövs för att redovisningen enligt 1 § första stycket
ska kunna upprättas.  Förordning (2010:1386).

3 § Pensionsmyndighetens redovisning och framskrivning ska
årligen ges ut i en särskild publikation.
Förordning (2009:1194).


Övergångsbestämmelser

2002:135

Denna förordning träder i kraft den 15 april 2002. Under år
2002 skall Riksförsäkringsverket göra redovisningen och
prognosen senast den 30 juni och myndigheterna skall lämna
Riksförsäkringsverket de behövliga uppgifterna för
redovisningen senast den 15 maj.

2010:1386

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011 och
tillämpas första gången vid redovisningen avseende år
2010.
Förordning (2002:143) om registrering av den som är auktoriserad  som advokat i Schweiz

Regeringen föreskriver att bestämmelserna i 8 kap.
rättegångsbalken om registrering av den som är auktoriserad som
advokat i en stat inom Europeiska unionen också skall omfatta
den som är auktoriserad som advokat i Schweiz.
Förordning (2002:144) om ikraftträdande av vissa lagar med  anledning av ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska  gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Schweiz å  andra sidan 

Regeringen föreskriver att följande lagar skall träda i kraft
den 1 juni 2002:

Justitiedepartementet

1. lagen (2001:57) om ändring i rättegångsbalken

2. lagen (2001:58) om ändring i lagen (1946:819) om upptagande
av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet

3. lagen (2001:59) om ändring i passlagen (1978:302)

4. lagen (2001:884) om ändring i revisorslagen (2001:883)

Utrikesdepartementet

1. lagen (2001:60) om ändring i utlänningslagen (1989:529)

2. lagen (2001:61) om ändring i lagen (1990:515) om
auktorisation av handelskamrar

Socialdepartementet

1. lagen (2001:64) om ändring i lagen (1998:531) om
yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område

2. lagen (2001:66) om ändring i socialförsäkringslagen
(1999:799)

Utbildningsdepartementet

lagen (2001:67) om ändring i studiestödslagen (1999:1395)

Näringsdepartementet

1. lagen (2001:63) om ändring i lagen (1997:238) om
arbetslöshetsförsäkring

2. lagen (2001:65) om ändring i lagen (1999:678) om
utstationering av arbetstagare
Förordning (2002:147) om EG:s stöd för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter

1 § Denna förordning kompletterar rådets förordning (EG) nr
2702/1999 av den 14 december 1999 om informations- och
säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter i tredje land1,
rådets förordning (EG) nr 2826/2000 av den 19 december 2000 om
informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för
jordbruksprodukter på den inre marknaden2 och kommissionens
förordning (EG) nr 94/2002 av den 18 januari 2002 om
tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr
2826/2000 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder
för jordbruksprodukter på den inre marknaden3.

2 § Stöd enligt denna förordning får, i mån av tillgång på
medel, lämnas för sådana åtgärder som genomförs enligt de EG-
förordningar som anges i 1 §.

Förfarandet i stödärenden

3 § Programförslag och ansökningar om stöd skall ges in till
Statens jordbruksverk.

4 § Frågor om godkännande av program och stöd enligt denna
förordning prövas av Jordbruksverket.

5 § Stödet betalas ut av Jordbruksverket.

Tillsyn

6 § Tillsynen av efterlevnaden av denna förordning utövas av
Jordbruksverket.

Återbetalning

7 § Stöd som stödmottagaren inte är berättigad till skall
betalas tillbaka.

Jordbruksverket har rätt att kräva tillbaka beloppet inom tio
år från det att beloppet betalades ut.

Det belopp en stödmottagare skall betala tillbaka får sättas
ned om det kan anses oskäligt att kräva återbetalning av hela
beloppet.

Ränta

8 § Ränta skall betalas till staten, om stödmottagaren inte är
berättigad till beloppet och detta skall betalas tillbaka.

Jordbruksverket får föreskriva

1. hur räntan skall beräknas,

2. hur räntan skall betalas, och

3. att små räntebelopp inte skall tas ut.

Jordbruksverket får sätta ned räntekravet om det finns
särskilda skäl.

Ytterligare föreskrifter

9 § Jordbruksverket får meddela ytterligare föreskrifter om
stöd enligt denna förordning.

Överklagande

10 § Jordbruksverkets beslut får inte överklagas.