Förordning (2014:854) om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning

1 kap. Inledande bestämmelser

Förordningens innehåll

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om 
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i 
gymnasieskolan. Förordningen innehåller följande kapitel: 

- inledande bestämmelser (1 kap.), 

- allmänna bestämmelser om planer, ämnen och samverkan 
(2 kap.), 

- lärotider (3 kap.), 

- utbildningens innehåll (4 kap.),

- fjärrundervisning (4 a kap.),

- distansundervisning (4 b kap.),

- behörighet, urval och antagning (5 kap.),

- stödåtgärder (6 kap.),

- betyg (7 kap.),

- rätt att läsa ett ämne på nytt (8 kap.),

- utbildning för döva och hörselskadade (9 kap.),

- elever (10 kap.),

- statsbidrag (11 kap.), och

- övriga bestämmelser (12 kap.). Förordning (2023:656).

Definitioner

2 § I förordningen avses med 

- arbetsplatsförlagt lärande: lärande inom en vidareutbildning 
som genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan, 

- examensarbete: en uppgift om 100 gymnasiepoäng som eleverna 
genomför inom ramen för examensmålen för 
gymnasieingenjörsexamen, 

- fullständig vidareutbildning: betyg i ämnen och på ett 
examensarbete i en omfattning om totalt 900 gymnasiepoäng 
enligt en individuell studieplan, 

- garanterad undervisningstid: den minsta undervisningstid i 
timmar som eleverna ska erbjudas enligt 17 a kap. 8 § 
skollagen (2010:800), 

- gemensamma ämnen: sådana ämnen och nivåer i ämnen som ska 
ingå i vidareutbildningen, 

- gymnasiepoäng: ett mått på studieomfattningen av en nivå i 
ett ämne i vidareutbildningen eller examensarbetet, 

- moderna språk: språkämnen där elever får undervisning i ett 
språk som inte är svenska, engelska, ett klassiskt språk eller 
teckenspråk, 

- modersmålsämne: ett språkämne som elever får undervisning i 
inom ramen för modersmålsundervisningen,

- Nationella rådet för vidareutbildning i form av ett fjärde 
tekniskt år: det nationella råd för vidareutbildningen som 
Statens skolverk ska ansvara för enligt 10 § förordningen 
(2015:1047) med instruktion för Statens skolverk, 

- nivå i ett ämne: del av ett ämne, efter vilken det ska 
sättas betyg enligt 15 kap. 22 § skollagen,

- utgång: en benämning av en viss kompetens inom ett 
teknikområde som en kombination av vissa nivåer i ett eller 
flera ämnen inom en nationell profil leder till, och 

- yrkesämnen: yrkesinriktade karaktärsämnen. 
Förordning (2023:656).

2 kap. Allmänna bestämmelser om planer, ämnen och samverkan

Läroplan

1 § För gymnasieskolan gäller en läroplan enligt 1 kap. 11 §
första stycket skollagen (2010:800).

Läroplanen finns i förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan
för gymnasieskolan. När det gäller vidareutbildningen
kompletteras läroplanen av de examensmål för
vidareutbildningen som regeringen föreskriver och av
ämnesplaner enligt 2 §.

Ämnesplaner

2 § I 17 a kap. 11 § skollagen (2010:800) anges att det för 
varje ämne ska finnas en ämnesplan. I paragrafen anges också 
att flera ämnen får ha en gemensam ämnesplan om det finns 
särskilda skäl. Ämnesplanen ska ge läraren och eleverna 
utrymme att själva planera undervisningen. 

Av ämnesplanen ska följande framgå: 

1. ämnets syfte, 

2. den eller de nivåer som ämnet består av, 

3. det centrala innehållet för varje nivå, 

4. antalet gymnasiepoäng som varje nivå omfattar, och 

5. betygskriterierna för ämnet. 

Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om 
ämnesplaner för vidareutbildningen. Sådana föreskrifter får 
innebära att vissa ämnen eller nivåer i ämnen bara får 
anordnas på vissa utbildningar. Förordning (2023:656).

3 § Innan Statens skolverk meddelar föreskrifter med stöd av
2 § tredje stycket ska verket höra Nationella rådet för
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år.

Nya ämnen och nivåer i ämnen

4 § En huvudman eller en annan intressent får ansöka hos 
Statens skolverk om ett nytt ämne eller en ny nivå i ett 
befintligt ämne. En ny nivå i ett befintligt ämne ska ge 
kunskaper i det befintliga ämnet. Förordning (2023:656). 

Individuell studieplan

5 § En elevs individuella studieplan ska innehålla uppgifter 
om 

1. vilken nationell profil eleven går på och vilka ämnen och 
nivåer i dessa ämnen som eleven har valt, 

2. om eleven följer en fullständig eller utökad 
vidareutbildning,

3. vilka nivåer i vilka ämnen som ingår i elevens fullständiga 
vidareutbildning och, om eleven följer en utökad 
vidareutbildning, vilka nivåer i vilka ämnen som ligger 
utanför den fullständiga vidareutbildningen, och 

4. om eleven får fjärrundervisning och i så fall i vilken 
utsträckning. Förordning (2023:656).

Samverkan mellan skola och arbetsliv

6 § En huvudman för vidareutbildning ska ha ett etablerat
samarbete med det lokala eller regionala arbetslivet. Det ska
för utbildningen finnas ett eller flera lokala programråd för
samverkan mellan skola och arbetsliv.

3 kap. Lärotider

Läsår

1 § Läsåret ska omfatta 40 veckor och ha minst 178 skoldagar
och minst 12 lovdagar. Utöver skol- och lovdagarna får det
inom läsåret läggas ut högst fem studiedagar för
personalen.
2 § Läsåret ska börja i augusti och sluta senast
i juni. Huvudmannen får för en viss utbildning besluta om
andra tider om utbildningsinslag förutsätter andra
läsårstider. Dagarna för höst- och vårterminens början och
slut beslutas av huvudmannen.

Huvudmannen ska vid beslut enligt första stycket beakta om
det finns elever som påbörjar grundutbildning som är längre
än 60 dagar enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.

