Församlingslag (1988:180)

1 kap. Allmänna bestämmelser

Kyrkliga kommuner m.m.

1 § Denna lag gäller för församlingar och kyrkliga samfälligheter
inom svenska kyrkan. Dessa är kyrkliga kommuner.

2 § Riket är indelat i församlingar (territoriella församlingar).

Om ändring i församlingsindelningen finns bestämmelser i kyrkliga
indelningslagen (1988:185).

I riket finns även icke-territoriella församlingar. Denna lag gäller i
tillämpliga delar också för sådana församlingar.

Församlingsangelägenheter

3 § En församling får själv eller i samverkan med andra
församlingar sköta sina angelägenheter.

Med församlingsangelägenheter avses frågor om

1. främjande av kyrkans gudstjänstliv och undervisning samt
diakoni och evangelisation,

2. anskaffande och underhåll av lös egendom som, utan att vara
byggnadstillbehör, är avsedd för kyrkobyggnad, församlingshus och
andra församlingslokaler eller annars för kyrkliga ändamål,

3. anskaffande och underhåll av kyrkobyggnad, församlingshus och
andra församlingslokaler,

4. anskaffande och underhåll av andra byggnader och lokaler samt
annan mark för kyrkligt ändamål än som anges i 3,

5. anskaffande av lös egendom, som inte är byggnadstillbehör, för
kyrkligt ändamål till de byggnader och lokaler som anges i 4,

6. anläggande och underhåll av begravningsplatser, om inte
regeringen för särskilt fall beslutar att uppgiften skall ankomma på
en borgerlig kommun, och underhåll av kyrkotomt,

7. avlöningsförmåner för arbetstagare hos församlingen.

Om vissa angelägenheter som ankommer på församlingarna finns
särskilda bestämmelser.

Församlingar i enförsamlingspastorat

4 § När en församling utgör ett pastorat (enförsamlingspastorat),
sköter församlingen själv de församlingsangelägenheter som anges i
3 § andra stycket. Församlingen skall också sköta de angelägenheter
som annars enligt lag eller annan författning ankommer på
pastoratet.

Församlingar i flerförsamlingspastorat, pastoratssamfälligheter och
flerpastoratssamfälligheter

5 § När flera församlingar utgör ett pastorat
(flerförsamlingspastorat) sköter varje församling själv de
församlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 1 och 2.

De församlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 3--7
skall skötas av en kyrklig samfällighet, som består av samtliga
församlingar i pastoratet (pastoratssamfällighet). Stiftsstyrelsen får
dock besluta att angelägenheterna skall skötas av en sådan kyrklig
samfällighet som anges i 6 §.

Pastoratssamfälligheten skall också sköta de angelägenheter som
annars enligt lag eller annan författning ankommer på pastoratet.

6 § En pastoratssamfällighet kan även få sköta de ekonomiska
församlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 1 och 2
(total pastoratssamfällighet).

Församlingarna inom flera pastorat får bilda kyrklig samfällighet
för att sköta en eller flera av de ekonomiska
församlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 1--7
(flerpastoratssamfällighet) eller alla sådana angelägenheter (total
flerpastoratssamfällighet). Sådana samfälligheter får även bildas för
angelägenheter som annars enligt lag eller annan författning
ankommer på pastoraten.

Överlämnas en eller flera av de ekonomiska
församlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 1--7 till en
flerpastoratssamfällighet, får ändå en total pastoratssamfällighet
bildas eller bestå för att sköta de återstående ekonomiska
församlingsangelägenheterna.

Kyrkliga samfälligheter som avses i andra stycket får inte ha hand
om sådana angelägenheter som skall skötas av stiftssamfälligheten.

Bestämmelser om hur de olika pastoratssamfälligheterna bildas
finns i kyrkliga indelningslagen (1988:185).

7 § En kyrklig samfällighet får inte besluta om ändringar i
kyrkorummet utan att församlingen först har godkänt dessa.

En församling får hos samfälligheten väcka ärenden om underhåll
eller andra åtgärder avseende kyrkobyggnad, församlingshus och
andra församlingslokaler.

Stiftssamfälligheter

8 § De territoriella församlingarna inom ett stift skall utgöra en
kyrklig samfällighet (stiftssamfällighet) för att sköta följande
gemensamma församlingsangelägenheter:

1. främjande av församlingslivets utveckling inom stiftet,

2. främjande av församlingsarbete bland finskspråkiga, samer och
teckenspråkiga,

3. främjande av andlig vård vid sjukhus och andra större
vårdinrättningar, vid kriminalvårdsanstalter samt vid militära
förband i fredstid,

4. avlöningsförmåner för arbetstagare hos stiftssamfälligheten.

Stiftssamfälligheten får även ha hand om andra ekonomiska
angelägenheter än som avses i första stycket 2--4, om de är
gemensamma för församlingarna inom stiftet. Ett förslag om sådan
utvidgad verksamhet skall, om det inte förkastas av
stiftsfullmäktige, på yrkande av minst en tiondel av dess ledamöter
vila tills nästa nyvalda stiftsfullmäktige sammanträder. Utan
hinder av detta kan stiftsfullmäktige anta förslaget, om minst två
tredjedelar av de röstande enar sig om beslutet.

Om vissa angelägenheter som ankommer på stiftssamfälligheter
finns särskilda bestämmelser.

Även en icke-territoriell församling får ingå i stiftssamfälligheten,
om den beslutar det. Lag (1990:300).

Beslutanderätten i församlingar och kyrkliga samfälligheter

9 § I en församling utövas beslutanderätten av kyrkofullmäktige
eller på kyrkostämma, om inte annat följer av 10 §.

I församlingar med över 500 röstberättigade kyrkomedlemmar skall
beslutanderätten utövas av kyrkofullmäktige.

Om antalet röstberättigade kyrkomedlemmar i en församling med
kyrkofullmäktige har gått ned till 500 eller därunder, skall
beslutanderätten fortfarande utövas av kyrkofullmäktige.
Fullmäktige får dock besluta att församlingens beslutanderätt skall
utövas på kyrkostämma.

Kyrkostämman får uppdra beslutanderätten åt kyrkofullmäktige.
Förslag om att upphäva ett sådant beslut får inte väckas i
kyrkofullmäktige förrän tre år har förflutit sedan ledamöterna i
fullmäktige började sin tjänstgöring.

10 § Om en församling med över 500 röstberättigade
kyrkomedlemmar ingår i en total pastoratssamfällighet eller en
total flerpastoratssamfällighet, får stiftsstyrelsen besluta att
församlingens beslutanderätt skall utövas av ett direktvalt
kyrkoråd, om församlingen begär det.

11 § Beslut om att införa eller avskaffa kyrkofullmäktige enligt 9 §
eller att beslutanderätten skall utövas av ett direktvalt kyrkoråd
skall tillämpas från och med året efter det år då val i hela riket av
kyrkofullmäktige förrättas nästa gång. Beslutet skall fattas före
utgången av mars månad valåret. Länsstyrelsen skall genast
underrättas om beslutet, liksom stiftsstyrelsen vid beslut enligt 9 §.

12 § I en pastorats- eller flerpastoratssamfällighet utövas
beslutanderätten av församlingsdelegerade eller, om samfälligheten
är total, av kyrkofullmäktige.

I en stiftssamfällighet utövas beslutanderätten av stiftsfullmäktige.

Förvaltningen och verkställigheten i församlingar och kyrkliga
samfälligheter

13 § I en församling ankommer förvaltningen och verkställigheten
på kyrkorådet och övriga nämnder. Nämnderna bereder även
ärenden som skall avgöras av fullmäktige eller stämman. För en
sådan uppgift kan fullmäktige tillsätta en särskild beredning
bestående av en eller flera personer.

Fullmäktige eller stämman får uppdra åt kyrkorådet eller någon
annan nämnd att i fullmäktiges eller stämmans ställe fatta beslut i
vissa grupper av ärenden, om inte något annat följer av lag eller
annan författning. Ett sådant uppdrag får inte avse ärenden som är
av principiell beskaffenhet eller i övrigt av större vikt.

14 § I annan samfällighet än stiftssamfällighet ankommer
förvaltningen och verkställigheten på kyrkorådet och övriga
nämnder.

I en stiftssamfällighet sköts dessa uppgifter av stiftsstyrelsen och
övriga nämnder.

Nämnderna bereder även ärenden som skall avgöras av fullmäktige
eller församlingsdelegerade. Bestämmelserna i 13 § om en särskild
beredning och om uppdrag att i fullmäktiges eller kyrkostämmans
ställe fatta beslut i vissa frågor tillämpas även i samfälligheten.


2 kap. Kyrkofullmäktige i församling

Grundläggande bestämmelser om val av kyrkofullmäktige

1 § I lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m. finns
bestämmelser om

1. indelning i valdistrikt,

2. valdag, röstlängd, förrättande och avslutande av val,

3. utseende av suppleanter samt

4. förfarandet när en ledamot i fullmäktige har avgått under
tjänstgöringstiden och när en suppleant har inträtt som ordinarie
ledamot i fullmäktige eller av annan anledning har avgått som
suppleant.

Antalet ledamöter och suppleanter

2 § Kyrkofullmäktige fastställer antalet ledamöter i fullmäktige.
Antalet skall bestämmas till ett udda tal och till minst

15 i församling med 5 000 röstberättigade kyrkomedlemmar eller
därunder,

19 i församling med över 5 000 till och med 10 000 röstberättigade
kyrkomedlemmar,

25 i församling med över 10 000 röstberättigade kyrkomedlemmar.

När fullmäktige skall utses första gången, beslutar kyrkostämman
om antalet ledamöter i fullmäktige. Länsstyrelsen skall genast
underrättas om beslutet.

Vid tillämpningen av första stycket skall som röstberättigad anses
den som har upptagits i gällande röstlängd.

Beslutar fullmäktige om ändring av antalet ledamöter, tillämpas
beslutet först när val i hela riket av fullmäktige förrättas nästa gång.
Beslutet skall fattas före utgången av mars månad valåret.
Länsstyrelsen skall genast underrättas om beslutet.

3 § För ledamöterna skall suppleanter utses till det antal som
kyrkofullmäktige bestämmer. Länsstyrelsen skall genast
underrättas om beslutet.

Antalet skall utgöra en viss andel, dock högst hälften, av det antal
platser som varje parti får i församlingen. Om det därvid
uppkommer ett brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela
tal.

Beslutar fullmäktige om ändring av antalet suppleanter tillämpas 2
§ fjärde stycket.

När fullmäktige skall utses första gången, beslutar kyrkostämman
om antalet suppleanter. Länsstyrelsen skall genast underrättas om
beslutet.

Rösträtt vid valet

4 § Rösträtt vid val av kyrkofullmäktige har den som är folkbokförd
i församlingen, är medlem av svenska kyrkan och har fyllt arton år
senast på valdagen. Den som inte är svensk medborgare har rösträtt
bara om han har varit folkbokförd i landet den 1 november de tre
åren närmast före valåret. Varje röstberättigad har en röst.

Den som är medlem i en icke-territoriell församling har inte
rösträtt vid val av ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige i
annan församling.

Frågor om rösträtt enligt första och andra styckena avgörs på
grundval av en röstlängd som har upprättats före valet.  Lag
(1991:684).

Valbarhet

5 § Ledamöter och suppleanter väljs bland dem som har rösträtt
enligt 4 §.

Den som innehar en tjänst som biskop eller biträdande biskop är
inte valbar till ledamot eller suppleant. Den som innehar en tjänst
som kyrkoherde eller innehar ett långtidsvikariat på en sådan tjänst
samt en präst som enligt 7 kap. 3 § andra stycket har förordnats att
vara ledamot i församlingens kyrkoråd är inte valbar. Den som är
anställd hos församlingen och som i egenskap av föredragande hos
kyrkorådet eller på grund av andra uppgifter som hör till tjänsten
har den ledande ställningen bland församlingens tjänstemän är inte
heller valbar.

Om en ledamot eller en suppleant inte längre är valbar upphör hans
uppdrag genast utan särskilt beslut. Kyrkofullmäktige skall befria
en ledamot eller en suppleant från uppdraget, om han vill avgå och
särskilda skäl inte talar emot det. */k/ Lag (1989:985). */-k/

Rätt till ledighet för uppdraget

6 § Ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige eller beredning
har rätt till den ledighet från anställning som behövs för uppdraget.

