PierreMesure/open-sfs huggingface dataset:
Förordning (2021:905) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om gräsrotsfinansiering

1 § /Upphör att gälla U:2025-04-01/
Denna förordning kompletterar lagen (2021:899) med 
kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om 
gräsrotsfinansiering. Termer och uttryck i denna förordning 
har samma betydelse som i den lagen.

Förordningen är meddelad med stöd av

- 1 kap. 5 § lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s 
förordning om gräsrotsfinansiering i fråga om 2 §, och

- 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om 3 och 4 §§.

1 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Denna förordning kompletterar lagen (2021:899) med 
kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om 
gräsrotsfinansiering. Termer och uttryck i denna förordning 
har samma betydelse som i den lagen. 

Förordningen är meddelad med stöd av 

- 1 kap. 5 och 6 a §§ lagen med kompletterande bestämmelser 
till EU:s förordning om gräsrotsfinansiering i fråga om 2 och 
5 §§, och

- 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om 3 och 4 §§.
Förordning (2025:207).

2 § Finansinspektionen får meddela föreskrifter om på vilket 
språk investeringsfaktablad enligt artiklarna 23 och 24 och 
klagomål enligt artikel 38 i EU-förordningen ska upprättas.

3 § Finansinspektionen ska snarast underrätta Bolagsverket, om 
inspektionen med stöd av 3 kap. 5 § lagen (2021:899) med 
kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om 
gräsrotsfinansiering beslutat att en fysisk person under en 
viss tid inte får vara styrelseledamot eller verkställande 
direktör, eller ersättare för någon av dem, i en leverantör av 
gräsrotsfinansieringstjänster.

4 § Finansinspektionen och Konsumentverket ska på begäran 
lämna varandra de uppgifter som behövs för tillsynen över 
sådan marknadsföringskommunikation som avses i artikel 27 i 
EU-förordningen.

5 § /Träder i kraft I:2025-04-01/
Polismyndigheten får meddela föreskrifter om hur uppgifter 
enligt 1 kap. 6 a § första stycket lagen (2021:899) med 
kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om 
gräsrotsfinansiering ska lämnas. Förordning (2025:207).
Förordning (2021:909) om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet

Förordningens innehåll 

1 § Denna förordning innehåller föreskrifter i anslutning till 
lagen (2021:311) om särskilt investeringsutrymme för 
elnätsverksamhet.

Förordningen är meddelad med stöd av 

- 14 § lagen om särskilt investeringsutrymme för 
elnätsverksamhet i fråga om 6-8 §§,

- 8 kap. 11 § regeringsformen i fråga om 3 §, och

- 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om övriga bestämmelser.

Ord och uttryck

2 § Ord och uttryck som används i denna förordning har samma 
innebörd som i ellagen (1997:857) och lagen (2021:311) om 
särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet.

Ansökan om ökning av intäktsramen med ett investeringsbelopp

3 § I 6 § lagen (2021:311) om särskilt investeringsutrymme för 
elnätsverksamhet finns bestämmelser om ökning av intäktsramen 
med ett investeringsbelopp efter ansökan av 
nätkoncessionshavaren. Energimarknadsinspektionen får meddela 
närmare föreskrifter om vilka uppgifter som ska finnas i en 
sådan ansökan.

Uppföljning

4 § Energimarknadsinspektionen ska följa upp och utvärdera de 
investeringar som görs i en redovisningsenhet med särskilt 
investeringsutrymme och redovisa resultatet i en rapport till 
regeringen före utgången av 

1. 2022 i fråga om investeringar under 2020 och 2021,

2. 2025 i fråga om investeringar under 2020-2024, och

3. 2028 i fråga om investeringar under 2020-2027.

5 § Av utvärderingarna enligt 4 § ska det i fråga om 
investeringar som görs möjliga genom att en 
nätkoncessionshavare har ett särskilt investeringsutrymme för 
en redovisningsenhet framgå 

1. hur stora investeringarna är, 

2. i vilken utsträckning investeringarna ökar 

a) kapaciteten i elnätet, och 

b) möjligheten för en nätkoncessionshavare att ansluta nya 
kunder och hantera större förändringar i nätets kapacitet, och 

3. hur investeringarna fördelar sig mellan olika 
anläggningskategorier i nätverksamheten.

