Lag (1952:167) om allmänningsskogar i Norrland och Dalarna

Allmänna bestämmelser

1 § Med allmänningsskog förstås i denna lag område som avsatts till
besparingsskog vid storskifte i Dalarnas län och Gävleborgs län eller
till allmänning vid avvittring i Västerbottens och Norrbottens län.
Lag (1996:947).

2 § Allmänningsskog tillhör ägarna av de fastigheter för vilka skogen
vid storskifte eller avvittring blivit avsatt eller med vilka, enligt
vad vid fastighetsbildning bestämts, är förenad rätt till delaktighet i
skogen.

Ägarna av nämnda fastigheter åtnjuta delaktighet i skogen, där ej för
särskilt fall annorlunda bestämts, efter reducerat jordtal eller
hemmantal eller, i fråga om fastigheter för vilka rätten till
delaktighet bestämts vid fastighetsbildning, efter den därvid stadgade
grunden.

Denna lag medför ej rubbning i den rätt till skog som enligt vad
särskilt är stadgat tillkommer lapparna. Lag (1971:1057).

3 § Är rätt till delaktighet i allmänningsskog förenad med fastighet som
innehaves med ständig eller ärftlig besittningsrätt eller såsom
boställe, äge innehavaren tillgodonjuta sagda rätt samt i frågor rörande
allmänningsskogen utöva rösträtt för fastigheten.

4 § Delägare må ej å annan överlåta sin rätt till delaktighet i
allmänningsskog annorledes än gemensamt med den fastighet varmed rätten
är förenad. Överlåtelse som sker i strid häremot vare ogill.

Utan hinder av vad nu stadgats må delägare, där han äger rätt till
utdelning från allmänningsskogen, å annan överlåta denna rätt. Sådan
överlåtelse gäller ej mot ny ägare eller innehavare av fastigheten, dock
att, där överlåtelsen skett genom avtal enligt vilket nyttjanderätt
upplåtits till fastigheten, överlåtelsen skall, om ej annat avtalats,
gälla så länge nyttjanderätten äger bestånd. Överlåtelse som här avses
medför ej befogenhet att utöva delägaren tillkommande rösträtt i frågor
rörande allmänningsskogen.

5 § Allmänningsskog skall bibehållas oförminskad där ej här nedan
annorlunda stadgas. Allmänningsskog må ej belastas med inteckning eller
inskrivning av rättighet och ej heller tagas i mät för annan fordran än
sådan för vilken åtnjutes förmånsrätt enligt 6 § 1 förmånsrättslagen
(1970:979) till betalning ur skogen. Lag (1970:1017).

6 § Delägarnas rätt till allmänningsskog skall, där ej i lag för
särskilt fall annorlunda stadgas, tillgodogöras för delägarnas eller
ortsbefolkningens gemensamma räkning enligt vad i denna lag sägs.

Delägare vare ej skyldig att med egna medel bidraga till bestridande av
utgifter för allmänningsskogen.

7 § 1 mom. Allmänningsskog jämte vad från skogen härflyter skall
förvaltas av en av delägarna vald allmänningsstyrelse enligt reglemente,
som för varje allmänningsskog fastställes i den ordning nedan sägs. I
reglementet må dock föreskrivas, att inkomst som härflyter från skogen
eller fond som bildats av sådan inkomst skall förvaltas av särskild av
delägarna vald ekonominämnd eller av myndighet. I reglementet må ock
bestämmas, att en eller flera ledamöter av allmänningsstyrelsen eller
ekonominämnd skola utses av länsstyrelsen.

Allmänningsstyrelsen utövar delägarnas beslutanderätt i alla frågor i
vilka beslutanderätten ej genom lag eller reglementet förbehållits
delägarna, ekonominämnd eller myndighet. I fall då beslutanderätten
tillkommer delägarna utövas den å allmänningsstämma.