Valperiodens längd

7 § Ledamöter väljs för tre år räknat från och med den 1 januari
året efter det år då valet har skett. Suppleanter utses för samma tid.

Ordförandeskapet

8 § Kyrkofullmäktige väljer bland sina ledamöter en ordförande
och en eller två vice ordförande. Fullmäktige bestämmer tiden för
uppdraget. Till dess valen har förrättats utövas ordförandeskapet
av den som har varit ledamot längst tid. Om två eller flera har varit
ledamöter lika länge, har den som är äldst företräde.

Om varken ordföranden eller någon vice ordförande kan närvara
vid ett sammanträde, utser fullmäktige en annan ledamot att för
tillfället vara ordförande.

När sammanträdena skall hållas m.m.

9 § Kyrkofullmäktige sammanträder enligt den ordning som
fullmäktige bestämmer med iakttagande av föreskrifterna i andra
stycket samt i 10 kap. 4 § och 11 kap. 6 § om tid för handläggning
av vissa ärenden. Sammanträde skall även hållas, när kyrkorådet
eller minst en tredjedel av fullmäktiges ledamöter begär det eller
ordföranden anser att det behövs.

Vid sammanträde före december månads utgång förrättas val till de
befattningar inom församlingen som blir lediga vid årets slut. Det
år då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum skall valen förrättas
av de nyvalda fullmäktige. Dessa förrättar även andra val som
ankommer på fullmäktige och avser tid efter utgången av det
nämnda året.

Hur sammanträdena kungörs

10 § Ordföranden utfärdar kungörelse om när kyrkofullmäktige
skall sammanträda. Kungörelsen skall innehålla uppgift om tid och
plats för sammanträdet samt om de ärenden som skall behandlas.
När sammanträde skall hållas första gången, sedan
beslutanderätten har uppdragits åt fullmäktige, utfärdas
kungörelsen av den senast valda ordföranden i kyrkostämman.

Kungörelsen skall anslås minst en vecka före sammanträdesdagen
på församlingens anslagstavla. Den skall inom samma tid tillställas
varje ledamot och suppleant på lämpligt sätt.

Uppgift om tid och plats för sammanträdet samt, om fullmäktige
har bestämt det, uppgift om de ärenden som skall behandlas skall
minst en vecka före sammanträdesdagen införas i en eller flera
ortstidningar. Vid sammanträde före december månads utgång
avgörs för det följande kalenderåret i vilken eller vilka tidningar
sådana tillkännagivanden skall införas. Därvid bör sådana
tidningar väljas som genom sin spridning inom olika grupper av
församlingsmedlemmar når så många som möjligt. Om ett förslag
om att införa uppgiften i en viss ortstidning får minst en tredjedel
av rösterna, skall uppgiften införas i den tidningen.

Om ett ärende fordrar så skyndsam handläggning att det inte
hinner kungöras på det sätt som föreskrivs i andra och tredje
styckena, skall kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senast
vardagen före sammanträdesdagen. Dessutom skall kungörelsen
inom samma tid på lämpligt sätt tillställas varje ledamot och
suppleant.

Suppleanternas tjänstgöring

11 § Om en ledamot är förhindrad att inställa sig till ett
sammanträde eller att vidare delta i ett sammanträde, inträder i
hans ställe den suppleant som enligt den för suppleanterna
bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra. Vad som har sagts om
ledamot gäller även suppleant som har kallats att tjänstgöra eller
som tjänstgör i stället för ledamot.

En ledamot som inställer sig under pågående sammanträde eller till
fortsatt sammanträde, har rätt att tjänstgöra även om en suppleant
har inträtt i hans ställe. En ledamot som har avbrutit tjänstgöringen
vid ett sammanträde på grund av annat hinder än jäv, får dock
därefter under samma dag inte tjänstgöra vid sammanträdet.

En suppleant som har börjat tjänstgöra med stöd av första stycket
har företräde framför en annan suppleant, även om denne står i tur
att tjänstgöra enligt den för suppleanterna bestämda ordningen. En
suppleant som på grund av att han är jävig i ett ärende avbryter
tjänstgöringen vid sammanträdet, får åter tjänstgöra sedan ärendet
har handlagts.

Om samtliga suppleanter för en ledamot är förhindrade att inställa
sig till ett sammanträde eller att vidare delta i ett sammanträde,
inträder i ledamotens ställe den suppleant som enligt den för
suppleanterna bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra för den
ledamot som har fått den första platsen för partiet. Om en sådan
suppleant inte kan tjänstgöra, inträder den suppleant som står i tur
att tjänstgöra för den ledamot som har fått den andra platsen för
partiet och så vidare efter samma grund.

Beslutförhet

12 § Kyrkofullmäktige får handlägga ärenden endast om mer än
hälften av ledamöterna är närvarande. Fullmäktige kan dock
föreskriva att interpellationer och frågor får besvaras även om
antalet närvarande är lägre än vad som nu har sagts.

Om en närvarande ledamot enligt 13 § eller 11 kap. 2 § är jävig i ett
ärende, får fullmäktige handlägga detta även om antalet deltagande
på grund av jävet inte uppgår till vad som föreskrivs i första
stycket.

Jäv

13 § En ledamot får inte delta i handläggningen av ett ärende som
personligen rör honom själv eller hans make, föräldrar, barn eller
syskon eller någon annan närstående. Bestämmelser om jäv i
samband med revision finns i 11 kap. 2 §.

Rätt att rösta och närvara

14 § Varje ledamot har en röst.

Rätt att delta i överläggningarna men inte i besluten har även

1. ordföranden eller vice ordföranden i kyrkorådet samt
kyrkoherden,

2. ordföranden eller vice ordföranden i en annan nämnd eller i en
beredning vid handläggning av ärenden som har beretts av
nämnden eller beredningen och vid besvarande av interpellationer
eller frågor som har framställts till ordföranden i nämnden eller
beredningen,

3. ledamot i kyrkorådet vid besvarande av en interpellation som
enligt 24 § tredje stycket har överlämnats för att besvaras av
honom,

4. revisor hos församlingen vid behandling av revisionsberättelsen
för den verksamhet som hans uppdrag avser,

5. sådan tjänsteman hos församlingen som avses i 5 § andra stycket,
samt

6. i den mån kyrkofullmäktige har beslutat det, ledamot eller
suppleant i kyrkorådet, annan nämnd eller beredning.

Fullmäktige får kalla tjänstemän hos församlingen eller särskilda
sakkunniga för att meddela upplysningar vid ett sammanträde.

Ärendenas art och beredning

15 § Kyrkofullmäktige skall besluta i ärenden som väckts av

1. kyrkorådet eller annan nämnd, om inte något annat är
föreskrivet i lag,

2. ledamot genom motion,

3. regeringen, central förvaltningsmyndighet, länsstyrelsen,
domkapitlet, stiftsstyrelsen eller egendomsnämnden,

4. revisorerna, om ärendet avser förvaltning som har samband med
revisionsuppdraget, eller

5. beredning, om fullmäktige har föreskrivit det.

16 § Ett ärende skall beredas av den nämnd eller beredning dit
ärendet efter sin beskaffenhet hör eller av en beredning som
kyrkofullmäktige särskilt har utsett för ändamålet.

Om ett ärende har beretts av någon annan än den nämnd eller
beredning dit ärendet efter sin beskaffenhet hör, skall nämnden
eller beredningen få tillfälle att avge yttrande i ärendet innan det
avgörs. Kyrkorådet skall alltid få tillfälle att yttra sig i ett ärende
som har beretts av någon annan än rådet.

Val får förrättas utan föregående beredning. Beredning behövs inte
heller för ärenden som avser ändring av antalet ledamöter eller
suppleanter i kyrkorådet eller annan nämnd eller avsägelse från
uppdrag som ledamot eller suppleant i fullmäktige, i rådet eller i
annan nämnd eller som revisor eller revisorssuppleant.

17 § En motion bör beredas så, att kyrkofullmäktige kan fatta beslut
om den senast inom ett år från det att motionen väcktes. Om
beredningen inte kan avslutas inom denna tid, skall detta och vad
som har framkommit vid beredningen anmälas till fullmäktige vid
sammanträde inom den angivna tiden. Fullmäktige får då avskriva
motionen från vidare handläggning.

Opinionsundersökningar

18 § Kyrkofullmäktige får besluta att det som ett led i beredningen
av ett ärende som tillhör fullmäktiges handläggning skall inhämtas
synpunkter från röstberättigade i församlingen. Detta kan ske
genom omröstning, opinionsundersökning eller liknande
förfarande. Därvid får valnämnden i kommunen anlitas, om
nämndens verksamhet i övrigt inte hindras och om
kommunfullmäktige beslutar det. Kommunen har rätt att få
ersättning för de kostnader som föranleds av att en församling
anlitar valnämnden.

Avbrutna sammanträden

19 § Om ett sammanträde inte kan slutföras på utsatt dag, skall det
fortsätta genast eller vid en senare tidpunkt. Om sammanträdet
skall fortsätta vid en senare tidpunkt, bestämmer och tillkännager
ordföranden genast tid och plats för det fortsatta sammanträdet.

Om fortsättande och avslutande av valförrättning, när valet är
proportionellt, finns bestämmelser i lagen (1955:138) om
proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige
m.m.

Bordläggning

20 § Ett ärende skall bordläggas, om det begärs av minst en
tredjedel av de närvarande ledamöterna. För bordläggning i fråga
om val eller av ett tidigare bordlagt ärende krävs beslut av
kyrkofullmäktige med enkel majoritet.

Om bordläggning beslutas, bestämmer och tillkännager
ordföranden innan sammanträdet avslutas till vilken dag ärendet
skall uppskjutas.

Ärendenas avgörande m.m.

21 § Ordföranden leder sammanträdena och föredrar ärendena.
Ordföranden skall se till att ett ärende inte avgörs utan att
föreskrifterna i 10 § om kungörelse och i 16 § om beredning har
iakttagits.

Ett ärende som fordrar skyndsam handläggning får, även om
föreskrifterna i 10 § om kungörande inte har iakttagits, avgöras vid
sammanträdet, om samtliga närvarande ledamöter beslutar det. Ett
sådant ärende får, även om föreskrifterna i 16 § om beredning inte
har iakttagits, avgöras vid sammanträdet, om samtliga närvarande
ledamöter är ense om beslutet.

22 § Kan kyrkofullmäktige inte enas i ett ärende, lägger
ordföranden fram de olika förslag till beslut som har väckts. Varje
förslag läggs fram så att det kan besvaras med antingen ja eller nej.
Sedan ledamöterna har tagit ställning till förslagen, anger
ordföranden vad som enligt hans uppfattning har beslutats. Detta
blir beslutet, om inte omröstning begärs.

Om omröstning begärs, skall den verkställas efter upprop och ske
öppet utom i ärenden som avser val eller tillsättning av tjänst. Vid
öppen omröstning får dock omröstningsapparat användas.
Utgången bestäms genom enkel majoritet, om inte något annat är
föreskrivet för särskilda fall. Vid lika röstetal har ordföranden
utslagsröst utom i ärenden som avser val eller tillsättning av tjänst,
där avgörandet sker genom lottning.

Proportionella val

23 § Val av ledamöter och suppleanter i församlingsdelegerade,
kyrkoråd, annan nämnd och beredning, av elektorer och deras
ersättare för val av stiftsfullmäktige samt av revisorer och
revisorssuppleanter som avses i 11 kap. 1 § skall vara
proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter som
motsvarar den kvot som erhålls om antalet närvarande ledamöter
delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om
kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela
tal. Bestämmelser om förfarandet vid ett sådant proportionellt val
finns i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom
landsting, kommunfullmäktige m. m.

Interpellationer och frågor

24 § En ledamot får till ordföranden i kyrkorådet, annan nämnd
eller beredning framställa interpellation i ämnen som tillhör
kyrkofullmäktiges handläggning.