Redovisningsskyldighet för nätkoncessionshavare

6 § En nätkoncessionshavare ska i en särskild ordning redovisa 
vilka investeringar som genomförs i en redovisningsenhet med 
särskilt investeringsutrymme under 2020-2027. 

7 § Nätkoncessionshavaren ska lämna redovisningen enligt 6 § 
till Energimarknadsinspektionen före utgången av 

1. mars 2022 i fråga om investeringar under 2020 och 2021,

2. mars 2025 i fråga om investeringar under 2022-2024, och

3. mars 2028 i fråga om investeringar under 2025-2027.

Om beslutet om särskilt investeringsutrymme fattas först efter 
utgången av en sådan frist som anges i första stycket, ska 
nätkoncessionshavaren lämna redovisningen senast vid en 
tidpunkt som Energimarknadsinspektionen bestämmer i anslutning 
till beslutet. 

8 § Energimarknadsinspektionen får meddela ytterligare 
föreskrifter om redovisning enligt 6 §.

Tillsyn

9 § Energimarknadsinspektionen ska utöva tillsyn över att 
nätkoncessionshavare följer 6 och 7 §§ och föreskrifter som 
har meddelats med stöd av 8 §.
Förordning (2021:936) med instruktion för Myndigheten för psykologiskt försvar

Uppgifter 

1 § Myndigheten för psykologiskt försvar ska i fredstid och 
vid höjd beredskap 

- leda arbetet med att samordna och utveckla myndigheters och 
andra aktörers verksamhet inom Sveriges psykologiska försvar,

- lämna stöd till sådan verksamhet, och

- bidra till att stärka befolkningens motståndskraft.

1 a § Myndigheten för psykologiskt försvar är 
beredskapsmyndighet enligt förordningen (2022:524) om statliga 
myndigheters beredskap. Förordning (2022:576).

2 § Myndigheten ska särskilt

1. identifiera, analysera och kunna lämna stöd i bemötandet av 
otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande 
information som riktas mot Sverige eller svenska intressen,

2. sprida kunskap och bidra till befolkningens och berörda 
aktörers beredskap i fråga om psykologiskt försvar,

3. bedriva utbildning och övningsverksamhet inom myndighetens 
ansvarsområde,

4. följa, beställa och förmedla forskning och annan 
kunskapsutveckling i frågor som rör psykologiskt försvar, och

5. verka för samverkan mellan myndigheter och övriga aktörer i 
det förebyggande arbetet samt skapa förutsättningar för och 
bidra till att säkerställa ett samordnat operativt agerande.

Myndigheten ska i sin verksamhet värna det öppna och 
demokratiska samhället och den fria åsiktsbildningen. 

3 § Myndigheten ska kunna stödja medieföretag när det gäller 
att identifiera, analysera och möta otillbörlig 
informationspåverkan i den utsträckning sådant stöd 
efterfrågas. 

4 § Myndigheten ska bistå regeringen med underlag för 
utvecklingen av det psykologiska försvaret i fredstid. 

Myndigheten ska utan dröjsmål till regeringen rapportera 
uppgifter om otillbörlig informationspåverkan och annan 
spridning av vilseledande information som kan ha betydelse för 
Sveriges säkerhet eller som av någon annan anledning bör komma 
till regeringens kännedom.

Om Sverige är i krig eller krigsfara ska myndigheten dessutom 
kunna stödja regeringen och föreslå åtgärder inom sitt 
verksamhetsområde som har till syfte att minska en potentiell 
angripares förmåga och intention till angrepp. 

Ledning 

5 § Myndigheten leds av en myndighetschef.

6 § Vid myndigheten ska det finnas ett insynsråd som består av 
högst tio ledamöter.

Anställningar och uppdrag

7 § Generaldirektören är myndighetschef.

Personalansvarsnämnd

8 § Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. 

Tillämpligheten av vissa förordningar

9 § Myndigheten ska tillämpa personalföreträdarförordningen 
(1987:1101).
Förordning (2021:943) om fastställande av omräknade belopp för vägavgift för år 2022

1 § Regeringen fastställer enligt 23 § tredje stycket lagen 
(1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon avgiften till 
följande belopp för år 2022. 