7 § 2 mom. Länsstyrelsen får meddela särskilda bestämmelser om
förvaltningen av sådana fonder som har bildats av inkomster från
besparingsskogarna inom Venjans socken eller från Lima eller Transtrands
sockens besparingsskog. Innan sådana bestämmelser meddelas skall
delägarna höras. Lag (1990:91).

Om avlösning av rätt till delaktighet i allmänningsskog

7 a § Är rätt till delaktighet i allmänningsskog förenad med
fastighet som ej är taxerad såsom lantbruksenhet, må
länsstyrelsen, på framställning av allmänningsstyrelsen och
efter hörande av fastighetens ägare eller i 3 § omförmäld
innehavare av fastigheten, förordna att rätten till delaktighet
skall avlösas mot ersättning i penningar.

Ersättningens belopp fastställes av länsstyrelsen och må, efter
vad som finnes skäligt, bestämmas till högst två och en halv
gånger sammanlagda värdet av den del av allmänningsskogens
behållna avkastning för de senaste tio åren, som svarar mot
fastighetens delaktighetstal. Länsstyrelsen skall utsätta viss
dag, då löseskillingen senast skall hava erlagts och bevis
därom inkommit till länsstyrelsen vid påföljd att förordnandet
om avlösning eljest är förfallet.

Då beslutet om avlösning har vunnit laga kraft och bevis som
avses i andra stycket har kommit in till länsstyrelsen, skall
länsstyrelsen genast vidta de åtgärder som behövs för att en
anteckning om avlösningen skall bli införd i
fastighetsregistrets allmänna del.

Bestämmelser om vem som skall föra in uppgifter i
fastighetsregistrets allmänna del finns i 19 kap. 6 §
fastighetsbildningslagen (1970:988). Lag (2005:1210).

Om avyttring och förvärv av mark

8 § Till allmänningsskog hörande område må avyttras genom
försäljning eller annorledes, om avsevärd förmån för delägarna
därigenom vinnes samt avyttringen ej länder skogsskötseln å
allmänningsskogen till men eller om eljest synnerliga skäl
föreligga till avyttringen. Rätt att besluta om dylik avyttring
tillkommer delägarna. Lag (2000:231).

9 § Om delägarna vill förvärva mark för allmänningsskogs
utvidgning eller för annat för allmänningen angeläget ändamål,
får de besluta därom. Beslutanderätt i sådant avseende
tillkommer även allmänningsstyrelsen, om reglementet medgiver
det. Lag (2000:231).

10 § har upphävts genom lag (2000:231).

11 § har upphävts genom lag (2000:231).

12 § har upphävts genom lag (2000:231).

13 § har upphävts genom lag (2000:231).

14 § 1 mom. har upphävts genom lag (2000:231).

14 § 2 mom. har upphävts genom lag (2000:231).

14 § 3 mom. har upphävts genom lag (2000:231).

15 § har upphävts genom lag (2000:231).

16 § har upphävts genom lag (2000:231).

Om avkastning och annan inkomst av allmänningsskog

17 § Till allmänningsskogs avkastning räknas i denna lag all den inkomst
in natura eller i penningar som erhålles genom tillgodogörande av
delägarnas rätt till skogen, i den mån sådant tillgodogörande skall ske
för gemensam räkning, dock med undantag av kapitalinkomst som härflyter
från skogen.

Till kapitalinkomst av allmänningsskog hänföras i denna lag medel som
inflyta genom avyttring av mark från skogen, ersättning för mark som
genom expropriation, inlösen enligt lagen om rätt i vissa fall för
nyttjanderättshavare att inlösa under nyttjanderätt upplåtet område
eller annat dylikt förfarande skiljes från skogen samt ersättning för
nyttjande- eller servitutsrätt som genom sådant förfarande upplåtes å
skogen ävensom sådan ersättning för skada eller intrång genom dylikt
förfarande som bestämts att utgå i penningar på en gång.