Fullmäktige beslutar utan föregående överläggning om en
interpellation får framställas. Interpellationen skall vara tillgänglig
för varje ledamot, innan fullmäktige fattar ett sådant beslut.

Fullmäktige kan bestämma att ordföranden i kyrkorådet får
överlämna en interpellation som har framställts till honom att
besvaras av någon annan ledamot i rådet som på grund av sitt
uppdrag har särskilda förutsättningar att besvara interpellationen.

Om fullmäktige bestämmer det, får en ledamot till ordföranden i
kyrkorådet, annan nämnd eller beredning framställa fråga i ämnen
som hör till fullmäktiges handläggning.

Krav på protokollet

25 § Vid sammanträdena skall protokoll föras på ordförandens
ansvar. Av protokollet skall framgå vilka ledamöter som har varit
närvarande. Protokollet skall för varje ärende innehålla en
kortfattad redogörelse för ärendets beskaffenhet, uppgift om de
förslag och yrkanden i ärendet som inte har återkallats och
kyrkofullmäktiges beslut i ärendet. Om omröstning har ägt rum,
skall protokollet innehålla en redogörelse för förslagsordningen och
uppgift om hur omröstningen har utfallit. När omröstningen har
skett öppet, skall det i protokollet anges hur var och en har röstat.
Om avvikande mening som avses i 26 § har anmälts, skall
protokollet innehålla uppgift om detta.

Protokollet skall justeras av ordföranden och ytterligare minst två
ledamöter som fullmäktige för varje gång utser bland de
närvarande. Justeringen skall äga rum senast fjorton dagar efter
sammanträdesdagen på tid som ordföranden bestämmer och
tillkännager vid sammanträdet. Justeringen får också verkställas av
fullmäktige antingen genast eller vid nästa sammanträde.

Senast på andra dagen efter justeringen skall denna samt uppgift
om den plats där protokollet finns tillgängligt tillkännages på
anslagstavlan. Tillkännagivandet skall innehålla uppgift om vilken
dag det har anslagits. Det får inte avlägsnas före
överklagandetidens utgång. Bevis om dagen för anslaget skall
tecknas på protokollet eller utfärdas särskilt.

26 § Den som vid ett sammanträde har deltagit i avgörandet av ett
ärende får reservera sig mot det fattade beslutet genom att låta
anteckna avvikande mening. Den skall anmälas innan
sammanträdet avslutas samt, om den utvecklas närmare, avfattas
skriftligen och lämnas senast när protokollet justeras.

Arkiv

27 § I arkivlagen (1990:782) finns bestämmelser om
kyrkofullmäktiges arkiv. Lag (1990:788).

Offentlighet och ordning vid sammanträdena

28 § Sammanträdena skall vara offentliga. Kyrkofullmäktige får
dock besluta att överläggningen i ett visst ärende skall hållas inom
stängda dörrar. Suppleanterna får närvara vid en sådan
överläggning.

Ordföranden vakar över ordningen vid sammanträdet. Han kan
visa ut den som uppträder störande och inte rättar sig efter
tillsägelse. Om det uppstår oordning som ordföranden inte kan
avstyra, får han upplösa sammanträdet.

Ersättning till ledamöter och suppleanter i fullmäktige eller
beredning

29 § Kyrkofullmäktige får besluta att det till ledamöter och
suppleanter i fullmäktige eller beredning skall betalas skäligt arvode
samt skälig ersättning för resekostnader, förlorad arbetsförtjänst
och andra utgifter som föranleds av uppdraget. Arvode skall
bestämmas till lika belopp för lika uppdrag.

Arbetsordningens innehåll

30 § Kyrkofullmäktige skall i en arbetsordning meddela de
ytterligare föreskrifter som behövs för fullmäktiges sammanträden
och ärendenas handläggning.

Arbetsordningen skall innehålla bestämmelser om

1. vem som skall föra ordet till dess tillfällig ordförande som avses i
8 § andra stycket har utsetts,

2. utsändning av handlingar inför sammanträde,

3. anmälan av hinder för tjänstgöring vid sammanträde,

4. inkallande av suppleanter,

5. handläggningen av motioner,

6. handläggningen av interpellationer och frågor,

7. förfarandet vid omröstning samt

8. underrättelser om val av ordförande och vice ordförande i
fullmäktige och kyrkorådet.


3 kap. Kyrkostämma

Rösträtt

1 § Rösträtt på kyrkostämma har den som enligt 2 kap. 4 § har
rösträtt vid val av ledamöter i kyrkofullmäktige i församling.

Ordförandeskapet

2 § Kyrkostämman väljer för tre kalenderår bland de
röstberättigade en ordförande och en eller två vice ordförande.

Om ordföranden eller någon vice ordförande avgår under
tjänstgöringstiden, väljs en annan för återstoden av denna tid.

3 § I fråga om valbarhet till ordförande och vice ordförande, verkan
av att valbarheten upphör och rätt till avsägelse tillämpas
bestämmelserna i 2 kap. 5 §.

Rätt till ledighet för uppdraget

4 § Ordförande och vice ordförande i kyrkostämman samt
ledamöter och suppleanter i beredning har rätt till den ledighet från
anställning som behövs för uppdraget.

Hur bestämmelserna om kyrkofullmäktige i församling tillämpas
på kyrkostämma

5 § Beträffande kyrkostämman tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 9
§ första stycket första meningen och andra stycket första meningen,
10 § första--tredje styckena samt 13--17, 19--28 och 30 §§ om
kyrkofullmäktige i församling. Därvid skall följande gälla.

1. Om en kyrkostämma skall utöva beslutanderätten i en
församling där den tidigare har utövats av kyrkofullmäktige, skall
den senast valda ordföranden i fullmäktige sammankalla
kyrkostämman första gången. Om en ny församling bildas, i vilken
beslutanderätten skall utövas på kyrkostämma, skall stiftsstyrelsen
före den 1 juli året innan församlingen bildas förordna en person
att hålla kyrkostämma för val av ordförande och vice ordförande
samt kyrkoråd.

2. Bestämmelserna om ledamot i kyrkofullmäktige skall i stället
avse röstberättigad kyrkomedlem.

3. Kyrkostämma skall hållas när kyrkorådet begär det eller när
ordföranden anser att det behövs. Vid sammanträde före november
månads utgång det år då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum
förrättas val av kyrkoråd.

4. Kungörelse om kyrkostämma behöver inte tillställas de
röstberättigade i församlingen. Beslut om i vilken eller vilka
ortstidningar kyrkostämmans sammanträden skall tillkännages får
fattas för flera kalenderår, dock inte för längre tid än till utgången
av det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige förrättas nästa
gång.

5. Om ett ärende fordrar så skyndsam handläggning att kungörande
på det sätt som föreskrivs i 2 kap. 10 § första--tredje styckena inte
hinns med, skall kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senast
fyra vardagar före stämman.

6. Kyrkostämmans sammanträden skall alltid vara offentliga.

7. Omröstning skall vara sluten även i annat ärende än ärende om
val eller tillsättning av tjänst, om någon röstberättigad
kyrkomedlem begär det.

8. Av kyrkostämmans protokoll behöver inte framgå vilka som har
deltagit i stämman. Inte heller behövs uppgift om hur var och en
har röstat vid öppen omröstning.

9. Arbetsordningen för kyrkostämman behöver inte innehålla
bestämmelser som anges i 2 kap. 30 § andra stycket 2, 3 och 4.

Ersättning till ordförande samt till ledamöter och suppleanter i
beredning

6 § Kyrkostämman får besluta att det till stämmans ordförande
samt till ledamöter och suppleanter i beredning skall betalas skäligt
arvode samt skälig ersättning för resekostnader, förlorad
arbetsförtjänst och andra utgifter som föranleds av uppdraget.


4 kap. Församlingsdelegerade

Antalet ledamöter och suppleanter

1 § Antalet ledamöter i församlingsdelegerade skall bestämmas till
ett udda tal och till minst

15 i samfällighet med 5 000 röstberättigade kyrkomedlemmar eller
därunder,

25 i samfällighet med över 5 000 till och med 20 000
röstberättigade kyrkomedlemmar,

35 i samfällighet med över 20 000 till och med 40 000
röstberättigade kyrkomedlemmar,

45 i samfällighet med över 40 000 röstberättigade
kyrkomedlemmar.

När delegerade skall utses första gången, bör församlingarna träffa
överenskommelse om antalet ledamöter med ledning av första
stycket. Länsstyrelsen skall genast underrättas om beslutet. Om
församlingarna inte kan enas, bestämmer länsstyrelsen antalet
ledamöter.

Församlingsdelegerade beslutar själva om ändring av antalet
ledamöter. Ett sådant beslut skall tillämpas från och med året efter
det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige förrättas nästa gång.
Länsstyrelsen skall genast underrättas om beslutet.

Församlingsdelegerade får besluta att suppleanter skall utses för
ledamöterna i delegerade. Suppleanterna skall därvid utses till lika
stort antal som ledamöterna. Beslutet skall fattas före utgången av
mars månad valåret. Länsstyrelsen skall genast underrättas om
beslutet.

Länsstyrelsen bestämmer, med tillämpning av bestämmelserna i
lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m. m., hur många
ledamöter i församlingsdelegerade som varje församling skall utse.
Beslutet får överklagas hos valprövningsnämnden.
Valprövningsnämndens beslut får inte överklagas.

Val av ledamöter och suppleanter

2 § Ledamöter och suppleanter väljs av kyrkofullmäktige eller
kyrkostämman i varje församling.

Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även
bestämmas i vilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring.

Valbarhet

3 § I fråga om valbarhet till ledamot eller suppleant, verkan av att
valbarheten upphör och rätt till avsägelse tillämpas
bestämmelserna i 2 kap. 5 §. Dessa bestämmelser tillämpas också
på den kyrkoherde som är ledamot och hans ersättare i
samfällighetens kyrkoråd.

Rätt till ledighet för uppdraget

4 § Ledamöter och suppleanter i församlingsdelegerade eller
ledamöter och suppleanter i beredning har rätt till den ledighet från
anställning som behövs för uppdraget.

Valperiodens längd m.m.

5 § Ledamöter och suppleanter i församlingsdelegerade väljs för tre
år räknat från och med den 1 januari året efter det år då val i hela
riket av kyrkofullmäktige har förrättats. När val av ledamöter och
suppleanter inte äger rum under år då val i hela riket av fullmäktige
förrättas, skall valet dock inte avse längre tid än till utgången av det
år då sådana val av fullmäktige skall äga rum nästa gång.

Om val till kyrkofullmäktige, som har utsett ledamöter och
suppleanter i församlingsdelegerade, har upphävts och omval har
ägt rum eller om rättelse har vidtagits genom förnyad
sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid
har ändrats, upphör uppdragen för ledamöterna och suppleanterna
två månader efter det att omvalet eller sammanräkningen har
avslutats. När omvalet eller sammanräkningen har avslutats, skall
fullmäktige förrätta nytt val av ledamöter och suppleanter för
återstoden av tjänstgöringstiden.

Val av ledamöter och suppleanter i församlingsdelegerade förrättas
före december månads utgång året före det år då tjänstgöringstiden
börjar.

Om en ledamot i församlingsdelegerade avgår under
tjänstgöringstiden, förrättas fyllnadsval för återstoden av denna tid.
I en samfällighet där suppleanter har utsetts, skall dock för en
ledamot som har utsetts vid proportionellt val inträda en
suppleant, enligt den ordning mellan suppleanterna som har
bestämts vid valet, i ledamotens ställe för återstoden av
tjänstgöringstiden.

Hur bestämmelserna om kyrkofullmäktige i församling tillämpas
på församlingsdelegerade

6 § Beträffande församlingsdelegerade tillämpas bestämmelserna i 2
kap. 8--30 §§ om kyrkofullmäktige i församling. Därvid skall
följande gälla.

1. Bestämmelserna om kyrkoråd skall avse samfällighetens
kyrkoråd.

2. Kungörelser och tillkännagivanden skall anslås på
samfällighetens anslagstavla.

3. När sammanträde med delegerade skall hållas första gången,
utfärdas kungörelse om sammanträdet av ordföranden i
kyrkofullmäktige i den församling i samfälligheten som har flest
röstberättigade kyrkomedlemmar. Om fullmäktige inte finns i
denna församling, utfärdas kungörelsen av ordföranden i
församlingens kyrkostämma.