2 § Vägavgift tas ut enligt följande, med olika belopp 
beroende på antal axlar och vilka krav på utsläpp av 
föroreningar som ett fordons motor uppfyller, i enlighet med 
sådan EURO-utsläppsklass för ett fordon som

- när det gäller klasserna 0-V, avses i bilaga 0 till 
Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 
17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen 
av vissa infrastrukturer, i lydelsen enligt Europaparlamentets 
och rådets direktiv 2011/76/EU, och 

- när det gäller klass VI, avses i bilaga I till 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av 
den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer 
vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång 
till information om reparation och underhåll av fordon samt om 
ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG 
och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 
2005/78/EG, i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) 
nr 133/2014.

Högst 3 axlar

EURO-klass	Avgift		Avgift	    Avgift	Avgift	
		per år		per månad   per vecka	per dag 
		i kronor	i kronor    i kronor	i kronor

0	        14 534	        1 446	    382	        123

I	        12 633	        1 260	    330	        123

II	        11 001	        1 094       289	        123

III	        9 565	        950	    247	        123

IV	        8 697	        867	    227	        123

V      	        8 222	        816	    216	        123

VI 
eller renare	7 747           774	    206         123

Minst 4 axlar

EURO-klass	Avgift		Avgift	    Avgift	Avgift	
		per år  	per månad   per vecka	per dag 
		i kronor  	i kronor    i kronor	i kronor

0	        24 368	        2 427	    640	        123

I	        21 093	        2 107	    557	        123

II	        18 346	        1 828	    485	        123

III	        15 939	        1 590	    423	        123

IV	        14 503	        1 446	    382	        123

V	        13 707	        1 363	    361	        123

VI 
eller renare    12 912          1 291       340	        123

3 § Avgift vid återbetalning av vägavgift tas ut med 258 
kronor.
Förordning (2021:992) om inkomstbasbelopp för år 2022

1 § Inkomstbasbeloppet enligt 58 kap. 26 och 27 §§ 
socialförsäkringsbalken ska vara 71 000 kronor för år 2022.
Förordning (2021:993) om inkomstindex för år 2022

1 § Inkomstindexet enligt 58 kap. 10-12 §§ 
socialförsäkringsbalken ska vara 194,19 för år 2022.
Förordning (2021:994) om balanstal för år 2022

1 § Balanstalet enligt 58 kap. 14-20 §§ 
socialförsäkringsbalken ska vara 1,0824 för år 2022.
Förordning (2021:995) om länsstyrelsernas regionala arbete mot mäns våld mot kvinnor

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om 
länsstyrelsernas regionala arbete med att förebygga och 
bekämpa mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer, 
sexuellt våld, hedersrelaterat våld och förtryck samt 
prostitution och människohandel. 

Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

2 § Vid varje länsstyrelse ska det finnas en särskild 
samordningsfunktion för frågor om mäns våld mot kvinnor, våld 
i nära relationer, sexuellt våld, hedersrelaterat våld och 
förtryck samt prostitution och människohandel. 

3 § Länsstyrelserna ska genom samordningsfunktionen stödja och 
bidra till

1. framtagandet och genomförandet av regionala 
sektorsövergripande strategier och handlingsplaner, 

2. införandet av effektiva metoder, arbetssätt och 
kunskapsstöd i regionala och lokala verksamheter, 

3. samarbetet på lokal, regional och nationell nivå, och 

4. utbildning och kompetensutveckling i länet.

4 § Länsstyrelserna ska i sitt arbete samverka med kommuner 
och regioner samt andra berörda myndigheter och aktörer. 
Arbetet ska vara kunskapsbaserat och samordnat med den 
verksamhet som bedrivs vid myndigheter på nationell nivå. 

5 § Länsstyrelserna ska årligen senast den 1 mars lämna en 
redovisning till Jämställdhetsmyndigheten, med kopia till 
Regeringskansliet (Arbetsmarknadsdepartementet), av det arbete 
som samordningsfunktionen har utfört inom respektive län. I 
rapporten ska länsstyrelserna särskilt redovisa en bedömning 
av vilka resultat och effekter som har uppnåtts, en analys av 
utvecklingen av arbetet i länet samt regionala och lokala 
behov av stöd på området. 

Länsstyrelsen ska samråda med Jämställdhetsmyndigheten om 
vilken redovisning som behövs.


Övergångsbestämmelser

2021:995

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2022.