Skolarbetets förläggning

3 § Elevernas skolarbete ska förläggas måndag–fredag och vara
så jämnt fördelat över dessa dagar som möjligt. Skolarbetet
ska också vara så jämnt fördelat över läsåret som möjligt.

När skolarbetet förläggs till en arbetsplats utanför skolan
ska den arbetstid som gäller på arbetsplatsen tillämpas, om
inte rektorn beslutar annat. För minderåriga elever som
genomgår utbildning på en arbetsplats ska de föreskrifter som
utfärdats av Arbetsmiljöverket om arbetstid för minderåriga
tillämpas.

Schema

4 § För läsåret eller för kortare tid ska det finnas ett
schema som innehåller uppgifter om samtliga undervisningspass
och lärare.

Undervisningstid

5 § Huvudmannen beslutar om antalet undervisningstimmar för 
varje nivå i ett ämne och för examensarbetet samt om hur 
fördelningen av undervisningstiden över läsåret ska göras. 

Huvudmannen ska redovisa hur eleven har fått sin garanterade 
undervisningstid enligt 17 a kap. 8 § skollagen (2010:800).
Förordning (2023:656)

4 kap. Utbildningens innehåll

Utbildningens grundläggande innehåll

1 § En vidareutbildning består av 

1. gemensamma ämnen, 

2. i förekommande fall för en profil gemensamma ämnen, 

3. i förekommande fall för en utgång gemensamma ämnen, 

4. valbara ämnen, och 

5. examensarbete. 

Enligt 17 a kap. 10 § första stycket skollagen (2010:800) 
omfattar utbildningen 900 gymnasiepoäng, varav 100 
gymnasiepoäng avser ett examensarbete. Förordning (2023:656).

Nationella profiler

2 § De nationella profilerna inom vidareutbildningen är

– design och produktutveckling,

– informationsteknik,

– produktionsteknik, och

– samhällsbyggande.

Bemyndiganden

3 § Statens skolverk får när det gäller vidareutbildningen 
meddela föreskrifter om 

1. poängplanen för utbildningen, 

2. vilka ämnen och vilka nivåer i dessa ämnen som ska ingå i 
respektive nationell profil och profilernas olika utgångar, om 
inte något annat följer av andra föreskrifter som regeringen 
meddelat, 

3. vilka nivåer i vilka ämnen som ska erbjudas som gemensamma 
ämnen, 

4. vilka nivåer i vilka ämnen som i förekommande fall ska 
erbjudas som gemensamma ämnen för en nationell profil, och 

5. vilka nivåer i vilka ämnen som får erbjudas som valbara 
ämnen. 

Ämnena ska rymmas inom vidareutbildningens examensmål. 

Innan Skolverket meddelar föreskrifter med stöd av första 
stycket ska verket höra Nationella rådet för vidareutbildning 
i form av ett fjärde tekniskt år. Förordning (2023:656).

Valbara ämnen

4 § Som valbara ämnen inom en nationell profil ska huvudmannen 
erbjuda sådana nivåer i ämnen som Statens skolverk har 
meddelat föreskrifter om enligt 3 § första stycket 5. 
Huvudmannen beslutar vilka av dessa nivåer som ska erbjudas 
som valbara ämnen. Förordning (2023:656).

Examensarbete

5 § Rektorn ska för varje elev utse en lärare att vara
ansvarig för examensarbetet.

Jämförbara, alternativa eller överlappande nivåer i ämnen

6 § En elev får inte som utökad vidareutbildning eller valbart 
ämne inom vidareutbildningen läsa en nivå i ett ämne som är 
jämförbar med, alternativ till eller överlappar någon eller 
några av de nivåer i de ämnen som ingår i den nationella 
profilen i övrigt. 

Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka nivåer i 
ämnen som är jämförbara eller alternativa eller som överlappar 
varandra. Förordning (2023:656).

Arbetsplatsförlagt lärande

7 § Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma i
vidareutbildningen i minst 10 veckor.

Varje vecka som genomförs på en arbetsplats ska anses
motsvara 23 timmars garanterad undervisningstid.

8 § Huvudmannen ansvarar för att skaffa platser för det 
arbetsplatsförlagda lärandet och att lärandet uppfyller de 
krav som finns för utbildningen. 

Rektorn beslutar om hela eller delar av nivåer i ämnen ska 
förläggas till arbetsplatser och om hur fördelningen över 
läsåret ska göras. Förordning (2023:656).

9 § Om arbetsplatsförlagt lärande inte kan erbjudas, får
utbildningen anordnas bara om

1. planerade platser för arbetsplatsförlagt lärande inte kan
tillhandahållas på grund av omständigheter som huvudmannen
inte kunnat råda över, eller

2. utbildningen av säkerhetsskäl inte kan förläggas till en
arbetsplats utanför skolan.

Det arbetsplatsförlagda lärandet ska i de fall som avses i
första stycket bytas ut mot motsvarande utbildning förlagd
till skolan. Innan huvudmannen beslutar om detta ska
huvudmannen höra det lokala programrådet.

Om utbildning har skolförlagts på grund av det som sägs i
första stycket 1, ska huvudmannen vidta de åtgärder som
behövs för att utbildningen så snart som möjligt ska
förläggas till en arbetsplats.

10 § Rektorn utser en handledare på arbetsplatsen för en elev
som deltar i arbetsplatsförlagt lärande. Som handledare får
bara den anlitas som har nödvändiga kunskaper och
erfarenheter för uppdraget och som även i övrigt bedöms vara
lämplig.

Modersmålsundervisning

11 § I 15 kap. 19 § skollagen (2010:800) finns grundläggande
bestämmelser om huvudmannens skyldighet att erbjuda
modersmålsundervisning för elever i gymnasieskolan.
Huvudmannen är också skyldig att erbjuda elever som är
adoptivbarn och har ett annat modersmål än svenska
modersmålsundervisning, även om språket inte är elevens
dagliga umgängesspråk i hemmet.

Enligt 7 § språklagen (2009:600) är de nationella
minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, romani chib
och samiska.