4. Rätt för ordföranden i en församlings kyrkoråd att delta i
delegerades överläggningar men inte i besluten föreligger bara vid
handläggning av ärenden som angår församlingen särskilt. Om
samfälligheten omfattar församlingar i flera pastorat tillkommer
rätten för kyrkoherde att delta i överläggningarna bara den
kyrkoherde som domkapitlet utser.


5 kap. Kyrkofullmäktige i kyrkliga samfälligheter

Antalet ledamöter och suppleanter

1 § Stiftsstyrelsen fastställer antalet ledamöter i kyrkofullmäktige.
Länsstyrelsen skall genast underrättas om beslutet.

Bestämmelser om kyrkliga samfälligheters indelning i valkretsar
och om fastställandet av det antal ledamöter i fullmäktige som skall
utses i varje församling finns i lagen (1972:704) om
kyrkofullmäktigval, m. m.

2 § För ledamöterna skall suppleanter utses till det antal som
kyrkofullmäktige bestämmer. Antalet skall utgöra en viss andel,
dock högst hälften, av det antal platser som varje parti får i
samfällighetens fullmäktige eller i varje valkrets, om valbarheten är
inskränkt till valkrets. I det senare fallet skall andelen vara
densamma i alla valkretsarna. Om det därvid uppkommer ett
brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Länsstyrelsen
skall genast underrättas om fullmäktiges beslut.

När fullmäktige skall utses första gången, fattas beslut enligt första
stycket av stiftsstyrelsen, om stiftsstyrelsen inte med stöd av 5 kap.
5 § andra stycket kyrkliga indelningslagen (1988:185) har bestämt
att beslutanderätten i samfälligheten skall utövas av
indelningsdelegerade.

Hur bestämmelserna om kyrkofullmäktige i församling tillämpas
på kyrkofullmäktige i kyrklig samfällighet

3 § Beträffande kyrkofullmäktige i kyrklig samfällighet tillämpas
bestämmelserna i 2 kap. 4--30 §§ om kyrkofullmäktige i församling.
Därvid skall följande gälla.

1. Bestämmelserna om kyrkoråd skall avse samfällighetens
kyrkoråd.

2. Bestämmelserna i 2 kap. 5 § andra stycket om kyrkoherde skall
avse den kyrkoherde som är ledamot och hans ersättare i
samfällighetens kyrkoråd.

3. Kungörelser och tillkännagivanden skall anslås på
samfällighetens anslagstavla.

4. När sammanträde med fullmäktige skall hållas första gången,
utfärdas kungörelse om sammanträdet av den ordförande som
anges i 4 kap. 6 § 3.

5. Om samtliga suppleanter för en ledamot i fullmäktige är
förhindrade att inställa sig till ett sammanträde eller att vidare
delta i ett sammanträde inträder i ledamotens ställe den suppleant
som enligt den för suppleanterna bestämda ordningen står i tur att
tjänstgöra för den ledamot som har fått den första platsen för
partiet i församlingen eller i en sådan grupp av församlingar som
avses i 4 § lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m. m. Om en
sådan suppleant inte kan tjänstgöra, inträder den suppleant som
står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har fått den andra
platsen för partiet och så vidare efter samma grund. Om ett partis
samtliga suppleanter är förhindrade att i en ledamots ställe inställa
sig till ett sammanträde eller att vidare delta i sammanträdet,
inträder suppleant som har utsetts för partiet i en annan församling
eller grupp av församlingar efter den grund som nyss har sagts.
Därvid har den suppleant företräde som har utsetts i den
församling eller grupp av församlingar där partiets röstetal är högst.

6. Rätt för ordföranden i en församlings kyrkoråd att delta i
fullmäktiges överläggningar men inte i besluten föreligger bara vid
handläggning av ärenden som angår församlingen särskilt. Om
samfälligheten omfattar församlingar i flera pastorat, tillkommer
rätten för kyrkoherde att delta i överläggningarna bara den
kyrkoherde som domkapitlet utser. Lag (1990:788).


6 kap. Stiftsfullmäktige

Antalet ledamöter och suppleanter

1 § Stiftsfullmäktige beslutar hur många ledamöter som skall väljas
i fullmäktige. Antalet skall bestämmas till ett udda tal och till minst
51.

Beslutar fullmäktige om ändring av antalet ledamöter, tillämpas
beslutet från och med året efter det år då val i hela riket av
kyrkofullmäktige förrättas nästa gång. Beslutet skall fattas före
utgången av mars månad valåret. Den centrala valmyndighet som
avses i 1 kap. 2 § vallagen (1972:620) skall genast underrättas om
beslutet.

2 § För ledamöterna skall väljas lika många suppleanter.

Val av stiftsfullmäktige

Valkretsar

3 § För val av stiftsfullmäktige är varje stift indelat i valkretsar.
Varje kontrakt utgör därvid en valkrets, om inte annat beslutas av
länsstyrelsen i det län inom vilket kontraktsprosten har sin
anställning som präst. För ett sådant beslut tillämpas
bestämmelserna i 1 § andra stycket.

Antalet ledamöter i varje valkrets

4 § I varje valkrets skall väljas en ledamot och därutöver så många
ledamöter som belöper på valkretsen sedan det återstående antalet
ledamöter fördelats på valkretsarna i proportion till antalet
röstberättigade kyrkomedlemmar. Antalet röstberättigade
kyrkomedlemmar beräknas med ledning av den senast upprättade
röstlängden.

Den centrala valmyndigheten skall före september månads utgång
det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige förrättas fastställa det
antal ledamöter i stiftsfullmäktige som varje valkrets skall utse.
Beslutet får överklagas hos valprövningsnämnden.
Valprövningsnämndens beslut får inte överklagas.

/r5/
Vilka som väljer ledamöter och suppleanter

5 § Ledamöter och suppleanter väljs av elektorer.

/r5/
Val av elektorer

6 § För val av elektorer är varje valkrets indelad i valdistrikt. Varje
församling utgör ett valdistrikt.

7 § Elektorer väljs för varje församling av kyrkofullmäktige eller av
kyrkorådet, om kyrkofullmäktige inte finns. Valet förrättas av de
nyvalda kyrkofullmäktige eller av de nyvalda kyrkoråden.

Antalet elektorer bestäms utifrån antalet röstberättigade
kyrkomedlemmar i församlingen på följande sätt.

*/i54/
Antalet röstberättigade        Antalet elektorer
kyrkomedlemmar

    1--   500                  1
  501-- 2 000                  2
2 001-- 4 000                  3
4 001-- 6 000                  4
6 001-- 8 000                  5
8 001--10 000                  6

Ytterligare en elektor väljs sedan för varje därefter påbörjat
tvåtusental röstberättigade kyrkomedlemmar.

Antalet röstberättigade kyrkomedlemmar beräknas med ledning av
den senast upprättade röstlängden.

För elektorerna utses lika många ersättare. Om ersättarna inte väljs
proportionellt, skall det vid valet även bestämmas i vilken ordning
de skall inkallas till tjänstgöring. */k/ Lag (1990:300) */-k/.

8 § I fråga om valbarhet till elektor eller ersättare för elektor, verkan
av att valbarheten upphör och rätt att avsäga sig uppdraget
tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 5 § första och tredje styckena om
ledamot och suppleant i kyrkofullmäktige. Den som är myndig på
dagen för elektorsvalet är dock valbar. */k/ Lag (1990:300) */-k/.

9 § Elektorer och deras ersättare skall utses före utgången av
november det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har
förrättats.

Protokoll över val av elektorer skall skyndsamt översändas till
stiftsstyrelsen.

10 § En elektor har rätt till skälig ersättning för resekostnader och
andra utgifter som föranleds av uppdraget. Kostnaderna skall
betalas av församlingen.

/r5/
Val av ledamöter och suppleanter

11 § För val av ledamöter och suppleanter i stiftsfullmäktige skall
stiftsstyrelsen utse en person i varje valkrets att vara valförrättare.
Efter framställning av denne skall stiftsstyrelsen kalla elektorerna
inom varje valkrets till ett sammanträde inför honom.
Sammanträdet skall hållas före utgången av december det år då val
i hela riket av kyrkofullmäktige har förrättats.

12 §/n2/  Valbar är den som är folkbokförd inom valkretsen, är
medlem av svenska kyrkan och har fyllt arton år senast på
valdagen. Den som är medlem i en icke-territoriell församling är
bara valbar i den valkrets som den församlingen tillhör.

Valbar är dock inte

1. den som innehar en tjänst som biskop eller biträdande biskop,

2. domprosten eller någon annan kyrkoherde som är biskopens
ersättare i stiftsstyrelsen,

3. den som är anställd hos stiftssamfälligheten och som på grund av
sina uppgifter har en ledande ställning bland de anställda.

/n2/ Senaste lydelse 1989:985.//

I fråga om verkan av att valbarheten upphör och om rätt att avsäga
sig uppdraget tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 5 § tredje stycket
om ledamot och suppleant i kyrkofullmäktige. */k/ Lag (1991:684).
*/-k/

13 § Val av ledamöter och suppleanter skall ske inför öppna dörrar
och på samma sätt som val av ledamöter och suppleanter i
kyrkoråd. Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid
valet även bestämmas i vilken ordning de skall inkallas till
tjänstgöring.

Över förrättningen skall föras protokoll som skrivs under av
valförrättaren.

14 § Valets utgång skall kungöras genom uppläsning av protokollet.
Därmed är valet avslutat.

Protokollet, valsedlarna och annat valmaterial skall av
valförrättaren utan dröjsmål sändas in till stiftsstyrelsen, som skall
förvara handlingarna på ett betryggande sätt till dess att valet har
vunnit laga kraft.

15 § För den som har blivit vald till ledamot eller suppleant skall
stiftsstyrelsen genast utfärda ett bevis om detta. I beviset anges den
valdes namn samt för vilken tid och valkrets ledamoten eller
suppleanten har blivit vald. Beviset skall tillställas den som har
blivit vald och stiftsfullmäktiges ordförande.

Utdrag ur protokollet från valförrättningen gäller som bevis.

Valperiodens längd m.m.

16 § Ledamöter och suppleanter väljs för tre år räknat från och med
den 1 januari året efter det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige
har förrättats.

17 § Om en ledamot avgår under tjänstgöringstiden skall
ordföranden skyndsamt anmäla detta till stiftsstyrelsen.

Styrelsen skall därefter till ny ledamot i den avgångnes ställe utse
den suppleant som står i tur att tillträda enligt den mellan
suppleanterna bestämda ordningen.

Överklagande av val

Beslut som får överklagas

18 § Beslut varigenom elektorer och deras ersättare har utsetts får
överklagas endast i samband med överklagande av det beslut
varigenom ledamöter och suppleanter har utsetts.

19 § Beslut varigenom ledamöter och suppleanter har utsetts får
överklagas hos valprövningsnämnden. Rätt att överklaga har den
som uppfyller villkoren för rösträtt vid kyrkofullmäktigeval och
som enligt 12 § är valbar inom valkretsen. Partier som har deltagit i
valet får också överklaga beslutet.

Skrivelsen med överklagandet skall ges in till stiftsstyrelsen inom
tio dagar efter det att valet eller förrättningen avslutades. Har en
skrivelse med överklagande kommit in till valprövningsnämnden
inom överklagandetiden, skall den omständigheten att skrivelsen
har kommit till stiftsstyrelsen först därefter dock inte föranleda att
den avvisas. Valprövningsnämnden prövar om skrivelsen har
kommit in i rätt tid. */k/ Lag (1991:684). */-k/

/r5/
Kungörelse om överklaganden m. m.

20 § Stiftsstyrelsen skall snarast möjligt efter utgången av tiden för
överklagande samtidigt kungöra samtliga överklaganden och sända
skrivelserna till valprövningsnämnden.

Kungörelsen införs i ortstidning inom valkretsen. I kungörelsen
anges viss kort tid inom vilken förklaring över överklagandena skall
ha kommit in till valprövningsnämnden. Stiftsstyrelsen skall
dessutom skyndsamt yttra sig över överklagandena till
valprövningsnämnden. Bestämmelserna i 27 och 28 §§
förvaltningslagen (1986:223) om omprövning av beslut skall inte
tillämpas.