2. Redovisningen enligt 5 § första stycket ska första gången 
lämnas senast den 1 mars 2023.
Tillkännagivande (2022:1) av uppgift om Riksbankens referensränta

Riksbanken ger till känna att Riksbankens referensränta för 
perioden den 1 januari-30 juni 2022 är 0,00 procent.
Förordning (2022:1008) om anvisning av en kommun som ska ordna boende för vissa utlänningar

Inledande bestämmelser

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om anvisning av 
en kommun som ska ordna boende enligt 3 § första stycket lagen 
(1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. 

Förordningen är meddelad med stöd av 

- 23 a § lagen om mottagande av asylsökande m.fl. i fråga om 
3, 4, 6 och 7 §§, och

- 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om övriga bestämmelser.

Prognos för behov av boende

2 § Migrationsverket ska ta fram en prognos för det totala 
boendebehovet för utlänningar som avses i 1 § första stycket 2 
lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. som inte 
är ensamkommande barn. Migrationsverket ska även beräkna hur 
många av dessa utlänningar som behöver anvisas en kommun som 
ska ordna boende.

Antal anvisningar per kommun

3 § Det sammanlagda antalet utlänningar som Migrationsverket 
får anvisa kommunerna att ordna boende för under 2025 får inte 
överstiga 4 300. Förordning (2024:936).

4 § Migrationsverket ska, så snart det är möjligt, utifrån det 
antal utlänningar som anges i 3 § ta fram en beräkning av 
antalet anvisningar per kommun (fördelningstal). Kommunerna 
och regeringen ska omgående informeras om fördelningstalen per 
kommun. Om det med hänsyn till behovet av att kunna beakta 
barnets bästa finns synnerliga skäl, får Migrationsverket 
revidera fördelningstalen till enskilda kommuner under den 
aktuella perioden.

Vid beräkningen av fördelningstalen ska, utöver de kriterier 
som framgår av 3 b § lagen (1994:137) om mottagande av 
asylsökande m.fl., hänsyn tas till det totala antalet 
utlänningar med tillfälligt skydd som vistas i kommunen. 
Dessutom får, vid behov, kommunernas förutsättningar att 
tillhandahålla bostäder beaktas.

Beslut om anvisning av en kommun som ska ordna boende

5 § Migrationsverket får inom ramen för fördelningstalen 
besluta att i det enskilda fallet anvisa en kommun som ska 
ordna boendet enligt 3 § första stycket lagen (1994:137) om 
mottagande av asylsökande m.fl.

6 § En kommun ska ha ordnat boende senast inom en månad från 
tidpunkten för beslutet att kommunen ska ordna boendet.

Prioritering vid anvisningar

7 § Utlänningar som bor i ett sådant boende som en kommun har 
ordnat enligt 3 a § tredje stycket lagen (1994:137) om 
mottagande av asylsökande m.fl. eller som bor på ett av 
Migrationsverkets asylboenden ska ha förtur vid anvisningar.

Även utlänningar som har varit ensamkommande barn ska ha 
förtur vid anvisningar när de fyller 18 år. En sådan anvisning 
ska i första hand avse samma kommun som utlänningen vistats i 
enligt 3 § andra stycket lagen om mottagande av asylsökande 
m.fl. Förordning (2025:69).

Uppgiftsskyldighet

8 § Migrationsverket ska till den kommun som anvisats enligt 
5 § lämna de uppgifter om en utlänning som behövs för 
kommunens anordnande av boendet. Migrationsverket ska även 
lämna uppgifter till kommunen vid ändrade förhållanden.

Överklagande

9 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.
Lag (2022:101) om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering

1 § Förmån av fri parkering i anslutning till arbetsplatsen 
ska inte tas upp till beskattning enligt inkomstskattelagen 
(1999:1229) trots vad som föreskrivs om förmåner i 11 kap. den 
lagen.

2 § Förmån som är skattefri enligt denna lag ska inte heller 
tas upp till beskattning enligt lagen (1991:586) om särskild 
inkomstskatt för utomlands bosatta.

3 § Förmån som avses i denna lag är avgiftsfri enligt 
socialavgiftslagen (2000:980), lagen (1994:1920) om allmän 
löneavgift och lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift.


Övergångsbestämmelser

2022:101

1. Denna lag träder i kraft den 1 mars 2022.

2. Lagen tillämpas på förmån som lämnas efter den 31 december 
2021. 

3. Lagen upphör att gälla vid utgången av juni 2022. 

4. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för förmån som 
har lämnats under perioden 1 januari-30 juni 2022.
Förordning (2022:1014) om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser som ansluter till 
lagen (2022:1011) om in- och utpasseringskontroller vid 
högskoleprovet.

Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

2 § Universitets- och högskolerådet ska besluta om och ansvara 
för genomförandet av in- och utpasseringskontroller och andra 
åtgärder enligt lagen (2022:1011) om in- och 
utpasseringskontroller vid högskoleprovet.

3 § Universitets- och högskolerådet får meddela närmare 
föreskrifter om in- och utpasseringskontroller vid 
högskoleprovet.
Lag (2022:102) om rätt till ledighet för politiska uppdrag inom EES, i Schweiz och i Förenade kungariket

1 § En person som har ett politiskt uppdrag på lokal eller 
regional nivå i en annan stat inom Europeiska ekonomiska 
samarbetsområdet (EES), i Schweiz eller i Förenade kungariket 
har rätt till ledighet från sin anställning i Sverige i den 
omfattning som anges i denna lag. 

2 § Rätten till ledighet gäller den som har ett politiskt 
uppdrag som motsvarar något av följande uppdrag i Sverige som 
ger rätt till ledighet enligt kommunallagen (2017:725):

1. förtroendevald ledamot eller ersättare i fullmäktige, nämnd 
eller fullmäktigeberedning eller revisor,

2. kommunalråd, borgarråd, regionråd, oppositionsråd eller 
annat förtroendeuppdrag som fullgörs på heltid eller betydande 
del av heltid,

3. förtroendevald ledamot eller ersättare i beslutande 
församling, beslutande församlings beredning, förbundsstyrelse 
eller annan nämnd eller revisor i ett kommunalförbund, och

4. av fullmäktige utsedd styrelseledamot, styrelsesuppleant, 
lekmannarevisor, motsvarande annan revisor eller suppleant för 
revisor i ett kommunalt bolag, en kommunal stiftelse eller en 
kommunal förening.

3 § Det politiska uppdraget ger rätt till den ledighet från 
anställningen som behövs för att uppdraget ska kunna 
fullgöras. Ledigheten ska omfatta tid för

1. möten som är nödvändiga för uppdraget,

2. resor till och från möten, och

3. behövlig dygnsvila omedelbart före eller efter möten.
Förordning (2022:1056) om undantag från vissa bestämmelser om uthyrning i investeringsstödsförordningarna

1 § Denna förordning innehåller undantag från vissa av 
bestämmelserna i investeringsstödsförordningarna

- förordningen (2016:880) om statligt stöd för att anordna och 
tillhandahålla hyresbostäder och bostäder för studerande, och

- förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för 
hyresbostäder och bostäder för studerande. 

2 § Bostäder som färdigställts och beviljats stöd enligt 17 § 
förordningen (2016:880) om statligt stöd för att anordna och 
tillhandahålla hyresbostäder och bostäder för studerande, 
eller 16 § förordningen (2016:881) om statligt 
investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för 
studerande, före den 1 juni 2023 får hyras ut till 
Migrationsverket eller en kommun i syfte att tillhandahålla 
boenden för 

- asylsökande, eller

- personer som har ansökt om, eller som har beviljats, 
uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller 
uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd och som inte är 
folkbokförda här i landet.

3 § Bostäderna får hyras ut trots

1. bestämmelserna i 3 § investeringsstödsförordningarna,

2. bestämmelserna i 9 § första stycket 1 och 3 
investeringsstödsförordningarna, och

3. eventuella övriga villkor som ett beslut om stöd förenats 
med enligt 17 § andra stycket förordningen (2016:880) om 
statligt stöd för att anordna och tillhandahålla hyresbostäder 
och bostäder för studerande, eller 16 § andra stycket 
förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för 
hyresbostäder och bostäder för studerande.

4 § Bostäderna får endast hyras ut om

1. uthyrningen anmälts till länsstyrelsen inom två veckor från 
det att hyresavtalet ingåtts,

2. avtalet har bifogats anmälan,

3. avtalet har ingåtts före den 1 juni 2023, och

4. avtalet inte avser en tidsperiod som är längre än tre år.