Rektorn beslutar om en elevs modersmålsundervisning.

12 § Modersmålsundervisning får inte omfatta mer än ett språk
för en elev.

En romsk elev som kommer från utlandet får dock få
modersmålsundervisning i två språk om det finns särskilda
skäl.

13 § Modersmålsundervisning får anordnas som 

1. valbart ämne, 

2. utökad vidareutbildning, eller 

3. ersättning för undervisning i andra språkämnen än svenska, 
svenska som andraspråk och engelska. Förordning (2023:656).

14 § Huvudmannen är skyldig att anordna modersmålsundervisning 
för en elev sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid. 
Eleven ska dock ges sådan undervisning under längre tid om 
eleven har särskilt behov av det.

Begränsningen till sju år gäller inte om undervisningen

1. ersätter undervisning i andra språkämnen än svenska, 
svenska som andraspråk och engelska,

2. anordnas som valbart ämne, eller

3. anordnas med ett nationellt minoritetsspråk eller ett 
nordiskt språk som modersmål. Förordning (2023:656).

15 § En huvudman är skyldig att anordna
modersmålsundervisning i ett språk endast om

1. minst fem elever som ska erbjudas undervisning i språket
önskar sådan undervisning, och

2. det finns en lämplig lärare att tillgå.

Avser modersmålsundervisningen ett nationellt minoritetsspråk
är huvudmannen skyldig att anordna modersmålsundervisning
även om antalet elever är mindre än fem.

16 § En elev som får modersmålsundervisning får fortsätta att
delta i undervisningen, även om språket skulle upphöra att
vara dagligt umgängesspråk för eleven.

17 § I 6 kap. 2 § finns bestämmelser om studiehandledning på
modersmålet.

Utökad vidareutbildning

18 § En elev får delta frivilligt i utbildning i ett eller 
flera ämnen på nivåer som ligger utanför elevens fullständiga 
vidareutbildning, om eleven på ett tillfredsställande sätt kan 
antas genomföra såväl utbildningen på den ordinarie nationella 
profilen som den frivilliga utbildningen (utökad 
vidareutbildning). Beslutet fattas av rektorn.
Förordning (2023:656).

4 a kap.

Inledande föreskrifter

1 § I 21 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser om 
fjärrundervisning i vissa skolformer. Förordning (2020:781).

Begränsningar i användningen av fjärrundervisning

2 § De ämnen som fjärrundervisning får användas i anges i 
bilagan till denna förordning.

Statens skolverk får meddela föreskrifter om att 
fjärrundervisning får användas i andra ämnen än de som anges i 
bilagan till denna förordning och om vilka nivåer i dessa 
ämnen som fjärrundervisning får användas i. 
Förordning (2023:656).

3 § Fjärrundervisning får inte vid någon tidpunkt under ett 
läsår användas för mer än 50 procent av elevens respektive 
skolenhetens undervisningstimmar.

Statens skolinspektion får efter ansökan från en huvudman 
medge att fjärrundervisning får användas för mer än 50 procent 
av undervisningstimmarna vid en skolenhet. Ett sådant 
medgivande får lämnas för högst ett läsår åt gången och endast 
om det finns synnerliga skäl för det. Förordning (2020:781).

Begränsningar i utförandet av fjärrundervisning

4 § En huvudman får inte vid någon tidpunkt under ett läsår 
utföra uppgifter som avser fjärrundervisning åt en annan 
huvudman i högre omfattning än 50 procent av sin vid läsårets 
början planerade totala kapacitet att erbjuda 
undervisningstimmar oavsett undervisningsform.
Förordning (2020:781).

Dokumentation av fjärrundervisning

5 § Huvudmannen ska dokumentera ett beslut om att använda 
fjärrundervisning. Förordning (2020:781).

Anmälningsskyldighet

6 § Huvudmannen ska till Statens skolinspektion anmäla ett 
beslut om att använda fjärrundervisning. Om huvudmannen utför 
fjärrundervisning åt någon annan huvudman ska det också 
anmälas. Skolinspektionen får meddela föreskrifter om vad en 
anmälan ska innehålla. Förordning (2020:781).

4 b kap. Distansundervisning

Inledande föreskrifter

1 § I 22 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser om 
distansundervisning i vissa skolformer. Förordning (2020:781).

2 § Följande bestämmelser gäller inte för utbildning där 
distansundervisning används:

- 3 kap. 3 § om skolarbetets förläggning, och

- 3 kap. 5 § andra stycket om undervisningstid.
Förordning (2020:781).

Ansökan

3 § En ansökan om godkännande som utförare av utbildning där 
distansundervisning används ska ha kommit in till Statens 
skolinspektion senast den 31 januari kalenderåret innan 
utbildningen ska starta.

Ansökan ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet.
Förordning (2020:781).

4 § Ansökan ska innehålla uppgifter om

1. vilken utbildning ansökan avser,

2. vid vilken skolenhet utbildningen ska anordnas,

3. hur många platser utbildningen ska omfatta,

4. huruvida utbildningen riktar sig mot någon särskild 
elevkategori,

5. de grunder för urval bland mottagna sökande till 
utbildningen som den sökande avser att tillämpa, om det är 
fråga om en sådan utbildning som avses i 22 kap. 13 § 
skollagen (2010:800),

6. kostnaden för utbildningen, och

7. huruvida den sökande tidigare har utfört utbildning där 
distansundervisning eller liknande undervisning används.

Statens skolinspektion får meddela föreskrifter om vilka 
ytterligare uppgifter ansökan ska innehålla.
Förordning (2020:781).

Godkännande

5 § I 22 kap. 9 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om 
vad som krävs för att en sökande ska godkännas som utförare av 
utbildning där distansundervisning används. Det ska dessutom 
krävas att

1. den sökande har förutsättningar att följa de föreskrifter 
som gäller för utbildningen,

2. utbildningen bedöms tillgodose ett behov hos huvudmän som 
vill ge elever särskilt stöd i form av distansundervisning 
eller, om det är fråga om en sådan utbildning som avses i 
22 kap. 13 § skollagen, bedöms vara efterfrågad av sådana 
elever som avses i 22 kap. 8 § samma lag,

3. de grunder för urval bland mottagna sökande till 
utbildningen som den sökande avser att tillämpa är godtagbara, 
om det är fråga om en sådan utbildning som avses i 22 kap. 
13 § skollagen, och

4. kostnaden för utbildningen är rimlig i förhållande till 
utbildningens syfte och kostnaden för annan gymnasial 
utbildning. Förordning (2020:781).