Den som vill överklaga har rätt att hos stiftsstyrelsen genast få
utdrag ur protokoll eller annan handling över förrättningen.

Handläggningen av överklaganden

21 § I fråga om handläggningen och prövningen av överklaganden
skall 15 kap. 6,7 och 9 §§ vallagen (1972:620) tillämpas.

22 § Den som har valts till ledamot utövar sitt uppdrag utan hinder
av att valet har överklagats. Om valet ändras, skall den nya
ledamoten inta sin plats så snart ändringen har kungjorts. Vad som
nu har sagts om ledamot gäller också för suppleant.

Bestämmelserna om inhibition i 29 § förvaltningslagen (1986:223)
gäller inte beslut som avses i denna paragraf.

Hur bestämmelserna om kyrkofullmäktige i församling tillämpas
på stiftsfullmäktige

23 § Beträffande stiftsfullmäktige tillämpas bestämmelserna i 2
kap. 6 och 8--30 §§ om kyrkofullmäktige i församling. Därvid skall
följande gälla.

1. Bestämmelserna om kyrkoråd skall avse stiftsstyrelsen.

2. Kungörelser och tillkännagivanden skall anslås på
stiftssamfällighetens anslagstavla.

3. Om suppleanten för en ledamot i fullmäktige är förhindrad att
inställa sig till ett sammanträde eller att vidare delta i ett
sammanträde, inträder i ledamotens ställe den suppleant som enligt
den för suppleanterna bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra
för den ledamot som har fått den första platsen för partiet i
valkretsen. Om en sådan suppleant inte kan tjänstgöra inträder den
suppleant som står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har fått
den andra platsen för partiet och så vidare efter samma grund. Om
ett partis samtliga suppleanter är förhindrade att i en ledamots
ställe inställa sig till ett sammanträde eller att vidare delta i
sammanträdet, inträder suppleant som har utsetts för partiet i en
annan valkrets efter den grund som nyss har sagts. Därvid har den
suppleant företräde som har utsetts i den valkrets där partiets
röstetal är högst.

4. Rätt att delta i fullmäktiges överläggningar men inte i besluten
har de personer som anges i 12 § andra stycket, ledamöter i
stiftsstyrelsen samt ordförande i nämnd eller beredning vid
handläggning av ärenden som har beretts av nämnden eller
beredningen och vid besvarande av interpellation eller fråga som
har framställts till ordföranden i nämnden eller beredningen,
revisor hos stiftssamfälligheten vid behandling av
revisionsberättelsen för den verksamhet som hans uppdrag avser
samt ordförande i församlings eller kyrklig samfällighets kyrkoråd i
ärenden som rör församlingen eller den kyrkliga samfälligheten
särskilt. Stiftsfullmäktige får därtill kalla tjänstemän hos
stiftssamfälligheten eller särskilda sakkunniga för att meddela
upplysningar vid ett sammanträde.

5. Det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum
förrättas val till de befattningar inom samfälligheten som blir lediga
vid årets slut av de nyvalda stiftsfullmäktige vid sammanträde
snarast efter valperiodens början. Dessa förrättar även andra val
som ankommer på stiftsfullmäktige och avser tid efter utgången av
det nämnda året. */k/ Lag (1990:788). */-k/


7 kap. Kyrkorådet och övriga nämnder i församling

/r4/
Kyrkorådets uppgifter

1 § I varje församling skall det finnas ett kyrkoråd. Kyrkorådet är
församlingens styrelse.

Två eller flera församlingar får utse ett gemensamt kyrkoråd för en
eller flera angelägenheter.

2 § Kyrkorådet skall ha omsorg om församlingslivet och verka för
dess utveckling, leda förvaltningen av församlingens angelägenheter
och ha tillsyn över övriga nämnders verksamhet. Rådet skall
uppmärksamt följa de frågor som kan inverka på församlingens
ekonomiska ställning samt hos kyrkofullmäktige eller
kyrkostämman och övriga nämnder liksom hos andra myndigheter
göra de framställningar som rådet anser behövs.

Kyrkorådet skall vidare

1. bereda eller yttra sig i ärenden som skall handläggas av
kyrkofullmäktige eller kyrkostämman,

2. ha hand om den ekonomiska förvaltningen och därvid själv
förvalta kyrkans och församlingens egendom i den mån sådan
egendomsförvaltning inte har uppdragits åt annan nämnd eller
annars ankommer på annan,

3. ha hand om medelsförvaltningen i den mån kyrkofullmäktige
eller kyrkostämman inte har medgett någon annan nämnd att helt
eller delvis ha hand om sin medelsförvaltning,

4. verkställa kyrkofullmäktiges eller kyrkostämmans beslut i den
mån verkställigheten inte har uppdragits åt någon annan,

5. själv eller genom ombud föra församlingens talan i alla mål och
ärenden i den mån detta inte på grund av lag eller annan författning
eller beslut av kyrkofullmäktige eller kyrkostämman ankommer på
någon annan,

6. ha hand om församlingens informationsverksamhet i den mån
kyrkofullmäktige eller kyrkostämman inte har uppdragit denna åt
någon annan nämnd,

7. verka för sådana förenklingar i verksamheten som kan underlätta
enskildas kontakter med församlingen samt

8. i övrigt fullgöra de uppdrag som kyrkofullmäktige eller
kyrkostämman har överlämnat till rådet.

Kyrkorådet skall handlägga de ärenden som enligt särskilda
författningar ankommer på rådet.

Kyrkorådet får infordra yttranden och upplysningar från övriga
nämnder och från beredningar och tjänstemän i församlingen, när
det behövs för att rådet skall kunna fullgöra sina uppgifter.

Om beslutanderätten i en församling utövas av ett direktvalt
kyrkoråd tillämpas inte andra stycket 1, 3--6 och 8.

/r4/
Ledamöter och suppleanter

3 § Kyrkoherden är ledamot i kyrkorådet.

Kyrkoherden får förordna präst som tjänstgör i pastoratet att vara
kyrkorådsledamot i annexförsamling i stället för kyrkoherden.
Förordnandet skall avse den tid för vilken övriga
kyrkorådsledamöter har valts. Kyrkoherden skall underrätta
kyrkofullmäktiges eller kyrkostämmans ordförande om
förordnandet.

Om församlingar som tillhör olika pastorat har ett gemensamt
kyrkoråd, förordnar domkapitlet en av församlingarnas
kyrkoherdar att vara ledamot i rådet och en annan att vara
suppleant.

4 § Andra ledamöter än den som avses i 3 § samt suppleanter i
kyrkorådet väljs, utom i fall som avses i 5 §, av kyrkofullmäktige
eller kyrkostämman till det antal som fullmäktige eller stämman
bestämmer. Antalet valda ledamöter får dock inte vara mindre än
fyra. Antalet suppleanter bör vara minst lika stort som antalet
valda ledamöter.

Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även
bestämmas i vilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring.

5 § Om beslutanderätten i en församling utövas av ett direktvalt
kyrkoråd skall andra ledamöter än den som avses i 3 § och
suppleanter utses genom direkta val när val i hela riket till
kyrkofullmäktige förrättas. Rösträtt vid ett sådant val har den som
uppfyller de villkor som anges i 2 kap. 4 §.

I lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m. m. finns
bestämmelser om

1. indelning i valdistrikt,

2. valdag, röstlängd, förrättande och avslutande av val,

3. utseende av suppleanter samt

4. förfarandet när en ledamot i kyrkorådet har avgått under
tjänstgöringstiden och när en suppleant har inträtt som ordinarie
ledamot i kyrkorådet eller av annan anledning har avgått som
suppleant.

Kyrkorådet beslutar hur många ledamöter som skall väljas. Antalet
valda ledamöter skall vara jämnt och får inte vara mindre än tio.

Beslutar kyrkorådet om ändring av antalet ledamöter tillämpas
beslutet först när val i hela riket av kyrkofullmäktige förrättas nästa
gång. Beslutet skall fattas före utgången av mars månad valåret.
Länsstyrelsen skall genast underrättas om beslutet.

För de valda ledamöterna skall suppleanter utses till det antal som
kyrkorådet bestämmer. Antalet skall utgöra en viss andel, dock
högst hälften, av det antal platser som varje parti får i
församlingen. Om det därvid uppkommer ett brutet tal, avrundas
detta till närmast högre hela tal. Länsstyrelsen skall genast
underrättas om kyrkorådets beslut.

När kyrkorådet skall utses första gången, beslutar kyrkofullmäktige
eller kyrkostämman om antalet ledamöter och suppleanter.

Kyrkorådet skall före utgången av januari månad varje år till
samfällighetens fullmäktige avge en berättelse om sin verksamhet
under det föregående året.

6 § Antalet ledamöter i ett gemensamt kyrkoråd och det antal
ledamöter i rådet som varje församling skall utse bestäms genom
överenskommelse mellan församlingarna. Varje församling skall
välja minst en ledamot. Om församlingarna inte kan enas,
bestämmer länsstyrelsen antalet ledamöter i rådet och det antal
som skall utses av varje församling.

/r4/
Valbarhet m. m.

7 § I fråga om valbarhet till ledamot eller suppleant, verkan av att
valbarheten upphör och rätt att avsäga sig uppdraget tillämpas
bestämmelserna i 2 kap. 5 § om ledamot och suppleant i
kyrkofullmäktige. Den som är myndig på dagen för valet till
kyrkorådet är dock valbar. Utöver de personer som avses i 2 kap. 5
§ andra stycket får inte heller en tjänsteman som förestår någon
förvaltning som är underställd rådet väljas till ledamot eller
suppleant.

/r4/
Rätt till ledighet för uppdraget

8 § Valda ledamöter och suppleanter har rätt till den ledighet från
anställning som behövs för uppdraget.

/r4/
Valperiodens längd m. m.

9 § Sådana ledamöter och suppleanter som avses i 4 och 5 §§ väljs
för tre år, räknat från och med den 1 januari året efter det år då val
i hela riket av kyrkofullmäktige har förrättats.

Om valet till kyrkofullmäktige har upphävts och omval har ägt rum
eller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och
mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör
uppdragen för de ledamöter och suppleanter i kyrkorådet som har
valts av fullmäktige två månader efter det att omvalet eller
sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller
sammanräkningen har avslutats, skall kyrkofullmäktige förrätta
nytt val av ledamöter och suppleanter för återstoden av
tjänstgöringstiden.

Om en sådan ledamot som avses i 4 § och som har utsetts vid
proportionellt val avgår under tjänstgöringstiden, inträder en
suppleant, enligt den ordning mellan suppleanterna som har
bestämts vid valet, i ledamotens ställe för återstoden av
tjänstgöringstiden. Om en annan av kyrkofullmäktige eller
kyrkostämma vald ledamot avgår, förrättas fyllnadsval för
återstoden av tjänstgöringstiden.

/r4/
Ordförandeskapet

10 § Kyrkofullmäktige eller kyrkostämman väljer bland kyrkorådets
ledamöter en ordförande och en eller två vice ordförande.
Fullmäktige eller stämman bestämmer tiden för uppdragen.
Direktvalt kyrkoråd och gemensamt kyrkoråd skall dock själva
välja ordförande och en eller två vice ordförande bland sina
ledamöter.

Om varken ordföranden eller någon vice ordförande kan närvara
vid ett sammanträde med kyrkorådet, utser rådet en annan ledamot
att för tillfället vara ordförande.

Om ordföranden på grund av sjukdom eller annars för längre tid är
förhindrad att fullgöra sitt uppdrag, får kyrkorådet utse en annan
ledamot att som ersättare för ordföranden fullgöra dennes
uppgifter.

/r4/
Bestämmelser om sammanträdena i kyrkorådet

11 § Kyrkorådet bestämmer tid och plats för sina sammanträden.
Sammanträde skall även hållas, när minst en tredjedel av rådets
ledamöter eller den ledamot som avses i 3 § begär det eller
ordföranden anser att det behövs.