5 § En stödmottagare är inte återbetalningsskyldig på grund av 
att bostäderna vid uthyrning enligt denna förordning används 
för annat ändamål eller på andra villkor än vad som följer av 
investeringsstödsförordningarna.
Förordning (2022:106) om upphävande av Verket för näringslivsutvecklings föreskrifter (NUTFS 2007:1) för länsstyrelsernas medfinansiering av projekt för främjande av kvinnors företagande

Regeringen föreskriver att Verket för näringslivsutvecklings 
föreskrifter (NUTFS 2007:1) för länsstyrelsernas 
medfinansiering av projekt för främjande av kvinnors 
företagande ska upphöra att gälla vid utgången av mars 2022.
Förordning (2022:1147) om marknadskontroll av EU-gödselprodukter

1 § Denna förordning är meddelad med stöd av 2 § lagen 
(2014:140) med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter om 
marknadskontroll av varor och annan närliggande tillsyn i 
fråga om 3 §. I fråga om övriga bestämmelser är förordningen 
meddelad med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen.

2 § Kemikalieinspektionen är marknadskontrollmyndighet och 
utövar marknadskontroll enligt Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om 
marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om 
ändring av direktiv 2004/42/EG och förordningarna (EG) 
nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011 över att produkter 
överensstämmer med kraven i Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande 
av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-
gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) 
nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av 
förordning (EG) nr 2003/2003.

3 § Kemikalieinspektionen får meddela föreskrifter om avgifter 
för marknadskontroll enligt förordning (EU) 2019/1020.

4 § Bestämmelser om en marknadskontrollmyndighets befogenhet 
att besluta om åtgärder enligt förordning (EU) 2019/1020 finns 
i lagen (2022:1107) om marknadskontroll av EU-gödselprodukter.
Förordning (2022:119) om upphävande av Folkhälsomyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2020:78) om tillfälligt förbud mot besök i särskilda boendeformer för äldre för att förhindra spridningen av sjukdomen covid-19

Regeringen föreskriver att Folkhälsomyndighetens föreskrifter 
och allmänna råd (HSLF-FS 2020:78) om tillfälligt förbud mot 
besök i särskilda boendeformer för äldre för att förhindra 
spridningen av sjukdomen covid-19 ska upphöra att gälla vid 
utgången av mars 2022.
Förordning (2022:1220) om statsbidrag till kommuner för att stärka arbetet med att motverka hemlöshet

Inledande bestämmelser

1 § I denna förordning finns bestämmelser om statsbidrag till 
kommuner för att stärka arbetet med att motverka hemlöshet. 

Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

Förutsättningar för bidrag 

2 § Bidrag får, i mån av tillgång på medel, lämnas till 
kommuner för att stärka deras arbete med att tillhandahålla 
bostäder i kombination med individuellt behovsanpassat stöd 
till personer som lever i hemlöshet och samtidigt har ett 
omfattande stödbehov till följd av missbruk och beroende eller 
annan psykisk sjukdom. 

3 § Bidrag får inte lämnas för utförande av sådana uppgifter 
som kommuner enligt lag eller förordning är skyldiga att 
genomföra. 

Ansökan

4 § Socialstyrelsen prövar frågor om bidrag enligt denna 
förordning. 

5 § En ansökan om bidrag ska ha kommit in till Socialstyrelsen 
senast vid den tidpunkt som myndigheten bestämmer. En ansökan 
ska innehålla en tidsplan och en budget samt en redogörelse 
för hur bidraget ska användas. 

Kommunen ska även i övrigt lämna de handlingar och uppgifter 
som Socialstyrelsen behöver för att kunna pröva ansökan. 

Fördelningen av statsbidrag

6 § Om det kommer in fler ansökningar om bidrag än det finns 
medel att fördela ska Socialstyrelsen prioritera mellan 
ansökningarna och vid prioriteringen ta hänsyn till vilken av 
ansökningarna som bedöms ha bäst förutsättningar för att 
motverka hemlöshet för de personer som anges i 2 §.

Beslut

7 § I ett beslut om bidrag ska det anges vilket arbete 
bidraget beviljas för. I beslutet ska även sista dag för 
redovisning enligt 8 § anges.

Redovisning

8 § En kommun som har tagit emot bidrag ska senast vid den 
tidpunkt som anges i beslutet lämna in en redovisning till 
Socialstyrelsen av hur de mottagna medlen har använts och en 
bedömning av bidragets resultat i förhållande till syftet med 
bidraget. 

9 § Socialstyrelsen ska senast den 31 maj varje år till 
regeringen lämna en samlad redogörelse för vilka kommuner som 
har fått bidrag och med vilka belopp, samt vad bidragen har 
använts till och en bedömning av bidragets resultat i 
förhållande till syftet med bidraget.