6 § Ett beslut om godkännande ska innehålla uppgifter om

1. vilken utbildning beslutet avser,

2. vid vilken skolenhet utbildningen ska anordnas,

3. hur många platser utbildningen får omfatta,

4. huruvida utbildningen riktar sig mot någon särskild 
elevkategori, och

5. de grunder för urval bland mottagna sökande till 
utbildningen som den sökande ska tillämpa, om det är fråga om 
en sådan utbildning som avses i 22 kap. 13 § skollagen 
(2010:800).

Beslutet ska om möjligt fattas före den 1 oktober kalenderåret 
innan utbildningen ska starta. Förordning (2020:781).

7 § Den som har godkänts som utförare av utbildning där 
distansundervisning används ska börja utföra 
distansundervisningen senast vid början av det läsår som 
inleds två år efter godkännandet. Förordning (2020:781).

5 kap. Behörighet, urval och antagning

Kompletterande behörighetskrav

1 § Enligt 17 a kap. 16 § skollagen (2010:800) krävs 
gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga 
kunskaper för behörighet till vidareutbildning. Statens 
skolverk får meddela föreskrifter om vilka nivåer i ämnen inom 
teknikprogrammets inriktningar som det därutöver ska krävas 
godkända betyg på för behörighet till utbildningen eller vilka 
likvärdiga meriter som annars därutöver ska krävas för 
behörighet.

Innan Skolverket meddelar föreskrifter med stöd av första 
stycket ska verket höra Nationella rådet för vidareutbildning 
i form av ett fjärde tekniskt år. Förordning (2023:656).

Urval

2 § Om antalet platser i vidareutbildning är färre än antalet
sökande som har tagits emot, ska ett urval göras.

Urval, antagning och övrig fördelning av platser ska göras
sakligt och opartiskt.

3 § Platserna i vidareutbildningen ska fördelas mellan de
sökande med betygen från gymnasieskolan eller andra omdömen
som grund.

Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om
urvalet.

Förfarandet vid antagning

4 § Huvudmannen ska om möjligt besluta om antagning till
vidareutbildningen före den 1 juli det år utbildningen
börjar.

Antagning vid en senare tidpunkt

5 § Huvudmannen får besluta att anta en sökande vid senare
tidpunkt än vid början av vidareutbildningen om det finns
plats på den aktuella nationella profilen och om den sökande
är behörig och har de kunskaper och färdigheter som krävs för
att tillgodogöra sig undervisningen.

Byte av nationell profil

6 § Om en elev vill byta nationell profil, får huvudmannen
medge bytet om eleven uppfyller behörighetskraven för den
önskade nationella profilen.

Återantagning

7 § En elev som har lämnat vidareutbildningen utan att ha
slutfört den och som senare vill fortsätta på den
vidareutbildning där eleven gick tidigare, får i mån av plats
antas på nytt, om eleven uppfyller behörighetskraven för den
önskade nationella profilen.

6 kap. Stödåtgärder

Specialklasser

1 § Specialklasser får inrättas inom en vidareutbildning för
elever som på grund av hörsel- eller synskada, rörelsehinder
eller andra uttalade studiesvårigheter inte kan följa den
vanliga undervisningen.

Studiehandledning på modersmålet

2 § En elev ska få studiehandledning på sitt modersmål, om 
eleven behöver det.

En elev som ska erbjudas modersmålsundervisning och som före 
sin ankomst till Sverige har undervisats på ett annat språk än 
modersmålet får ges studiehandledning på det språket i stället 
för på modersmålet, om det finns särskilda skäl.

Studiehandledning enligt första eller andra stycket får ges i 
interaktiv form med informations- och kommunikationsteknik där 
eleven och studiehandledaren är åtskilda i rum men inte i tid, 
om det inte finns någon lämplig person inom skolenheten som 
kan ge studiehandledning och huvudmannen trots upprepade 
ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan.
Förordning (2020:781).

7 kap. Betyg

Beslut om betyg

1 § I 2–5 §§ finns kompletterande bestämmelser till 3 kap.
16 § skollagen (2010:800) om vem som ska besluta om betyg.

2 § Om fler än en lärare bedriver undervisningen vid den
tidpunkt när betyg ska sättas och bara någon eller några av
dessa är legitimerade, ska betyget beslutas av den eller de
legitimerade lärarna.

3 § Om ett betyg är beroende av två eller flera legitimerade
lärares bedömning och dessa inte kan enas, ska betyget
beslutas av den eller de av dessa lärare som har behörighet
att undervisa i det ämne som betyget avser.

Om ett betyg är beroende av en bedömning av två eller flera
legitimerade lärare som är behöriga att undervisa i det ämne
som betyget avser och dessa lärare inte kan enas, ska betyget
beslutas av rektorn.

Om ett betyg är beroende av en bedömning av två eller flera
legitimerade lärare som inte är behöriga att undervisa i det
ämne som betyget avser och dessa inte kan enas, ska betyget
beslutas av rektorn.

4 § Bestämmelserna i 3 kap. 16 § andra stycket skollagen
(2010:800) samt 2 och 3 §§ i detta kapitel gäller inte för
lärare som saknar legitimation och är anställda utan
tidsbegränsning för att bedriva undervisning

1. i modersmål,

2. i ett yrkesämne, eller

3. som avses i 2 kap. 17 § skollagen.

Första stycket gäller bara i de fall läraren bedriver sådan
undervisning som avses i första stycket 1, 2 eller 3.

5 § Om fler än en lärare bedriver sådan undervisning som
avses i 4 § vid den tidpunkt när betyg ska sättas och dessa
inte kan enas, ska betyget beslutas av rektorn.