Kallelse till sammanträde med kyrkorådet skall anslås minst en
vecka före sammanträdesdagen på församlingens anslagstavla. Den
skall inom samma tid tillställas varje ledamot och suppleant i rådet
på lämpligt sätt. Om ett ärende fordrar så skyndsam handläggning
att kallelse inte kan ske på detta sätt, skall kallelsen med uppgift om
ärendet anslås senast vardagen före sammanträdesdagen. Dessutom
skall kallelsen inom samma tid på lämpligt sätt tillställas varje
ledamot och suppleant. Det som sägs i detta stycke gäller bara när
det inte finns föreskrifter om kallelse i reglemente för kyrkorådet.

Kyrkorådet får till sina sammanträden kalla en ledamot eller en
suppleant i kyrkofullmäktige, ordföranden eller en vice ordförande
i kyrkostämman, en ledamot eller en suppleant i annan nämnd eller
beredning, en tjänsteman hos församlingen eller en särskild
sakkunnig att närvara. Den som har kallats till ett sammanträde
får, om rådet beslutar det, delta i överläggningarna men inte i
besluten.

/r4/
Suppleanternas tjänstgöring

12 § I fråga om suppleanternas tjänstgöring i kyrkorådet gäller i
tillämpliga delar bestämmelserna i 2 kap. 11 § om suppleanternas
tjänstgöring i kyrkofullmäktige. Detta gäller även när en av
kyrkofullmäktige eller kyrkostämma utsedd ledamot som inte har
utsetts vid proportionellt val har avgått och fyllnadsval ännu inte
har ägt rum.

Suppleanterna får närvara vid rådets sammanträden.

/r4/
Beslutförhet och jäv

13 § Kyrkorådet får handlägga ärenden endast om mer än hälften
av ledamöterna är närvarande.

En ledamot eller någon annan som har att handlägga ärenden hos
rådet får inte delta i eller närvara vid handläggningen av ett ärende
som personligen rör honom själv eller hans make, föräldrar, barn
eller syskon eller någon annan närstående.

/r4/
Val av särskild avdelning eller utskott inom kyrkorådet samt krav
på beslut och protokoll

14 § När kyrkorådet väljer en sådan avdelning som avses i 17 § eller
ett organ bestående av ledamöter eller suppleanter i rådet för
beredning av ärenden som rådet skall handlägga samt elektorer och
deras suppleanter för val av stiftsfullmäktige, tillämpas
bestämmelserna i 2 kap. 23 § om proportionellt val.

I fråga om förfarandet vid fattande av beslut, förande av protokoll,
protokollets innehåll, justering av protokoll, tillkännagivande om
justering och reservation tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 22, 25
och 26 §§ om kyrkofullmäktige. Protokollet får dock justeras på det
sätt som kyrkorådet bestämmer av ordföranden och ytterligare
minst en ledamot. Lag (1990:300).

/r4/
Framställningar till kyrkorådet m. m.

15 § Kyrkorådet skall på lämpligt sätt kungöra var framställningar
till rådet tas emot.

Delgivning med kyrkorådet sker med ordföranden eller den som
enligt reglemente, instruktion eller särskilt beslut är behörig att ta
emot delgivning.

/r4/
Hur kyrkvärdar, kassaförvaltare och elektorer utses

16 § Kyrkorådet väljer kyrkvärdar bland dem som är
röstberättigade i församlingen enligt 2 kap. 4 § första och andra
styckena. Minst en av kyrkvärdarna skall utses bland ledamöterna
och suppleanterna i kyrkorådet. Kyrkvärdarna utses för tre år
räknat från och med den 1 januari året efter det år då val i hela
riket av kyrkofullmäktige har förrättats.

Kyrkorådet utser för varje kalenderår en kassaförvaltare, om rådets
medelsförvaltning inte har ordnats på annat sätt.

Det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige förrättats, skall det
nyvalda kyrkorådet före december månads utgång utse
befattningshavare som avses i första och andra styckena. Det
nyvalda kyrkorådet får även före december månads utgång utse
elektorer som avses i lagen (1982:943) om kyrkomötet.

/r4/
Reglemente om kyrkorådets verksamhet m. m.

17 § Kyrkofullmäktige eller kyrkostämman får anta reglemente med
närmare bestämmelser om kyrkorådets verksamhet.

Kyrkorådet får, om kyrkofullmäktige eller kyrkostämman beslutar
det, uppdra åt en särskild avdelning, bestående av ledamöter eller
suppleanter i rådet, åt en ledamot eller suppleant eller åt en
tjänsteman hos församlingen att på rådets vägnar besluta i vissa
grupper av ärenden. Dessa ärendegrupper skall anges i reglementet
eller särskilda beslut. Framställningar eller yttranden till
fullmäktige eller stämman liksom yttranden med anledning av att
rådets beslut har överklagats får dock beslutas endast av rådet
samfällt.

Första och andra styckena tillämpas också på direktvalt kyrkoråd.
Därvid skall dock vad som sägs om kyrkofullmäktige eller
kyrkostämman i stället avse kyrkorådet.

Beslut som har fattats med stöd av uppdrag enligt andra stycket
skall anmälas till kyrkorådet, som bestämmer på vilket sätt detta
skall ske.

/r4/
Tillsättning av nämnder

18 § Kyrkofullmäktige eller kyrkostämman tillsätter nämnder för
den förvaltning och verkställighet som enligt särskilda författningar
ankommer på dessa. För sådana nämnder gäller vad som är
föreskrivet i författningarna.

För förvaltning och verkställighet i övrigt får fullmäktige eller
stämman tillsätta de nämnder som behövs. Ledamöter och
suppleanter i sådana nämnder väljs av fullmäktige eller stämman
till det antal som fullmäktige eller stämman bestämmer. För dessa
nämnder tillämpas bestämmelserna om kyrkorådet i 4 § andra
stycket, 7 och 8 §§, 9 § andra och tredje styckena, 10--15 §§, 16 §
andra och tredje styckena samt 17 §.

/r4/
Handläggningen av vissa ärenden

19 § Kyrkofullmäktige och kyrkostämman får, om inte något annat
är föreskrivet i lag eller annan författning, besluta att kyrkorådet
eller någon annan nämnd skall

1. ha hand om förvaltning och verkställighet i fråga om egendom
som annars förvaltas av någon annan nämnd,

2. handlägga frågor om anställning, ledighet, vikariat eller skiljande
från anställning samt andra frågor beträffande arbetstagare som är
underställda någon annan nämnd.

/r4/
Närvarorätt vid sammanträdena m. m.

20 § Kyrkofullmäktige eller kyrkostämman får besluta att en
ledamot eller en suppleant i fullmäktige, kyrkorådet, annan nämnd
eller beredning får närvara vid rådets eller någon annan nämnds
sammanträde, även om han inte är ledamot eller suppleant i rådet
eller nämnden, och delta i överläggningarna men inte i besluten
samt få sin mening antecknad i protokollet.

Rätt att närvara och delta i överläggningen har dock alltid en
kyrkoherde eller hans ersättare beträffande de nämnder till vilka
kyrkoherden inte är valbar.

Om beslutanderätten i en församling utövas av ett direktvalt
kyrkoråd tillämpas första stycket på sådan församling. Därvid skall
dock vad som sägs om kyrkofullmäktige och kyrkostämma i stället
avse kyrkofullmäktige i den samfällighet i vilken församlingen
ingår.

/r4/
Arkiv

21 § I arkivlagen (1990:782) finns bestämmelser om kyrkorådets
och övriga nämnders arkiv. */k/ Lag (1990:788). */-k/

/r4/
Ersättning till ledamöter och suppleanter

22 § Kyrkofullmäktige eller kyrkostämman får besluta att det till
valda ledamöter och suppleanter i kyrkorådet samt till ledamöter
och suppleanter i annan nämnd skall betalas skäligt arvode samt
skälig ersättning för resekostnader, förlorad arbetsförtjänst och
andra utgifter som föranleds av uppdraget. Detsamma gäller annan
ledamot i kyrkorådet, om han har utsetts till ordförande. Arvodet
skall bestämmas till lika belopp för lika uppdrag.

Om en församling ingår i en total pastoratssamfällighet eller total
flerpastoratssamfällighet får kyrkofullmäktige i samfälligheten
besluta att arvode och ersättning som avses i första stycket skall
utgå till ledamöter och suppleanter i församlingens kyrkoråd.
Arvodet skall bestämmas till lika belopp för lika uppdrag.


8 kap. Kyrkorådet och övriga nämnder i annan kyrklig samfällighet
än stiftssamfällighet

/r4/
Kyrkorådets uppgifter

1 § Kyrkorådet i en kyrklig samfällighet skall leda förvaltningen av
samfällighetens angelägenheter och ha tillsyn över övriga nämnders
verksamhet. Rådet skall uppmärksamt följa de frågor som kan
inverka på samfällighetens ekonomiska ställning samt hos
samfällighetens fullmäktige eller församlingsdelegerade och övriga
nämnder liksom hos andra myndigheter göra de framställningar
som rådet anser behövs. Beträffande kyrkorådets uppgifter i övrigt
tillämpas bestämmelserna i 7 kap. 2 § andra--fjärde styckena.
Därvid skall dock vad som sägs om församling och
kyrkofullmäktige i stället avse samfälligheten och dess fullmäktige
eller församlingsdelegerade.

/r4/
Hur bestämmelserna om kyrkoråd m. m. i församling tillämpas på
kyrkorådet och övriga nämnder i annan kyrklig samfällighet än
stiftssamfällighet

2 § Beträffande kyrkliga samfälligheters kyrkoråd och övriga
nämnder tillämpas bestämmelserna i 7 kap. 3, 4, 6--15 och 17--21
§§ samt 22 § första stycket om kyrkoråd m. m. i församling. Därvid
skall följande gälla.

1. Bestämmelserna om församling och kyrkofullmäktige skall avse
samfälligheten och dess fullmäktige eller församlingsdelegerade.

2. Om samfälligheten utgörs av församlingar som tillhör flera
pastorat, förordnar domkapitlet en av kyrkoherdarna att vara
ledamot i samfällighetens kyrkoråd och en annan att vara dennes
suppleant. Förordnandena skall avse tiden för de valda
ledamöternas tjänstgöringsperiod.

3. Vid val av kyrkoråd i samfälligheten bör om möjligt varje
församling bli företrädd i rådet genom minst en ledamot eller
suppleant.

4. Kungörelser och tillkännagivanden skall anslås på
samfällighetens anslagstavla.

5. Samfällighetens kyrkoråd skall underrätta församlingarna om
frågor av större ekonomisk betydelse. Rådet får infordra yttranden
och upplysningar från församlingarnas kyrkoråd, när det behövs för
att rådet skall kunna fullgöra sina uppgifter.

6. Samfällighetens kyrkoråd får, om inte samfällighetens
fullmäktige eller församlingsdelegerade beslutar något annat,
uppdra åt kyrkorådet eller någon annan nämnd i en församling eller
åt ett för församlingarna i ett pastorat gemensamt kyrkoråd att
verkställa beslut av samfällighetens fullmäktige eller
församlingsdelegerade eller att förvalta anslag som enligt fastställd
budget eller särskilt beslut blivit anvisat åt församlingen.

7. Samfällighetens fullmäktige eller församlingsdelegerade får ge
samfällighetens kyrkoråd en annan benämning än kyrkoråd. */k/
Lag (1990:788). */-k/


9 kap. Stiftsstyrelsen och övriga nämnder i stiftssamfälligheten

/r4/
Stiftsstyrelsens uppgifter

1 § Stiftsstyrelsen skall leda förvaltningen av stiftssamfällighetens
angelägenheter och ha tillsyn över övriga nämnders verksamhet.

Stiftsstyrelsen skall uppmärksamt följa de frågor som kan inverka
på stiftssamfällighetens ekonomiska ställning samt hos
stiftsfullmäktige och övriga nämnder liksom hos andra
myndigheter göra de framställningar som stiftsstyrelsen anser
behövs. Beträffande stiftsstyrelsens uppgifter i övrigt tillämpas
bestämmelserna i 7 kap. 2 § andra och fjärde styckena om
kyrkorådet i församling. Därvid skall dock vad som sägs om
församling och kyrkofullmäktige i stället avse stiftssamfälligheten
och stiftsfullmäktige.