Återbetalning och återkrav 

10 § En kommun som har tagit emot bidrag är 
återbetalningsskyldig om 

1. bidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp,

2. bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte 
har använts för det ändamål som det har lämnats för, eller

3. en redovisning enligt 8 § inte har lämnats. 

11 § Socialstyrelsen ska besluta att helt eller delvis kräva 
tillbaka bidraget om kommunen är återbetalningsskyldig enligt 
10 §. Socialstyrelsen får helt eller delvis avstå från att 
kräva tillbaka bidraget, om det finns särskilda skäl för det.

Överklagande 

12 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. 

Bemyndigande

13 § Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om 
verkställigheten av denna förordning.
Lag (2022:1250) om egenvård

Lagens innehåll

1 § Denna lag innehåller bestämmelser om hälso- och 
sjukvårdsåtgärder som utförs i form av egenvård. 

Uttryck i lagen

2 § Med egenvård avses i denna lag en hälso- och 
sjukvårdsåtgärd som behandlande hälso- och sjukvårdspersonal 
har bedömt att en patient kan utföra själv eller med hjälp av 
någon annan.

3 § Med hälso- och sjukvårdsåtgärd avses i denna lag en åtgärd 
för att medicinskt förebygga, utreda eller behandla sjukdomar 
eller skador. 

4 § Med hälso- och sjukvårdspersonal avses i denna lag den som 
har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården eller 
som enligt särskilt förordnande har fått motsvarande 
behörighet. 

Förhållandet till hälso- och sjukvårdslagen

5 § När egenvård utförs gäller inte hälso- och sjukvårdslagen 
(2017:30). 

Bemyndigande

6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer 
får meddela föreskrifter om skyldigheter för hälso- och 
sjukvårdspersonalen inför, vid och efter en bedömning enligt 
2 §.
Förordning (2022:1256) om egenvård

1 § Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om skyldigheter 
för hälso- och sjukvårdspersonalen inför, vid och efter en 
bedömning enligt 2 § lagen (2022:1250) om egenvård.
Lag (2022:126) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om en gemensam digital ingång

1 § I denna lag finns bestämmelser som kompletterar 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724 av den 
2 oktober 2018 om inrättande av en gemensam digital ingång för 
tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och 
problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) 
nr 1024/2012 (EU-förordningen).

Termer och uttryck i lagen har samma betydelse som i EU-
förordningen.

2 § Regeringen bestämmer vilka förvaltningsmyndigheter under 
regeringen som ska vara nationella samordnare enligt EU-
förordningen. 

Regeringen får meddela föreskrifter om vilka kommunala 
myndigheter och enskilda organ som ska vara nationella 
samordnare enligt EU-förordningen och vilka uppgifter som en 
samordnare ska ha enligt artikel 28.1 i EU-förordningen.
Lag (2024:145).

3 § En behörig myndighet ska, inom ramen för sitt 
ansvarsområde enligt bilagorna I-III till EU-förordningen, 
genom den gemensamma digitala ingången ge tillgång till

1. information som omfattas av artikel 4.1 a-c i EU-
förordningen och som uppfyller kraven på kvalitet i artiklarna 
9, 10.1, 10.4 och 11, och

2. hjälp- och problemlösningstjänster som omfattas av artikel 
2.2 c och som uppfyller kraven på tillgång i artikel 7.1.

4 § En behörig myndighet ska, inom ramen för sitt 
ansvarsområde enligt bilagorna I-III till EU-förordningen, 
genom den gemensamma digitala ingången ge tillgång till 
förfaranden som omfattas av artikel 2.2 b i EU-förordningen 
och som uppfyller kraven på tillgång i artikel 6.1 eller i 
artikel 13.1 och 13.2.

5 § En behörig myndighet ska lämna den information till en 
nationell samordnare som behövs för att denne ska kunna 
fullgöra sina uppgifter enligt EU-förordningen.


Övergångsbestämmelser

2022:126

Denna lag träder i kraft den 12 december 2023 i fråga om 4 § 
och i övrigt den 1 april 2022.
Förordning (2022:127) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om en gemensam digital ingång

1 § I denna förordning finns bestämmelser som kompletterar 
lagen (2022:126) med kompletterande bestämmelser till EU:s 
förordning om en gemensam digital ingång.

