Lag (2024:461) om Sveriges deltagande i Europeiska åklagarmyndigheten

Lagens innehåll

1 § Denna lag innehåller kompletterande bestämmelser till 
rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om 
genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av 
Europeiska åklagarmyndigheten, här benämnd Eppo-förordningen.

Åklagarnas ställning och befogenheter

2 § Den svenska europeiska åklagaren vid Europeiska 
åklagarmyndigheten har ställning som särskild åklagare. 
Åklagaren har samma befogenheter som en allmän åklagare när 
han eller hon genomför utredningen enligt artikel 28.4 i Eppo-
förordningen.

3 § De svenska europeiska delegerade åklagarna har ställning 
som särskilda åklagare. Åklagarna har samma befogenheter som 
allmänna åklagare när de utför uppgifter för Europeiska 
åklagarmyndigheten.

Uppgiftslämnande vid sekretess och partsinsyn

4 § En uppgift för vilken sekretess gäller enligt 
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) får lämnas ut 
till Europeiska åklagarmyndigheten om uppgiften i motsvarande 
fall skulle få lämnas ut till en svensk åklagarmyndighet.

5 § När Europeiska åklagarmyndigheten handlägger en 
förundersökning gäller inte 23 kap. 18 § andra stycket eller 
23 kap. 18 a § andra stycket rättegångsbalken i fråga om 
begränsningar i rätten att ta del av det som förekommer vid en 
förundersökning som följer av 10 kap. 3 och 3 a §§ 
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I stället gäller 
de begränsningar som anges i 6 och 7 §§.

6 § Sekretess hindrar inte att en enskild som är part i ett 
ärende och som på grund av sin partsställning har rätt till 
insyn i handläggningen, tar del av en handling eller annat 
material i ärendet. En sådan handling eller ett sådant 
material får dock inte lämnas ut till parten i den 
utsträckning det av hänsyn till det intresse som sekretessen 
ska skydda är av synnerlig vikt att en sekretessbelagd uppgift 
i materialet inte röjs. I sådana fall ska Europeiska 
åklagarmyndigheten på annat sätt lämna parten upplysning om 
vad materialet innehåller i den utsträckning det behövs för 
att parten ska kunna ta till vara sin rätt och det kan ske 
utan allvarlig skada för det intresse som sekretessen ska 
skydda. 

Sekretess hindrar aldrig att en part i ett ärende tar del av 
ett beslut i ärendet. Inte heller innebär sekretess någon 
begränsning i en parts rätt enligt rättegångsbalken att få del 
av alla omständigheter som läggs till grund för avgörande i 
ett ärende.

7 § När en misstänkt och försvararen enligt 23 kap. 18 a § 
första stycket rättegångsbalken har underrättats om rätten att 
ta del av det som har förekommit vid en förundersökning, 
gäller begränsningarna i 6 § första stycket i fråga om rätten 
att ta del av en handling eller något annat material 

endast om 

1. det är fråga om en uppgift som inte har betydelse för 
beslutet i 

åtalsfrågan, och 

2. det står klart att det intresse som sekretessen ska skydda 
har företräde 

framför den misstänktes intresse av att ta del av uppgiften. 

Första stycket gäller även efter beslut om åtal och fram till 
dess att åtalet 

slutligt har prövats, eller saken slutligt har avgjorts på 
annat sätt.

Anställningsfrågor för svenska europeiska delegerade åklagare

8 § Svenska europeiska delegerade åklagare ska vara anställda 
i det svenska åklagarväsendet. Anställningen som svensk 
europeisk delegerad åklagare utgör inte en otillåten bisyssla 
enligt 7 § lagen (1994:260) om offentlig anställning.

9 § Svenska europeiska delegerade åklagare ska till sin 
svenska anställningsmyndighet anmäla frånvaro från sin 
befattning i Europeiska åklagarmyndigheten och ange orsaken 
till frånvaron samt anmäla när de åter arbetar i sin 
befattning.