18 § Behållen avkastning må enligt närmare föreskrifter i reglementet
användas eller fonderas för betalning av utskylder för de fastigheter
med vilka rätt till delaktighet i skogen är förenad, för främjande av
jordbruket inom den eller de socknar eller delar av socknar för vilkas
jordägare skogen blivit avsatt eller för annat ändamål som är till gagn
för delägarna eller för befolkningen i sagda socknar eller sockendelar;
dock må avkastning från Svärdsjö och Svartnäs socknars besparingsskog,
Envikens sockens besparingsskog, Dorotea övre allmnänningsskog,
Vilhelmina övre allmänningsskog, Sorsele övre allmänningsskog, Tärna och
Stensele allmänningsskog eller allmänningsskog som särskilt avsatts för
nybyggare användas eller fonderas för ändamål som sist sagts, allenast
där det är till gagn för delägarna i skogen.

19 § Rätt att besluta om användningen av behållen avkastning tillkommer
delägarna.

Vilja delägarna använda fonderad avkastning till annat ändamål än det,
för vilket fonderingen ägt rum, vare beslut därom icke giltigt, med
mindre det biträtts av röstande för ett sammanlagt delaktighetsbelopp,
utgörande minst två tredjedelar av allmänningsskogens hela
delaktighetstal, och godkänts av länsstyrelsen.

20 § Delägarnas beslutanderätt enligt 19 § må, utom för det fall som
avses i andra stycket, genom reglementet helt eller delvis uppdragas åt
allmänningsstyrelsen.

21 § Kapitalinkomst skall användas eller fonderas för
verkställande av grundförbättringar å allmänningsskogen eller
för inköp av mark för skogens utvidgning eller för annat dylikt
ändamål. Det tillkommer länsstyrelsen att på framställning av
allmänningsstyrelsen meddela närmare föreskrifter om detta.

Om mark som förvärvats för kapitalinkomst säljs, skall
köpeskillingen anses utgöra kapitalinkomst.

I fråga om ränta på kapitalinkomst och om avkastning av mark
som avses i andra stycket skall bestämmelserna i 18-20 §§
tillämpas. Lag (2000:231).

22 § Ledamöterna i en allmänningsstyrelse eller ekonominämnd
skall vara bosatta här i landet, om inte länsstyrelsen för ett
särskilt fall medger något annat. Ledamöterna får inte vara
underåriga eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 §
föräldrabalken.

Om den som har utsett en ledamot i en allmänningsstyrelse eller
i en ekonominämnd beslutar det, får ledamoten skiljas från sitt
uppdrag innan tiden för uppdraget har gått ut.

Om en styrelse- eller nämndledamot som är vald av delägarna
avgår innan tiden för uppdraget har gått ut och det inte finns
någon suppleant, skall allmänningsstyrelsen genast se till att
en ny ledamot väljs för den tid som återstår. Om styrelsen
eller nämnden ändå är beslutför och om det inte strider mot
bestämmelserna i reglementet, får valet skjutas upp till nästa
ordinarie allmänningsstämma. Om ledamoten har utsetts av
länsstyrelsen skall allmänningsstyrelsen i stället genast göra
anmälan dit, så att en ny ledamot kan utses. Lag (2002:371).

23 § Allmänningsstyrelse, ekonominämnd eller myndighet som förvaltar
delägarna tillhörig egendom äge i fråga om den egendom som står under
dess förvaltning att själv eller genom ombud ej mindre gentemot tredje
man handla å delägarnas vägnar än även inför domstolar och andra
myndigheter företräda delägarna.

Vill styrelsen, nämnden eller myndigheten kära till delägarna, utlyse
styrelsen allmänningsstämma för val av ombud att i tvisten föra
delägarnas talan. Stämning skall anses delgiven, då den blivit
föredragen å stämman. Lag (1970:437).

24 § Ledamot av allmänningsstyrelse eller ekonominämnd äge ej deltaga i
behandlingen av fråga rörande avtal mellan honom och delägarna. Ej
heller må han deltaga i behandlingen av fråga angående avtal mellan
delägarna och tredje man, där han i frågan äger ett väsentligt intresse
som kan vara stridande mot delägarnas. Vad sålunda stadgats äge
motsvarande tillämpning beträffande rättegång eller annan talan mot
ledamoten eller tredje man.