Stiftsstyrelsen skall handlägga de ärenden som enligt särskilda
författningar ankommer på styrelsen.

/r4/
Ledamöter och suppleanter

2 § Biskopen är ledamot i stiftsstyrelsen.

Vice ordföranden i domkapitlet är biskopens ersättare.

3 § Andra ledamöter i stiftsstyrelsen än biskopen väljs av
stiftsfullmäktige till det antal fullmäktige bestämmer. Antalet valda
ledamöter får dock inte vara mindre än åtta. För de valda
ledamöterna skall utses lika många suppleanter.

Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även
bestämmas i vilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring.

/r4/
Valbarhet

4 § Valbar till ledamot eller suppleant är den som är folkbokförd
inom stiftet, är medlem av svenska kyrkan och som har fyllt arton
år senast på valdagen.

Utöver de personer som avses i 6 kap. 12 § andra stycket får inte
heller en anställd som förestår någon förvaltning som är underställd
stiftsstyrelsen väljas till ledamot eller suppleant.


I fråga om verkan av att valbarheten upphör och rätt till avsägelse
tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 5 § tredje stycket om ledamöter
och suppleanter i kyrkofullmäktige. */k/ Lag (1991:684). */-k/

/r4/
Valperiodens längd

5 § Sådana ledamöter och suppleanter som avses i 3 § väljs snarast
efter det att stiftsfullmäktiges valperiod har börjat. Valet gäller till
dess att stiftsfullmäktige förrättar nytt val under sin nästa
valperiod.

/r4/
Ordförandeskapet

6 § Biskopen är stiftsstyrelsens ordförande. Bland de valda
ledamöterna utser stiftsfullmäktige en vice ordförande.

I Uppsala stift får ärkebiskopen för en tid som motsvarar
återstoden av de valda ledamöternas valperiod i sitt ställe som
ledamot och ordförande sätta den biträdande biskopen i stiftet. */k/
Lag (1989:985). */-k/

/r4/
Hur bestämmelserna om kyrkoråd m. m. i församling tillämpas på
stiftsstyrelsen och andra nämnder än egendomsnämnden i
stiftssamfälligheten

7 § Beträffande stiftsstyrelsen och andra nämnder än
egendomsnämnden tillämpas bestämmelserna i 7 kap. 8 §, 9 §
andra och tredje styckena, 11--15 och 17--21 §§ samt 22 § första
stycket om kyrkoråd m. m. i församling.

Därvid skall följande gälla.

1. Bestämmelserna om församling, kyrkofullmäktige och kyrkoråd
skall avse stiftssamfälligheten, stiftsfullmäktige och stiftsstyrelsen.

2. Kungörelser och tillkännagivanden skall anslås på
stiftssamfällighetens anslagstavla.

3. Stiftsstyrelsen skall underrätta församlingarna om frågor av
större ekonomisk betydelse. Stiftsstyrelsen får begära upplysningar
från församlingarnas och de kyrkliga samfälligheternas kyrkoråd,
när det behövs för att stiftsstyrelsen skall kunna fullgöra sina
uppgifter.

4. Stiftsstyrelsen får, om inte stiftsfullmäktige beslutar något annat,
uppdra åt kyrkorådet eller annan nämnd i en församling eller
kyrklig samfällighet att verkställa beslut av stiftsfullmäktige eller att
förvalta anslag som enligt fastställd budget eller särskilt beslut blivit
anvisat åt församlingen eller den kyrkliga samfälligheten.

5. Bestämmelserna om närvaro- och yttranderätt för kyrkoherden
eller hans ersättare skall också avse biskopen och vice ordföranden
i stiftsstyrelsen. I stiftsstyrelsen och andra nämnder i Uppsala stift
gäller detsamma också för den biträdande biskopen. */k/ Lag
(1990:788). */-k/


10 kap. Ekonomisk förvaltning

/r4/
Församlingar

1 § Församlingarnas egendom bör förvaltas så att förmögenheten
inte minskas.

2 § Församlingens medelsbehov skall, i den mån det inte fylls på
annat sätt, täckas med skatt.

3 § Församlingen skall årligen upprätta budget för nästa budgetår.
Budgetåret löper per kalenderår.

Budgeten skall, med utgångspunkt i ställningen enligt de avslutade
räkenskaperna för året före det år då budgeten upprättas, innehålla
en plan för ekonomin under budgetåret. I planen skall redovisas de
anslag som skall anvisas och täckningen av medelsbehovet med
angivande av skattesatsen.

4 § Förslag till budget skall upprättas av kyrkorådet före oktober
månads utgång. Om särskilda förhållanden kräver det, får
budgetförslaget göras upp i november månad. I sådant fall skall
kyrkorådet före oktober månads utgång föreslå skattesats för den
församlingsskatt som ingår i preliminär skatt för inkomst under det
följande året. Kyrkorådet bestämmer när övriga nämnder senast
skall lämna sina särskilda budgetförslag till rådet.

Kyrkorådet skall samråda med kommunstyrelsen innan
budgetförslaget görs upp.

Budgeten fastställs av kyrkofullmäktige eller kyrkostämman före
november månads utgång. Om budgeten till följd av särskilda
förhållanden inte kan fastställas före november månads utgång,
skall fullmäktige eller stämman ändå fastställa skattesatsen inom
denna tid. Budgeten skall därefter fastställas före december månads
utgång. Därvid får fullmäktige eller stämman, om det finns
särskilda skäl för det, fastställa annan skattesats än som har
bestämts tidigare.

Kyrkorådets förslag till budget skall från och med kungörandet av
det sammanträde med kyrkofullmäktige eller den kyrkostämma då
budgeten skall fastställas vara tillgängligt för allmänheten på plats
som tillkännages i kungörelsen.

5 § Beslut om anslag skall även innefatta anvisning av medel för att
täcka anslaget. Kyrkofullmäktige eller kyrkostämman kan besluta
att ett särskilt anslag, som inte förbrukas under det år för vilket det
har beviljats, får användas för samma ändamål under det följande
året. Ett sådant beslut får därefter fattas för ett år i sänder.

6 § En församling får avsätta medel till kapitalfonder och
driftfonder. Fondmedel får tas i anspråk för annat ändamål än det
som fonden avser endast genom beslut i samband med att budgeten
fastställs.

7 § Församlingen får ta upp lån och ingå borgen. Församlingen får
inte upplåta panträtt i sin egendom till säkerhet för en fordran. Vid
förvärv av egendom får församlingen överta betalningsansvaret för
lån som tidigare har tagits upp mot säkerhet av panträtt i
egendomen.

8 § Kyrkorådet skall fortlöpande föra räkenskaper över de medel
som det förvaltar.

Andra nämnder som förvaltar medel skall föra räkenskaper enligt
kyrkorådets föreskrifter och årligen, inom den tid som kyrkorådet
bestämmer, till rådet lämna redovisning för sin medelsförvaltning
under föregående budgetår.

När en sådan redovisning har lämnats, skall kyrkorådet inom den
tid som kyrkofullmäktige eller kyrkostämman bestämmer
sammanfatta och avsluta räkenskaperna.

Gemensamt kyrkoråd skall årligen senast den 31 mars lämna
redovisning till de församlingar som har utsett rådet.

9 § Särskilda bestämmelser finns om

1. vård om och förvaltning av kyrka och kyrkoegendom,

2. förvaltning av medel som myndighet har särskilt inseende över
samt

3. kollektmedel.

/r4/
Kyrkliga samfälligheter

10 § Beträffande kyrkliga samfälligheter tillämpas 1--9 §§. Därvid
skall följande gälla.

1. Bestämmelserna om församlingens kyrkofullmäktige samt om
dess kyrkoråd och övriga nämnder skall i stället avse
samfällighetens kyrkofullmäktige, församlingsdelegerade eller
stiftsfullmäktige samt dess kyrkoråd eller stiftsstyrelse och övriga
nämnder.

2. Församlingarnas kyrkoråd skall lämna sina särskilda förslag om
anslag för det nästföljande året till samfällighetens kyrkoråd. Detta
bestämmer när förslagen skall lämnas.

3. Bestämmelserna om samråd med kommunstyrelsen innan
budgetförslaget görs upp skall inte tillämpas på stiftsstyrelsen.


11 kap. Revision

/r4/
Församlingar

1 § Nyvalda kyrkofullmäktige eller kyrkostämman väljer under år
då val i hela riket av kyrkofullmäktige har förrättats tre eller flera
revisorer samt minst lika många revisorssuppleanter för granskning
av de tre följande årens verksamhet. Fullmäktige eller stämman får
därvid välja revisorer och suppleanter för granskning av viss eller
vissa nämnders verksamhet. Antalet revisorer, liksom antalet
suppleanter, för varje nämnd eller grupp av nämnder skall dock
vara minst tre.

Om val till kyrkofullmäktige har upphävts och omval har ägt rum
eller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och
mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör
uppdragen för revisorerna och suppleanterna två månader efter det
att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller
sammanräkningen har avslutats, skall fullmäktige förrätta nytt val
av revisorer och suppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden.

I fråga om valbarhet till revisor och revisorssuppleant, verkan av
att valbarheten upphör och rätt till avsägelse skall bestämmelserna i
2 kap. 5 § om ledamot och suppleant i kyrkofullmäktige tillämpas.
Valbar är dock den som har fyllt arton år senast på dagen för valet
till revisor eller suppleant. I en territoriell församling är också den
valbar som inte är folkbokförd i församlingen. I en icke-territoriell
församling gäller detsamma den som inte är medlem i
församlingen.

Om en revisor som inte har utsetts vid proportionellt val avgår
under tjänstgöringstiden, får fullmäktige eller stämman förrätta
fyllnadsval för återstoden av denna tid.

Revisorer och revisorssuppleanter har rätt till den ledighet från
anställning som behövs för uppdraget.

Fullmäktige eller stämman får besluta att det till revisorer och
revisorssuppleanter skall betalas skäligt arvode samt skälig
ersättning för resekostnader, förlorad arbetsförtjänst och andra
utgifter som föranleds av uppdraget. Arvodet skall bestämmas till
lika belopp för lika uppdrag. */k/ Lag (1991:684). */-k/

2 § Den som är ledamot eller suppleant i kyrkorådet eller annars är
redovisningsskyldig till församlingen får inte vara revisor eller
revisorssuppleant för granskning av verksamhet som omfattas av
redovisningsskyldigheten och inte heller delta i val av revisor eller
revisorssuppleant för granskning av sådan verksamhet eller i
handläggningen av ärende om ansvarsfrihet för verksamheten.
Detsamma gäller make, föräldrar, barn eller syskon eller någon
annan närstående till den redovisningsskyldige. Ordföranden och
vice ordföranden i kyrkorådet eller andra nämnder vars
verksamhet granskningen gäller får, utan hinder av vad som nu har
sagts och även om de inte är ledamöter i kyrkofullmäktige, delta i
fullmäktiges eller stämmans överläggning, när revisionsberättelsen
som avser granskningen behandlas.

3 § Revisorerna granskar kyrkorådets och övriga nämnders
verksamhet. De prövar om verksamheten har utövats på ett
ändamålsenligt och från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt,
om räkenskaperna är rättvisande och om den kontroll som har
utövats inom nämnderna är tillräcklig.

En revisor har rätt att av en nämnd få de uppgifter och
upplysningar som behövs för revisionsarbetet. En revisor får när
som helst inventera de penningmedel och värdehandlingar som en
nämnd förvaltar samt ta del av räkenskaper och andra handlingar
som berör nämndens verksamhet.

Vad som har sagts om nämnd gäller även beredning.

4 § Revisorerna utövar, om kyrkofullmäktige eller kyrkostämman
inte bestämmer något annat, själva den förvaltning som har
samband med revisionsuppdraget. Beslut som revisorerna fattar
angående förvaltningen skall upptas i protokoll. I fråga om
justering av protokoll och 7 kap. 14 § andra stycket.