Betygssättning av examensarbetet

6 § Betyg på examensarbetet ska beslutas av den ansvariga
läraren efter att en medbedömare som har erfarenhet av det
kunskapsområde som examensarbetet avser har yttrat sig.

När examensarbetet helt eller delvis har genomförts som
arbetsplatsförlagt lärande ska handledaren vara
medbedömare.

Betygskriterier

7 § I 15 kap. 24 § skollagen (2010:800) anges att läraren vid 
betygssättningen ska göra en sammantagen bedömning av elevens 
kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för 
ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens 
kunskaper. I paragrafen anges också att samtliga kriterier för 
betyget E ska vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett 
godkänt betyg. 

Betygskriterier ska finnas för betygen A-E.

Kriterierna för betygen A, C och E ska beskriva typiska 
kunskaper för respektive betyg. Kriterierna för betyget B 
innebär att elevens kunskaper sammantaget bedöms vara mellan A 
och C. Kriterierna för betyget D innebär att elevens kunskaper 
sammantaget bedöms vara mellan C och E. Förordning (2023:656).

Betygskatalog

8 § Beslut om betyg ska dokumenteras i en betygskatalog. Med 
beslut om betyg avses beslut att 

1. sätta betyg i ett ämne efter varje avslutad nivå i ämnet 
och på examensarbetet eller efter prövning, både när det 
gäller den som är elev och den som inte är det, och 

2. inte sätta betyg enligt 15 kap. 27 § skollagen (2010:800). 

Beslutet att inte sätta betyg markeras i betygskatalogen med 
ett horisontellt streck. 

Även om ett betyg på en lägre nivå i ett ämne har ersatts av 
ett betyg på en högre nivå enligt 15 kap. 22 § skollagen ska 
informationen om betyget på den lägre nivån finnas kvar i 
betygskatalogen. Det ska också dokumenteras att betyget har 
ersatts av ett betyg på en högre nivå.

Beslut om betyg ska genast kunna sammanställas för varje 
enskild elev. Rektorn ansvarar för att betygskatalogen förs.
Förordning (2023:656).

Utdrag ur betygskatalogen

9 § Rektorn ansvarar för att eleverna informeras om rätten att 
få ett utdrag ur betygskatalogen. Om en elev övergår till en 
annan skolenhet eller avbryter studierna, ska eleven få ett 
utdrag ur betygskatalogen. 

När en elev övergår till en annan skolenhet ska läraren lämna 
skriftlig information till den nya skolenheten om de nivåer i 
ämnen som eleven har påbörjat men inte slutfört i olika ämnen.
Förordning (2023:656).

Betyg efter prövning

10 § För den som inte är elev i vidareutbildningen ska betyg
efter prövning utfärdas separat.

Examensbevis och studiebevis

11 § Enligt 17 a kap. 15 § skollagen (2010:800) ska 
gymnasieingenjörsexamen utfärdas om en elev har gått igenom en 
fullständig vidareutbildning med godkända betyg. En elev som 
uppfyller kraven för gymnasieingenjörsexamen ska få ett 
examensbevis när eleven avslutar utbildningen. För den elev 
som inte uppfyller kraven för gymnasieingenjörsexamen när 
eleven avslutar utbildningen ska i stället ett studiebevis 
utfärdas. Förordning (2023:656).

12 § Rektorn utfärdar examensbevis och studiebevis.

13 § Om en elev till följd av 18 eller 19 § eller 8 kap. har 
två betyg på samma nivå i ett ämne ska det högsta av dessa 
betyg tas med i examens- eller studiebeviset. Detsamma gäller 
om en elev har två betyg på jämförbara, alternativa eller 
överlappande nivåer i samma ämne eller i olika ämnen.
Förordning (2023:656).

14 § Examensbevis från vidareutbildningen får utfärdas endast
en gång.

Examensbevis

15 § Av examensbeviset för den som är elev i 
vidareutbildningen ska det framgå 

1. vilken nationell profil som examensbeviset avser, 

2. vad det godkända examensarbetet har innehållit, 

3. om eleven har slutfört en fullständig eller utökad 
vidareutbildning, och 

4. att gymnasieingenjörsexamen motsvarar nivå 5 i den 
nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt 
lärande enligt förordningen (2015:545) om referensram för 
kvalifikationer för livslångt lärande.

Av examensbeviset ska det också framgå vilka ämnen som beviset 
avser. För varje ämne ska det framgå

1. alla betyg som eleven har fått utom de som har ersatts av 
ett annat betyg, 

2. vilka nivåer i ämnet betyget omfattar,

3. hur många gymnasiepoäng betyget omfattar, och

4. i förekommande fall vilka nivåer i ämnet som ligger utanför 
den fullständiga vidareutbildningen.

Av examensbeviset för den som inte är elev i 
vidareutbildningen ska det dessutom framgå 

1. att beviset avser en person som inte är elev i 
vidareutbildningen, och

2. i förekommande fall på vilka nivåer personen har genomfört 
prövning inom vidareutbildningen när personen inte var elev 
där. Förordning (2023:656).

Studiebevis

16 § För den elev som inte uppfyllt kraven för 
gymnasieingenjörsexamen ska ett studiebevis utfärdas. Av 
studiebeviset ska det framgå 

1. vilken nationell profil som studiebeviset avser, 

2. om eleven har genomfört ett godkänt examensarbete och vad 
det har innehållit, och 

3. om eleven har slutfört en fullständig eller utökad 
vidareutbildning.

Av studiebeviset ska det också framgå vilka ämnen som beviset 
avser. För varje ämne ska det framgå

1. alla betyg som eleven har fått utom de som har ersatts av 
ett annat betyg, 

2. vilka nivåer i ämnet betyget omfattar, 

3. hur många gymnasiepoäng betyget omfattar, och

4. i förekommande fall vilka nivåer i ämnet som ligger utanför 
elevens fullständiga vidareutbildning.