25 § Styrelse- eller nämndledamöter som genom att överskrida dem
tillkommande befogenhet eller eljest uppsåtligen eller av vårdslöshet
tillskynda delägarna skada svare för skadan en för alla och alla för en.
Vad nu sagts skall ock gälla, där styrelse- eller nämndledamöter
tillskynda tredje man skada genom överträdelse av denna lag, reglementet
eller annan föreskrift, som myndighet enligt denna lag meddelat eller
fastställt.

26 § Allmänningsstyrelses och ekonominämnds förvaltning och räkenskaper
skola granskas av två eller flera revisorer, som utses av delägarna
eller på annat i reglementet angivet sätt.

Ej må den vara revisor, som är befattningshavare hos delägarna eller
under det sistförflutna året handhaft bokföring eller medelsförvaltning
för dem eller som intager en underordnad eller beroende ställning till
ledamot av allmänningsstyrelsen eller ekonominämnden eller till
befattningshavare hos delägarna, åt vilken uppdragits att ombesörja
bokföringen eller medelsförvaltningen eller kontrollen däröver, ej
heller styrelse- eller nämndledamots eller sådan befattningshavares make
eller den, som med honom är i rätt upp- eller nedstigande släktskap
eller svågerlag eller är hans syskon eller med honom är i det svågerlag,
att den ene är gift med den andres syskon.

Den tid för vilken revisor utses må ej utgå före nästa ordinarie
allmänningsstämma.

Revisor må, ändå att den tid för vilken han blivit utsedd ej gått till
ända, skiljas från uppdraget genom beslut av den eller dem, som utsett
honom.

Avgår av delägarna vald revisor innan den tid för vilken han blivit vald
gått till ända och finnes ej suppleant, åligger det allmänningsstyrelsen
att ofördröjligen föranstalta om val av ny revisor.

27 § Det åligger allmänningsstyrelse och ekonominämnd beträffande
egendom som av styrelsen eller nämnden förvaltas att årligen inom tid,
som angives i reglementet, till vederbörande revisorer avlämna en av
styrelsens eller nämndens ledamöter underskriven förvaltningsberättelse
för det förflutna räkenskapsåret tillika med redovisning över inkomster
och utgifter.

28 § Allmänningsstyrelse och ekonominämnd skola bereda revisor tillfälle
att när som helst inventera de kontanta medel och övriga tillgångar som
stå under styrelsens eller nämndens förvaltning samt granska alla till
förvaltningen hörande böcker, räkenskaper och andra handlingar. Av
revisor begärd upplysning angående förvaltningen må ej av styrelsen
eller nämnden vägras.

Vid fullgörande av sitt uppdrag hava revisorerna att ställa sig till
efterrättelse de särskilda föreskrifter som av delägarna meddelas och ej
avse inskränkning i deras i lag stadgade befogenhet eller eljest strida
mot lag eller författning eller mot reglementet.

Det åligger revisorerna eller, där enligt reglementet särskilda grupper
revisorer utsetts, envar sådan grupp att för varje räkenskapsår inom tid
som bestämmes i reglementet avgiva och till allmänningsstyrelsen
överlämna en av revisorerna eller gruppen underskriven berättelse över
granskningen.

29 § Hava revisorer i sin berättelse eller annan handling som framlägges
å allmänningsstämma mot bättre vetande lämnat oriktig uppgift eller
uppsåtligen underlåtit att göra anmärkning mot dylik uppgift i handling
som av dem granskats, eller hava de vid fullgörandet av sitt uppdrag
visat vårdslöshet, vare de som låtit sådant komma sig till last
delägarna ansvariga för all därav uppkommande skada, en för alla och
alla för en.

30 § I reglementet må bestämmas att delägarnas beslutanderätt å
allmänningsstämma skall utövas genom distriktsombud, utsedda på
delägarstämmor för särskilda distrikt.

