Förordning (1970:333) om riksinternatskolor 

Allmänna bestämmelser

1 § I 10 kap. 1 § skollagen (1985:1100) finns grundläggande bestämmelser
om riksinternatskolor.

Denna förordning innehåller ytterligare föreskrifter om sådana skolor.
Förordning (1986:533).

2 § har upphävts genom förordning (1986:533).

3 § Privatskolförordningen (1967:270) skall, med undantag av 1--4, 12 a,
15 och 16 §§, 48 § första stycket, samt i övrigt på det sätt som följer
av denna förordning, tillämpas på riksinternatskola.

I fråga om redovisning och revision gäller första stycket endast i den
mån inte regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,
skolöverstyrelsen bestämmer annat för en viss riksinternatskola.
Förordning (1990:1220).

4 § har upphävts genom förordning (1986:533).

5 § En riksinternatskola omfattar de skolformer som regeringen bestämmer
och de studievägar på gymnasieskolenivå som regeringen eller, efter
regeringens bemyndigande, skolöverstyrelsen bestämmer.

Skolformer och studievägar bestäms efter framställning av skolans
styrelse.

Skolöverstyrelsen bestämmer för varje riksinternatskola antalet klasser
av årskurs 1 i utbildningar på gymnasieskolenivå. Förordning (1983:201).

5 a § har upphävts genom förordning (1988:660).

Styrelse

6 § Ledningen av en riksinternatskola utövas av en för skolan särskilt
utsedd styrelse.

Om huvudmannen för en riksinternatskola är en enskild juridisk person,
som inte bedriver annan verksamhet av nämnvärd omfattning och som låter
nästan all sin egendom utgöra ekonomisk grund för riksinternatskolan,
kan regeringen medge att skolan leds av huvudmannens egen styrelse. I
ett sådant fall gäller inte 7 och 8 §§.

Det åligger styrelsen särskilt att

svara för driften av skolan med därtill hörande mark och anläggningar,

anställa personal för skolan,

fastställa elevavgifter,

årligen upprätta budget och lämna redovisning för verksamheten,

tillse att verksamheten fortgår enligt gällande föreskrifter samt

verka för samarbete mellan hem och skola och mellan skolan och berörda
kommuner. Förordning (1990:1220).

7 § Styrelsen består av åtta ledamöter. För ledamöterna finns fyra
suppleanter, om ej regeringen bestämmer annat för viss
riksinternatskola. Ledamöter och suppleanter utses för högst tre år.

Regeringen utser fyra ledamöter och två suppleanter för dem, om ej annat
följer av fjärde stycket. Om utseende av övriga ledamöter och
suppleanter meddelas bestämmelser i det reglemente för skolan som avses
i 7 § privatskolförordningen (1967:270).

Regeringen förordnar en av ledamöterna i styrelsen att vara ordförande,
om ej annat följer av fjärde stycket. Styrelsen utser inom sig vice
ordförande.

Om huvudmannen vid sidan av riksinternatskolan driver annan verksamhet,
skall huvudmannen, i enlighet med förslag av regeringen, dels utse de
ledamöter och suppleanter som eljest utses av regeringen, dels förordna
ordföranden. Förordning (1978:529).

8 § Styrelsen är beslutför, när mer än halva antalet ledamöter eller
suppleanter för dem är närvarande. Suppleanterna skall kallas till alla
styrelsens sammanträden.

Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning tillämpas
reglerna i 18 § förvaltningslagen (1986:223) om omröstning. Förordning
(1986:990).

Elever

9 § Vid riksinternatskola intages dels internatelever dels
externatelever.

10 § Som internatelever intages barn och ungdom som 1. har
utlandssvenska föräldrar, 2. har behov av miljöbyte eller 3. är från
glesbygd och icke kan beredas tillfredsställande inackordering.

11 § Antalet internatplatser bör vara ungefär lika stort för pojkar och
för flickor.

Av internatplatserna vid riksinternatskola bör högst 60 procent
förbehållas barn och ungdom som har utlandssvenska föräldrar.

12 § För att öka möjligheterna för internatleverna att välja studieväg
eller visst ämne skall riksinternatskola verka för att eleverna vid
behov skall kunna beredas undervisning i kommunal skola eller närbelägen
riksinternatskola.

13 § Ärende om intagning av internatelev prövas av en särskild
intagningsnämnd som är gemensam för alla riksinternatskolorna.

Regeringen utser ordförande och övriga ledamöter i nämnden samt det
antal suppleanter som behövs. Vid prövning av ärende om intagning av
internatelev i viss interatskola är även rektor för skolan ledamot i
nämnden.

Nämnden utser inom sig vice ordförande. Förordning (1978:529).

14 § Som externatelever intages sökande från den kommun, där
riksinternatskolan är belägen, och från närliggande kommuner.


15 § Ärenden om intagning av externatelever till riksinternatskolas
grundskola prövas av skolans styrelse.

Ärenden om intagning av externatelev till annan utbildning prövas av den
intagningsnämnd enligt 9 kap. 45 § första stycket gymnasieförordningen
(1987:743) inom vars verksamhetsområde riksinternatskolan är belägen.
Förordning (1987:732).

Personal

16 § Vid riksinternatskola med minst 60 elevhemsplatser finns en
heltidstjänst som förste föreståndare. Dessutom finns för varje påbörjat
30-tal elevhemsplatser en heltidstjänst som föreståndare och en
heltidstjänst som biträdande föreståndare.

Heltidstjänst enligt första stycket får utbytas mot deltidstjänster med
en tjänstgöring som motsvarar sammanlagt en heltidstjänst.

17 § Behörig till tjänst som avses i 16 § är den som

a) är fri från sjukdom eller lyte som medför olämplighet för tjänsten,

b) har intresse för eleverna och förståelse för deras studier, fritid
och personliga förhållanden samt god förmåga att leda personal och

c) på grundval av utbildning och praktisk erfarenhet bedömes vara
lämplig för tjänsten.

18 § Vid riksinternatskola finns tjänst eller tjänster som fritidsledare
som sammanlagt motsvarar en heltidstjänst.

19 § Vid riksinternatskola finns skolkurator.

Statsbidrag

20 § har upphävts genom förordning (1988:660).

21 § har upphävts genom förordning (1983:201).

21 a § har upphävts genom förordning (1983:201).

22 § har upphävts genom förordning (1988:660).

23 § har upphävts genom förordning (1988:660).

24 § har upphävts genom förordning (1988:660).

25 § har upphävts genom förordning (1988:660).

26 § har upphävts genom förordning (1988:660).

Övergångsbestämmelser

1971:345

Denna kungörelse träder i kraft den 1 juli 1971. Bestämmelserna i 20 och
23 §§ i sin äldre lydelse gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som
avser tiden före ikraftträdandet.

1981:515

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1981. Äldre bestämmelser
gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före
ikraftträdandet.

1983:201

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1983. Äldre bestämmelser
gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före
ikraftträdandet.