Enligt 15 kap. 27 § skollagen (2010:800) ska betyg inte sättas 
om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper på 
grund av elevens frånvaro. Om betyg, med stöd av denna 
bestämmelse, inte har satts på en nivå i ett ämne och denna 
nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre 
nivå ska det i studiebeviset anges

1. efter vilken nivå som betyg inte har satts, och

2. hur många gymnasiepoäng beslutet att inte sätta betyg 
gäller. Förordning (2023:656).

Prövning

Prövning för den som är elev i vidareutbildningen

17 § En elev i vidareutbildningen har rätt att genomgå 
prövning vid den egna skolenheten i alla ämnen som ingår i 
elevens individuella studieplan på de nivåer som ingår i 
studieplanen. Eleven får dock inte genomgå prövning på en viss 
nivå i ett ämne om eleven tidigare har fått minst betyget E på 
den nivån.

En elev i vidareutbildningen har också rätt att genomgå 
prövning vid den egna skolenheten i det examensarbete som 
ingår i elevens individuella studieplan. Detta gäller dock 
inte om eleven tidigare har fått betyget E på examensarbetet.
Förordning (2023:656).

Prövning för den som inte är elev i vidareutbildningen

18 § Den som inte är elev i vidareutbildningen men som vill ha 
betyg därifrån har rätt att genomgå prövning i alla ämnen på 
de nivåer som får finnas i en vidareutbildning utom de ämnen 
som bara får anordnas på vissa utbildningar. Rätten gäller 
också examensarbetet.

Prövning får göras endast vid en skolenhet som anordnar 
utbildning i det aktuella ämnet på den nivå som prövningen 
gäller eller, när det gäller examensarbetet, utbildning inom 
det kunskapsområde som examensarbetet avser.
Förordning (2023:656).

Bemyndigande

19 § Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om
prövning.

Betyg för elever som inte följt undervisningen

20 § Rektorn får ge en elev som inte har följt undervisningen 
på en nivå i ett ämne betyget E i ämnet på den aktuella nivån 
utan att eleven genomgår prövning, om 

1. det av betyg, intyg eller liknande framgår att eleven genom 
studier i utlandet eller på annat sätt förvärvat sådana 
kunskaper som behövs för betyget E i ämnet på den aktuella 
nivån, och 

2. utbildning i ämnet på den aktuella nivån anordnas vid 
skolenheten. Förordning (2023:656).

Utformning av dokument

21 § Om betyg inte har kunnat sättas enligt 15 kap. 27 §
skollagen (2010:800), ska detta markeras med ett horisontellt
streck i dokumenten enligt detta kapitel.

22 § Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om
utformningen av de dokument som har nämnts i detta kapitel.
När det gäller föreskrifter som rör examensbevis ska
Skolverket samråda med Myndigheten för yrkeshögskolan.

8 kap. Rätt att läsa ett ämne på nytt

1 § En elev som har fått betyg i ett ämne som ingår i 
vidareutbildningen innan eleven påbörjat vidareutbildningen 
har rätt att på nytt läsa de nivåer i ämnet som omfattas av 
elevens betyg. Förordning (2023:656).

2 § Om en elev inte har fått ett godkänt betyg i ett ämne på 
en viss nivå, har eleven rätt att läsa den aktuella nivån på 
nytt en gång. Har eleven slutfört samma nivå i ett ämne två 
gånger och inte fått ett godkänt betyg får eleven läsa nivån 
på nytt ytterligare en gång, om det finns särskilda skäl. 

En elev som inte har fått betyget E på examensarbetet har rätt 
att göra om arbetet en gång. 

Om en elev har fått betyget F i en stor andel av ämnena under 
läsåret får eleven, om det finns särskilda skäl, på nytt läsa 
också sådana nivåer i ämnen som eleven fått ett godkänt betyg 
i under läsåret. Förordning (2023:656).

3 § En elev som har bytt nationell profil får, om det finns 
särskilda skäl, på nytt läsa sådana nivåer i ämnen som eleven 
tidigare fått ett godkänt betyg på. Förordning (2023:656).

4 § En elev som läser en nivå i ett ämne på nytt har rätt att 
få ett nytt betyg i ämnet. Förordning (2023:656).

5 § Rektorn fattar beslut enligt 2 och 3 §§ efter det att
berörda lärare har fått yttra sig.

9 kap. Utbildning för döva och hörselskadade

Utbildningens innehåll och organisation

1 § Örebro kommun får, om kommunen anordnar utbildning på
teknikprogrammet, i sin gymnasieskola anordna
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år för elever
som

1. är döva och hörselskadade och är beroende av en
teckenspråkig miljö,

2. är hörselskadade och trots användningen av tekniska
hjälpmedel och andra stödinsatser inte kan följa reguljär
undervisning i vidareutbildningen,

3. har en språkstörning och behöver insatser av samma slag
som döva, eller

4. är dövblinda.

Utbildningarna kallas riksgymnasiet för döva (RGD) eller
riksgymnasiet för hörselskadade (RGH). När det i denna
förordning talas om döva elever avses även elever enligt
första stycket 3 och 4.

2 § Vidareutbildningen för döva och hörselskadade ska så
långt det är möjligt integreras med annan vidareutbildning i
gymnasieskolan.

3 § Statens skolverk får när det gäller vidareutbildning som
avses i detta kapitel meddela föreskrifter om nödvändiga
avvikelser från läroplanen, examensmålen, ämnesplanerna och
poängplanen.

4 § Utbildning i teckenspråk får anordnas för hörselskadade 
elever, om de har behov av det och vill delta i utbildningen.
Förordning (2023:656).

Särskild omvårdnad

5 § För elever som vill och har behov av det ska Örebro
kommun anvisa kost och logi. Kommunen ska även ansvara för
att eleverna har tillgång till den hjälp i övrigt som
föranleds av deras funktionsnedsättning.

Övriga bestämmelser om vidareutbildningen

6 § De bestämmelser i denna förordning som gäller för
vidareutbildningen i övrigt ska tillämpas även i fråga om
utbildning för döva och hörselskadade, om inte något annat
särskilt anges.