31 § Å delägarstämma äge envar ägare eller i 3 § omförmäld innehavare av
fastighet inom distriktet, med vilken rätt till delaktighet i
allmänningsskogen är förenad, rösträtt efter grunden för sagda
delaktighet, där ej nedan i denna paragraf annorlunda stadgas.

För omyndig delägare röstar förmyndare som har vederbörande fastighet
under sin förvaltning eller, där flera sådana förmyndare finnas, den som
de bland sig utse. För oskiftat dödsbo, bolag eller annan samfällighet
må ej mera än en person utöva rösträtt.

Frånvarande delägares rösträtt må å stämman utövas genom ombud. Ej må
dock någon på grund av fullmakt rösta för mera än en delägare.

Ej må någon å delägarstämma för egen eller annans räkning utöva rösträtt
för mera än en tiondel av hela det delaktighetstal som är företrätt å
stämman eller den mindre del därav, som må vara bestämd i reglementet.

32 § Vad i 31 § är stadgat angående delägarstämma skall äga motsvarande
tillämpning i fråga om allmänningsstämma, varå beslutanderätten utövas
omedelbart av delägarna.

33 § Å allmänningsstämma, där beslutanderätten utövas genom
distriktsombud, äge sådant ombud utöva rösträtt för det delaktighetstal
beträffande allmänningsskogen som sammanlagt tillkommer delägarna i det
distrikt för vilket ombudet utsetts. Företrädes å stämman distrikt av
flera ombud, äge dessa rösta för lika andel av sagda tal. Enskild
delägare vare dock obetaget att, själv eller genom ombud, å stämman
utöva rösträtt för honom tillkommande delaktighetstal, som i så fall
avräknas från vederbörande distriktsombuds röstetal.

34 § Ej må någon själv eller genom ombud eller såsom ombud för annan å
allmänningsstämma deltaga i behandlingen av fråga rörande avtal mellan
honom och delägarna. Ej heller må han deltaga i behandling av fråga
angående avtal mellan dessa och tredje man, där han i frågan äger ett
väsentligt intresse som kan vara stridande mot delägarnas. Vad sålunda
stadgats äge motsvarande tillämpning beträffande rättegång eller annan
talan mot honom eller tredje man.

Ledamot av allmänningsstyrelse eller ekonominämnd må ej deltaga i beslut
om ansvarsfrihet för förvaltningsåtgärd, för vilken han är ansvarig,
eller i val av revisor.

35 § Ordinarie allmänningsstämma skall hållas minst en gång om året å
tid, som bestämmes i reglementet.

Å sådan stämma skola allmänningsstyrelsens och ekonominämnds
förvaltningsberättelser för det förflutna räkenskapsåret jämte därvid
fogade redovisningar samt den eller de berättelser, som avgivits av
revisorerna för samma år, framläggas, och skola å stämman frågorna om
beviljande av ansvarsfrihet åt styrelsen och nämnden för den tid
förvaltningsberättelserna omfatta företagas till avgörande. Har i
reglementet bestämts, att mer än en årlig ordinarie stämma skall hållas,
skall i reglementet tillika föreskrivas å vilken av dessa stämmor nyss
angivna frågor skola behandlas.

Med sådan fråga skall dock anstå till fortsatt stämma å viss dag, minst
fyra och högst åtta veckor därefter, om så påfordras av röstande för ett
sammanlagt delaktighetsbelopp, utgörande minst en tiondel av
allmänningsskogens hela delaktighetstal. Utöver sagda tid vare uppskov
ej medgivet.

Val av ledamöter av allmänningsstyrelse eller ekonominämnd samt
revisorer må företagas endast å ordinarie stämma, dock att fyllnadsval
varom i 22 § sista stycket och 26 § femte stycket stadgas må äga rum å
extra stämma. Lag (1954:137).

36 § Allmänningsstyrelsen äge, när den finner lämpligt, utlysa extra
allmänningsstämma.