5 § Revisorerna skall årligen till kyrkofullmäktige eller
kyrkostämman avge berättelse med redogörelse för resultatet av
den revision som avser verksamheten under det föregående året.
Av berättelsen skall framgå om anmärkning beträffande den
granskade verksamheten föreligger eller inte. Om anmärkning
framställs, skall anledningen till den anges i berättelsen.
Revisionsberättelsen skall innehålla ett särskilt uttalande i frågan
huruvida ansvarsfrihet tillstyrks eller inte.

6 § Sedan förklaringar har inhämtats över de anmärkningar som
har framställts i revisionsberättelsen, skall kyrkofullmäktige eller
kyrkostämman vid sammanträde före utgången av året efter det år
som revisionen avser besluta om ansvarsfrihet skall beviljas eller
om talan eller annan åtgärd för att bevara församlingens rätt skall
vidtas. Om talan inte väcks inom ett år från det att
revisionsberättelsen lades fram på sammanträde med fullmäktige
eller stämman, anses ansvarsfrihet beviljad. Trots att ansvarsfrihet
har beviljats får talan dock föras beträffande skada på grund av
brottslig handling, om inte ansvarsfriheten uppenbarligen avsåg
även den skadan.

7 § Kyrkofullmäktige eller kyrkostämman får meddela närmare
föreskrifter om revisionen.

/r4/
Kyrkliga samfälligheter

8 § Beträffande kyrkliga samfälligheter tillämpas 1--7 §§. Därvid
skall följande gälla.

1. Bestämmelserna om församlingens kyrkofullmäktige samt om
dess kyrkoråd och övriga nämnder skall i stället avse
samfällighetens kyrkofullmäktige, församlingsdelegerade eller
stiftsfullmäktige samt dess kyrkoråd eller stiftsstyrelse och övriga
nämnder.

2. Val av revisorer och revisorssuppleanter i en stiftssamfällighet
skall förrättas av de nyvalda stiftsfullmäktige snarast efter
valperiodens början.

3. Församlingskyrkoråd som förvaltar medel för samfällighetens
räkning eller kyrklig samfällighets kyrkoråd som förvaltar medel för
stiftssamfällighetens räkning skall årligen avge redovisning för sin
förvaltning under det föregående kalenderåret. Redovisningen skall
lämnas till samfällighetens kyrkoråd eller stiftsstyrelsen, som
bestämmer när detta skall ske.


12 kap. Församlingsskatt

/r4/
Församlingar

1 § Bestämmelser om skyldighet att erlägga församlingsskatt finns i
kommunalskattelagen (1928:370).

Den som är medlem i en icke-territoriell församling är inte skyldig
att erlägga församlingsskatt till den territoriella församling där han
är folkbokförd.

Särskilda bestämmelser om skattskyldighet finns i lagen (1951:691)
om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör svenska
kyrkan. */k/ Lag (1991:684cf1

2 § När budgeten har fastställts, skall kyrkorådet genast underrätta
den kommun där församlingen är belägen om den skattesats som
därvid har bestämts för det följande året.

Om budgeten inte har fastställts före oktober månads utgång, skall
kyrkorådet genast underrätta kommunen om rådets förslag till
skattesats. Om budgeten inte har fastställts före november månads
utgång skall, så snart skattesatsen har bestämts, kommunen
underrättas om denna.

3 § Skattesatsen för församlingsskatt bestäms enligt de grunder som
anges i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns
och annan menighets utdebitering av skatt, m. m.

Bestämmelser om utbetalning av församlingsskatt finns i samma
lag.

4 § Skattemyndigheten skall senast den 8 mars till kyrkorådet
överlämna redovisning för det föregående året över skatt som
tillkommer församlingen och som har betalats ut till denna. */k/
Lag (1990:401). */-k/

/r4/
Kyrkliga samfälligheter

5 § Beträffande kyrkliga samfälligheter tillämpas 2--4 §§. Därvid
skall beträffande stiftssamfälligheter bestämmelserna om kyrkoråd
i stället avse stiftsstyrelsen.

/r4/
Stiftssamfälligheter samt Stockholms territoriella församlingar och
kyrkliga samfälligheter

6 § För stiftssamfälligheter samt för Stockholms territoriella
församlingar och kyrkliga samfälligheter gäller också följande.

Stiftsstyrelsen samt varje församlings och samfällighets kyrkoråd i
Stockholm skall, sedan budgeten har fastställts, genast underrätta
berörda skattemyndigheter, statistiska centralbyrån och
riksskatteverket om den skattesats som har bestämts för det
följande året.

Om budgeten inte har fastställts före oktober månads utgång, skall
stiftsstyrelsen och kyrkorådet i församling eller kyrklig samfällighet
i Stockholm genast underrätta berörda skattemyndigheter och
statistiska centralbyrån om stiftsstyrelsens eller rådets förslag till
skattesats. Om budgeten inte har fastställts före november månads
utgång skall, så snart skattesatsen har bestämts, berörda
skattemyndigheter, statistiska centralbyrån och riksskatteverket
underrättas om denna. */k/ Lag (1990:401). */-k/


13 kap. Kommunalbesvär

/r4/
Hur man överklagar beslut av församling

1 § Kyrkofullmäktiges eller kyrkostämmans beslut får, om inte
något annat är särskilt föreskrivet, överklagas hos kammarrätten.
Överklagandet får grundas endast på omständigheter som innebär
att beslutet

1. inte har tillkommit i laga ordning,

2. står i strid mot lag eller annan författning,

3. på annat sätt överskrider kyrkofullmäktiges eller kyrkostämmans
befogenhet,

4. kränker klagandens enskilda rätt eller

5. annars vilar på orättvis grund.

Skrivelsen med överklagandet skall ha kommit in till kammarrätten
inom tre veckor från den dag då justeringen av det över beslutet
förda protokollet tillkännagavs på församlingens anslagstavla. Om
skrivelsen före överklagandetidens utgång har kommit in till
församlingen, skall överklagandet ändå prövas.

I skrivelsen skall anges det beslut som överklagas och de
omständigheter på vilka överklagandet grundas. Klaganden får inte
anföra någon ny omständighet till grund för överklagandet efter
överklagandetidens utgång.

2 § I fråga om överklagande av beslut av kyrkorådet eller annan
nämnd skall bestämmelserna i 1 § tillämpas, om inte något annat är
särskilt föreskrivet. Beslut av rent förberedande eller rent
verkställande art får inte överklagas.

Bestämmelserna i första stycket gäller även beslut som har fattats
med stöd av uppdrag enligt 7 kap. 17 § andra stycket. I fråga om
beslut som inte har protokollförts särskilt räknas överklagandetiden
från den dag då justeringen av det protokoll, som fördes vid det
sammanträde med kyrkorådet eller nämnden då beslutet anmäldes,
tillkännagavs på anslagstavlan. Bestämmelserna i första stycket
gäller också i fråga om överklagande av sådant beslut av
revisorerna som avses i 11 kap. 4 §.

3 § Beslut enligt 1 och 2 §§ får överklagas, i fråga om en territoriell
församling, av den som är folkbokförd där och, i fråga om en icke-territoriell
f
örsamling, av den som är medlem. */k/ Lag
(1991:684cf1

4 § Kammarrätten skall inhämta stiftsstyrelsens yttrande över
överklagandet, om det behövs.

Vid tillämpning av förvaltningsprocesslagen (1971:291) anses
församlingen som part.

Ett föreläggande enligt 5 § förvaltningsprocesslagen får inte gälla
sådan brist i skrivelsen med överklagandet som består i att denna
inte anger den eller de omständigheter på vilka överklagandet
grundas. Bestämmelsen i 29 § förvaltningsprocesslagen om rätt att
utan yrkande besluta till det bättre för enskild tillämpas inte.

5 § Beslut av kammarrätten som har gått klaganden emot får
överklagas endast av denne. Ett beslut, varigenom kammarrätten
har bifallit ett överklagande eller förbjudit att det överklagade
beslutet verkställs, får överklagas av församlingen och av var och en
som sägs i 3 §.

6 § Om beslut av kyrkofullmäktige eller kyrkostämman har blivit
upphävt genom avgörande som har vunnit laga kraft och om
beslutet redan har verkställts, skall fullmäktige eller stämman
föranstalta om rättelse av verkställigheten i den mån det är möjligt.

Första stycket tillämpas även i fråga om beslut av kyrkorådet eller
annan nämnd eller av revisorerna.

/r4/
Hur man överklagar beslut av kyrklig samfällighet

7 § I fråga om överklagande av beslut av församlingsdelegerade,
kyrkofullmäktige, stiftsfullmäktige, kyrkorådet, stiftsstyrelsen eller
någon annan nämnd i en kyrklig samfällighet tillämpas 1--6 §§, om
inte något annat är särskilt föreskrivet. Beslut får överklagas också
av en församling som ingår i samfälligheten.

Övergångsbestämmelser

1991:684
1. Denna lag/n3/ träder i kraft, i fråga om 6 kap. 3--21 §§ den 1
september 1988, samt i övrigt den 1 januari 1989.

2. Lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter
upphävs den 1 januari 1989.

3. Om det i en lag eller någon annan författning hänvisas till en
föreskrift som har ersatts genom en föreskrift i denna lag tillämpas i
stället den nya föreskriften.

4. Beträffande icke-territoriell församling tillämpas den ordning
som förut gällt, om församlingen beslutar det.

5. En kyrklig samfällighet som har bildats före den 1 januari 1963
och som omfattar alla de angelägenheter som avses i lagen
(1930:259) om församlingsstyrelse skall från och med den 1 januari
1989 bestå endast för ekonomiska angelägenheter. Den nya lagens
bestämmelser om en församlings rätt att själv vårda sina
angelägenheter, om beslutanderätten och om kyrkoråd i församling
skall tillämpas på de enskilda församlingarna i samfälligheten. I
sådana församlingar skall utan hinder av bestämmelserna i 1 kap. 9
§ beslutanderätten utövas på kyrkostämma, i församling med över
500 röstberättigade kyrkomedlemmar dock längst till utgången av
år 1991. Domkapitlet skall förordna en person att före utgången av
november månad år 1988 hålla kyrkostämma för val av ordförande
och vice ordförande samt kyrkoråd. Om särskilda skäl föreligger,
får domkapitlet besluta att en kyrklig samfällighet som avses i 1
kap. 4 § första och andra styckena lagen (1982:1052) om
församlingar och kyrkliga samfälligheter skall bestå längst till
utgången av år 1991, även om den inte omfattar alla de
församlingsangelägenheter som anges i 1 kap. 5 § andra stycket. I
fråga om en sådan samfällighet tillämpas äldre bestämmelser.
Bestämmelserna i kyrkliga indelningslagen (1988:185) tillämpas i
fråga om ändring och upplösning av en sådan samfällighet.

6. Annan kyrklig samfällighet än som avses i 5 och som har bildats
före den 1 januari 1989 skall bestå. Om samfälligheten inte
omfattar de församlingar och ekonomiska angelägenheter som
anges i 1 kap. 5 eller 6 § får den dock bestå längst till utgången av år
1991. I fråga om sådana samfälligheter och församlingar som ingår
i dessa tillämpas äldre bestämmelser. Bestämmelserna i kyrkliga
indelningslagen (1988:185) tillämpas i fråga om ändring eller
upplösning av sådana samfälligheter.

7. I fråga om förutsättningarna för att en församlings beslutanderätt
skall utövas av kyrkofullmäktige tillämpas äldre bestämmelser till
utgången av år 1991. Om en församling med över 500
röstberättigade kyrkomedlemmar i vilken beslutanderätten enligt 1
kap. 9 § första stycket skall utövas av kyrkofullmäktige inte har
fullmäktige vid ingången av år 1991 och det inte har bestämts att
beslutanderätten skall utövas av kyrkorådet enligt 1 kap. 10 §, skall
fullmäktige väljas i församlingen detta år. Om det före utgången av
år 1991 har bestämts att beslutanderätten i församlingen skall
utövas av ett direktvalt kyrkoråd skall utan hinder av
bestämmelserna i 7 kap. 5 § sjätte stycket kyrkostämman besluta
om antalet ledamöter och suppleanter i rådet.

13. Förvaltar en församling fonder som avser sådana ändamål som
enligt denna lag skall skötas av en pastoratssamfällighet, övertas
förvaltningen av samfälligheten.