10 kap. Elever

Anmälningsskyldighet vid frånvaro

1 § Om en elev på grund av sjukdom eller av annan orsak inte
kan delta i skolarbetet, ska det snarast anmälas.

Ledighet

2 § Rektorn får bevilja en elev ledighet från skolarbetet för
enskilda angelägenheter. Eleven får också i mindre omfattning
befrias från vissa undervisningspass eller från annat
skolarbete av rektorn.

Avslutande av utbildningen

3 § En elev anses ha avslutat utbildningen om eleven inte
kommer till den utbildning eleven har antagits till och inte
heller anmäler giltig orsak att utebli inom tre dagar efter
det att den första terminen har startat.

4 § Om en elev vill avsluta utbildningen utan att slutföra
den, ska eleven anmäla det till rektorn.

5 § Om en elev har påbörjat en utbildning och därefter utan
anmälan enligt 4 § har uteblivit från utbildningen under mer
än en månad i följd, utan att detta har berott på sjukdom
eller beviljad ledighet, ska eleven anses ha avslutat
utbildningen.

Rektorn får dock besluta att eleven inte ska anses ha
avslutat utbildningen trots att förutsättningarna i första
stycket finns, om det finns synnerliga skäl.

Barn till svenska medborgare i utlandet

6 § Ungdomar under 18 år som är bosatta i utlandet hos sina
vårdnadshavare ska likställas med sökande från den kommun där
den sökta vidareutbildningen anordnas, om minst en av
vårdnadshavarna är svensk medborgare.

Nordiska sökande

7 § För nordiska sökande gäller 8 och 9 §§. Med nordiska
sökande avses i denna förordning sökande som är bosatta i
Danmark eller Finland med självstyrande områden eller i
Island eller Norge.

De självstyrande områdena är Färöarna, Grönland och Åland.

8 § En nordisk sökande får tas emot till en vidareutbildning
i form av ett fjärde tekniskt år endast om den sökande genom
sin tidigare skolgång i ett annat nordiskt land har
utbildning som i huvudsak motsvarar en svensk
grundskoleutbildning och uppfyller behörighetskraven för den
sökta utbildningen i 17 a kap. 4 och 16 §§ skollagen
(2010:800).

I övrigt ska nordiska sökande likställas med sökande från den
kommun där den sökta vidareutbildningen anordnas.

9 § En huvudman som har tagit emot nordiska sökande till en
vidareutbildning har rätt till ersättning för alla sådana
sökande. Ersättningens storlek beslutas av regeringen.

Ansökan om sådan ersättning görs hos Statens skolverk som
beslutar om ersättningen i det enskilda fallet och betalar ut
den.

11 kap. Statsbidrag

Förutsättningar för statsbidrag

1 § Statsbidrag får lämnas till en huvudman inom
gymnasieskolan för vidareutbildning i form av ett fjärde
tekniskt år.

Statsbidrag lämnas i den mån det finns tillgång på medel.

2 § Statsbidrag får lämnas om

1. huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter
som gäller för utbildningen enligt skollagen (2010:800) och
denna förordning och om utbildningen även i övrigt bedöms
vara av god kvalitet, och

2. kostnaden för utbildningen är rimlig i förhållande till
utbildningens syfte och kostnaden för annan gymnasial
utbildning.

3 § Statsbidrag får inte lämnas för utbildning som ersättning
lämnas för på annat sätt. Bidrag får inte heller lämnas för
utbildning som bedrivs enligt förordningen (1992:395) om
uppdragsutbildning inom skolväsendet.

Ansökan om statsbidrag

4 § Ansökan om statsbidrag ges in till Statens skolverk
tillsammans med ett yttrande över ansökan från ett lokalt
programråd för vidareutbildning.

Beslut om statsbidrag

5 § Statens skolverk prövar frågor om och betalar ut
statsbidrag.

Innan Skolverket prövar frågor om bidraget ska verket höra
Nationella rådet för vidareutbildning i form av ett fjärde
tekniskt år.

6 § Ett beslut om att bevilja bidrag får gälla för högst fyra
antagningsomgångar. Beviljat bidrag ska lämnas med ett belopp
för varje elev som den 15 oktober varje år deltar i
utbildningen.

I ett beslut om att bevilja bidrag ska sista dagen för
redovisning enligt 9 § anges. Beslutet får förenas med
villkor. Villkoren ska framgå av beslutet.

Fördelning av statsbidrag

7 § Statens skolverk ska vid sin fördelning av statsbidrag ta
hänsyn till

1. arbetsmarknadens behov,

2. behovet av geografisk spridning av utbildningen,

3. behovet av spridning av utbildningen mellan branscher,
och

4. utbildningens kvalitet.

Uppföljning och redovisning

8 § Statens skolverk ska, med bistånd av Nationella rådet för
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år, följa upp
hur statsbidraget har använts.

Skolverket ska i samband med sin årsredovisning till
Regeringskansliet lämna en redovisning av hur bidraget har
använts.

9 § Mottagaren av statsbidrag är skyldig att lämna sådan
ekonomisk och annan redovisning till Statens skolverk som
verket begär.

Återbetalning och återkrav

10 § Mottagaren av statsbidrag för vidareutbildning är
återbetalningsskyldig, om

1. mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på
något annat sätt har förorsakat att bidraget har lämnats
felaktigt eller med för högt belopp,

2. bidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller
med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta,

3. bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte
har använts för det ändamål det har lämnats för,

4. sådan redovisning som avses i 9 § inte har lämnats,
eller
5. mottagaren inte har följt villkor i beslutet om
bidrag.

11 § Statens skolverk ska besluta att helt eller delvis kräva
tillbaka ett statsbidrag om någon är återbetalningsskyldig
enligt 10 §.

Om det finns särskilda skäl för det, får Skolverket helt
eller delvis efterge återkrav.

12 § På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta tas ut från
och med den dag som infaller en månad efter det att beslut om
återkrav har fattats och efter en räntesats som vid varje
tidpunkt överstiger statens utlåningsränta med två
procentenheter.

Om det finns särskilda skäl för det, får Statens skolverk
helt eller delvis efterge krav på ränta.