Revisorerna må, om deras granskning föranleder därtill, skriftligen med
angivande av skälet påfordra, att styrelsen skall utlysa extra stämma
att hållas så snart det med iakttagande av föreskriven kallelsetid kan
ske. Hava jämlikt reglementet särskilda grupper revisorer utsetts, äge
varje grupp samma rätt. Efterkommer styrelsen ej inom en vecka sådan
påfordran, äge revisorerna eller vederbörande grupp utlysa stämma. Råder
ej enighet om stämmas utlysande, gäller den mening, varom de flesta
förena sig, eller vid lika röstetal deras mening som anse extra stämma
böra hållas.

Extra stämma skall ock av styrelsen utlysas då det för uppgivet ändamål
skriftligen påfordras av ekonominämnd, myndighet som i 7 § 1 mom. första
stycket avses eller delägare med sammanlagt delaktighetsbelopp,
utgörande minst en tiondel av allmänningsskogens hela delaktighetstal
eller den mindre del därav som må vara bestämd i reglementet.

Länsstyrelsen äge ock, när så finnes nödigt, anmoda allmänningsstyrelsen
att utlysa extra stämma. Efterkommer allmänningsstyrelsen ej inom en
vecka sådan anmodan, må länsstyrelsen själv utlysa stämma.

37 § Underlåter allmänningsstyrelsen att i föreskriven ordning utlysa
ordinarie allmänningsstämma eller har styrelsen ej senast två veckor
efter påfordran som i 36 § tredje stycket sägs utlyst extra stämma att
hållas så snart det med iakttagande av föreskriven kallelsetid kan ske,
har länsstyrelsen att, på anmälan av ekonominämnd, myndighet som i 7 § 1
mom. första stycket avses eller delägare, ofördröjligen utlysa stämma.

Vad nu sagts skall äga motsvarande tillämpning, därest delägarstämma ej
utlyses i föreskriven ordning.

Om reglemente

38 § Reglemente för allmänningsskog skall, utöver vad som följer av
stadgandena här ovan, angiva:

den ort där allmänningsstyrelsen skall hava sitt säte;

huru styrelsen och, i förekommande fall, ekonominämnd skola
sammansättas, den tid för vilken de skola utses samt grunderna för deras
beslutförhet och för omröstning;

antalet revisorer samt för vilken tid dessa skola utses;

tiden för räkenskapsavslutning;

platsen för hållande av ordinarie allmänningsstämma;

det sätt varpå kallelse till allmänningsstämma skall ske och den tid
före stämma, då föreskrivna kallelseåtgärder senast skola vara vidtagna;
samt

i vilka fall å allmänningsstämma må företagas ärende som ej angivits i
kallelsen.

Skall enligt reglementet delägarnas beslutanderätt å allmänningsstämma
utövas genom distriktsombud, skall reglementet tillika innehålla
föreskrifter om den ordning, i vilken dessa skola utses.

39 § Delägarna skall upprätta förslag till reglemente. Förslaget skall
underställas länsstyrelsen för prövning och fastställelse. Länsstyrelsen
skall pröva om förslaget är lagenligt och lämpligt. Länsstyrelsen får
göra de ändringar i förslaget som behövs. Lag (1990:91).

40 § Länsstyrelsen får medge att ett fastställt reglemente ändras.
Framställning om ändring av reglementet får göras av delägarna eller den
minoritet av dem, som bestämts i reglementet. Om en framställning har
gjorts av en minoritet, skall delägarna få tillfälle att yttra sig innan
ärendet avgörs.

Länsstyrelsen får, efter att ha låtit delägarna yttra sig, ändra ett
reglemente även utan att någon framställning har gjorts. Lag (1990:91).

Om talan mot allmänningsstyrelse, ekonominämnd och revisorer

41 § Varder talan å allmänningsstyrelses eller ekonominämnds förvaltning
under den tid förvaltningsberättelse omfattar ej anställd inom sex
månader från det berättelsen framlades å allmänningsstämma, vare så
ansett som om ansvarsfrihet blivit styrelsen eller nämnden beviljad.