13 § Statens skolverk får meddela de föreskrifter som behövs
för verkställighet av bestämmelserna i detta kapitel.

12 kap. Övriga bestämmelser

1 § Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte
överklagas.

2 § I de fall en ansökan ska göras enligt denna förordning 
får den överföras elektroniskt till Statens skolverk. 

Skolverket får meddela föreskrifter om elektronisk överföring 
av en ansökan och om elektronisk underskrift. 
Förordning (2016:598).

Övergångsbestämmelser

2014:854

1. Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2014.

2. Förordningen tillämpas första gången på utbildning som
påbörjas efter den 1 juli 2015.

2020:781

1. Denna förordning träder i kraft den 10 oktober 2020.

2. Förordningen tillämpas första gången på utbildning och 
annan verksamhet som påbörjas efter den 30 juni 2021.

2023:656

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2024.

2. Förordningen tillämpas första gången i fråga om 
vidareutbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för vidareutbildning 
som har påbörjats före den 1 juli 2025.

4. Vidareutbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025 ska 
dock efter den 30 juni 2030 fullföljas enligt de bestämmelser 
som gäller för vidareutbildning som har påbörjats efter den 30 
juni 2025. 

5. Den som påbörjat vidareutbildning före den 1 juli 2025 får 
senast den 30 juni 2030 genomgå prövning enligt bestämmelserna 
i 7 kap. 17 och 18 §§ i den äldre lydelsen. Den som inte är 
elev inom vidareutbildningen får då genomgå prövning i en kurs 
bara vid en skolenhet som anordnar utbildning i ett ämne på en 
nivå som motsvarar den kurs som prövningen gäller.

6. En gymnasieingenjörsexamen enligt 7 kap. 11 § som utfärdas 
efter den 30 juni 2025 och som utöver betyg i ämnen även 
innehåller betyg som satts på kurser enligt de ämnesplaner som 
gäller utbildning som påbörjats före utgången av juni 2025 får 
inte innehålla nivåer och kurser som motsvarar varandra. 
Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om 
innehållet i en sådan examen. 

7. Ett examensbevis enligt 7 kap. 15 § och ett studiebevis 
enligt 7 kap. 16 § som utfärdas efter den 30 juni 2025 får 
innehålla betyg på kurser enligt de ämnesplaner som gäller 
utbildning som påbörjats före utgången av juni 2025. Ett 
examensbevis eller studiebevis får dock inte innehålla betyg 
på kurser och nivåer i ämnen som motsvarar varandra. Statens 
skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om utformningen 
av examensbevis och studiebevis som innehåller betyg både på 
kurser och i ämnen. 

8. Statens skolverk får meddela föreskrifter om i vilka fall 
kurser enligt de ämnesplaner som gäller före den 1 juli 2025 
motsvaras av nivåer i ämnen enligt ämnesplaner som gäller för 
utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

9. En elev som påbörjar sin vidareutbildning efter den 30 juni 
2025 och som har fått betyg på en kurs i ett visst ämne som 
ingår i vidareutbildningen innan eleven påbörjade 
vidareutbildningen har rätt att läsa motsvarande nivå i 
motsvarande ämne. 

10. En elev som påbörjat sin vidareutbildning före den 1 juli 
2025 men som efter den 30 juni 2025 påbörjat en ny 
vidareutbildning har rätt att en gång läsa en viss nivå i ett 
ämne som motsvarar en kurs som eleven redan har läst. Detta 
gäller dock endast om eleven inte har fått ett godkänt betyg 
på kursen. Har eleven slutfört en kurs i ett ämne två gånger 
och inte fått ett godkänt betyg får eleven läsa motsvarande 
nivå i motsvarande ämne en gång, om det finns särskilda skäl.

11. En elev som har påbörjat sin vidareutbildning före den 1 
juli 2025 men som har bytt nationell profil eller av andra 
skäl har påbörjat en ny vidareutbildning efter den 30 juni 
2025 får om det finns särskilda skäl läsa ämnen på nivåer som 
motsvarar kurser som eleven tidigare fått ett godkänt betyg 
på.

12. En elev som i enlighet med punkt 9 - 11 läser ett ämne på 
en nivå som motsvarar en kurs som eleven tidigare har fått 
betyg på har rätt att få ett betyg i ämnet på den aktuella 
nivån. 

13. Om en elev har fått ett betyg på en kurs och ett betyg i 
ett ämne på en nivå som motsvarar kursen ska det högsta av 
dessa betyg tas med i examens- eller studiebeviset. 

14. För en elev som har påbörjat sin vidareutbildning före den 
1 juli 2025 och som sedan har påbörjat en ny vidareutbildning 
efter den 30 juni 2025 får en individuell studieplan utöver de 
uppgifter om anges i 2 kap. 5 § även innehålla uppgifter om de 
kurser som ingår i elevens utbildning. 

15. För elever som fått betyg som satts på kurser enligt de 
ämnesplaner som gäller utbildning som påbörjats före den 
1 juli 2025 gäller 5 kap. 1 § i den äldre lydelsen.
Förordning (2024:1040).


Bilaga

Ämnen som fjärrundervisning får användas i

biologi

bioteknik

engelska 

entreprenörskap och företagande

filosofi

fysik 

fysik - fördjupning

företagsekonomi 

geografi 

klassisk grekiska 

historia 

internationell ekonomi

internationella relationer

journalistiskt skrivande

juridik 

kemi 

kreativt skrivande

latin

litteratur

marknadsföring

matematik - fortsättning

matematik - fördjupning

matematik - specialisering B

matematik - specialisering C

moderna språk 

modersmålsämnen 

naturkunskap 

psykologi 

psykologi - fördjupning

redovisning

religionskunskap 

retorik

samhällskunskap

svenska

svenska som andraspråk

svenskt teckenspråk

svenskt teckenspråk för hörande - fortsättning

svenskt teckenspråk för hörande - fördjupning

svenskt teckenspråk för hörande - grund

svenskt teckenspråk för hörande - nybörjare 

teknik

teknik - specialisering

tillämpad psykologi
Förordning (2023:656).