Utan hinder därav, att ansvarsfrihet beviljats, må sådan talan å
förvaltningen, som grundas därpå att styrelse- eller nämndledamot begått
brottslig handling, kunna anställas mot honom, där ej ansvarsfriheten
uppenbarligen avsett även den handlingen.

42 § Talan mot revisor enligt 29 § må ej anställas sedan två år
förflutit från det revisorernas berättelse framlades å
allmänningsstämma, utan så är att talan grundas därpå, att brottslig
handling blivit begången.

Om behörig myndighet

43 § Delägarna i allmänningsskog skola i de mål, för vilka ej annorlunda
genom lag stadgas, lyda under allmän underrätt i den ort varest
allmänningsstyrelsen eller, där målet angår egendom som förvaltas av
ekonominämnd eller myndighet, denna har sitt säte.

44 § Är allmänningsskog belägen inom två eller flera län skola
de uppgifter som enligt denna lag eller reglementet tillkomma
länsstyrelse i fråga om sådan skog handhavas av länsstyrelsen i
det län där allmänningsstyrelsen har sitt säte. Lag (2005:1167).

45 § har upphävts genom lag (1975:679).

Om överklagande

46 § 1 mom. Menar delägare att beslut som fattats å delägar- eller
allmänningsstämma icke tillkommit i behörig ordning eller eljest strider
mot lag eller författning eller mot reglementet, må han hos
länsstyrelsen föra talan mot beslutet genom besvär, vilka jämte beslutet
skola hava inkommit inom en månad efter beslutets dag. Försummas det,
vare rätt till talan förlorad. Ändå att talan föres mot beslutet, skall
det gå i verkställighet, där ej länsstyrelsen annorlunda förordnar.

Utslag varigenom delägar- eller allmänningsstämmas beslut upphävts eller
ändrats gälle jämväl för de delägare som ej klagat.

46 § 2 mom. En förvaltningsmyndighets beslut enligt denna lag eller
enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen får överklagas
hos allmän förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.
Lag (1995:14).

Övergångsbestämmelser

1952:167

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1954; dock må redan dessförinnan
förslag till reglemente i enlighet med lagens bestämmelser uppgöras och
fastställas.

Genom denna lag upphäves lagen den 17 juni 1938 (nr 297) om
allmänningsskogar i Norrland och Dalarna. Nämnda lag skall likväl
fortfarande äga tillämpning i fråga om brott mot lagen som begåtts före
den 1 januari 1954.

Äger enligt avtal, som träffats före den 1 januari 1940, arrendator av
kronan tillhörig jordbruksegendom eller ecklesiastikt boställe rätt att
tillgodonjuta till egendomen eller bostället hörande andel i
allmänningsskog, vare arrendatorn berättigad att under den tid avtalet
gäller utöva jordägaren tillkommande rösträtt i frågor rörande skogen.

Där i lag eller särskild författning förekommer hänvisning till lagrum,
som ersatts med bestämmelse i nya lagen, skall den bestämmelsen i
stället tillämpas.

1970:1017

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1972.

I fråga om fordran, för vilken företrädesrätt åtnjutes på grund av 5 §
lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken, och rätt till avkomst
eller annan förmån som upplåtits före denna lags ikraftträdande äger
äldre bestämmelser alltjämt tillämpning.

1981:797

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1982.

Vad som sägs om kvarstad i 11 § i dess nya lydelse gäller även
skingringsförbud som har meddelats före ikraftträdandet.

1990:91

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990.

I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet
gäller äldre föreskrifter.

Frågor, som enligt bestämmelser i reglementen skall prövas av
regeringen, skall i stället prövas av länsstyrelsen.

1995:14

Denna lag träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats
före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

2000:231

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2000.

2. Bestämmelserna i 13 och 14 §§ skall dock fortfarande
tillämpas i fråga om mark som införlivats med allmänningsskog
genom förordnande som har meddelats före lagens ikraftträdande.