Termer och uttryck i förordningen har samma betydelse som i 
den lagen.

2 § Myndigheten för digital förvaltning är nationell 
samordnare enligt Europaparlamentets och rådets förordning 
(EU) 2018/1724 av den 2 oktober 2018 om inrättande av en 
gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, 
förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om 
ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (EU-förordningen). 

Myndigheten ska 

1. samordna de behöriga myndigheterna när de utför sina 
uppgifter enligt EU-förordningen,

2. ansvara för kontakter med Europeiska kommissionen i alla 
frågor när det gäller den gemensamma digitala ingången, och

3. ingå i den samordningsgrupp för ingången som har inrättats 
enligt artikel 29 i EU-förordningen.

3 § Myndigheten för digital förvaltning ska tillhandahålla 
allmänt åtkomlig information om de behöriga myndigheternas 
ansvarsområden enligt bilagorna I-III till EU-förordningen.
Förordning (2024:146).

4 § Myndigheten för digital förvaltning får meddela 
föreskrifter om verkställigheten av 5 § lagen (2022:126) med 
kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om en 
gemensam digital ingång.


Bilaga Har upphävts genom förordning (2024:146).
Förordning (2022:1286) om vissa förfaranden vid registrering av aktiebolag och filialer

Inledande bestämmelser

1 § I denna förordning finns bestämmelser om vissa förfaranden 
som gäller registrering av aktiebolag enligt förordningen 
(2004:329) om bank- och finansieringsrörelse, 
aktiebolagsförordningen (2005:559) och 
försäkringsrörelseförordningen (2011:257) samt filialer enligt 
förordningen (1992:308) om utländska filialer m.m. 

2 § Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

Mallar för registrering av aktiebolag

3 § Bolagsverket ska på en registreringsportal eller en 
webbplats offentliggöra den information som avses i 
artikel 13f och tillhandahålla de mallar som avses i 
artikel 13h i Europaparlamentets och rådets direktiv 
(EU) 2017/1132 av den 14 juni 2017 om vissa aspekter av 
bolagsrätt, i lydelsen enligt Europaparlamentets och rådets 
direktiv (EU) 2019/1151.

Medel för elektronisk identifiering

4 § Bolagsverket ska informera om vilka medel för elektronisk 
identifiering som en sökande kan använda i ett 
registreringsärende.

5 § Bolagsverket ska i registreringsärenden godta sådana medel 
för elektronisk identifiering som utfärdats i en annan stat 
inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som erkänts 
för gränsöverskridande autentisering i enlighet med artikel 6 
i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av 
den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda 
tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden 
och om upphävande av direktiv 1999/93/EG. Bolagsverket får 
dock vägra att godta sådana medel för elektronisk 
identifiering om tillitsnivåerna för dessa medel inte 
uppfyller de villkor som anges i artikel 6.1 i förordningen.

Lagring av handlingar och information

6 § Bolagsverket ska se till att handlingar och information 
som lämnas till verket i ett registreringsärende lagras i 
maskinläsbart och sökbart format eller som strukturerade data. 
I fråga om sådana handlingar som har getts in elektroniskt ska 
verket se till att handlingarnas ursprung och äkthet kan 
kontrolleras elektroniskt.

Autentisering genom betrodda tjänster

7 § Bolagsverket ska se till att information från och kopior 
eller utdrag ur aktiebolagsregistret, bankregistret, 
filialregistret eller försäkringsregistret som överförs 
elektroniskt är autentiserade genom betrodda tjänster enligt 
förordning (EU) nr 910/2014.

8 § Utbyte av information som sker genom det system för 
sammankoppling av register som avses i artikel 22 i 
Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 ska vara 
kostnadsfritt för registerhållarna.
Tillkännagivande (2022:1338) om tillkännagivandet (2003:483) om EG:s förordning om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur

Regeringen tillkännager att tillkännagivandet (2003:483) om 
EG:s förordning om bevisupptagning i mål och ärenden av civil 
eller kommersiell natur ska utgå.
Tillkännagivande (2022:1339) av uppgift om Riksbankens referensränta

Riksbanken ger till känna att Riksbankens referensränta för 
perioden den 1 juli-31 december 2022 är 0,50 procent.
Förordning (2022:1345) om nationellt centrum mot hedersrelaterat våld och förtryck

1 § Vid Länsstyrelsen i Östergötlands län ska det finnas ett 
nationellt centrum mot hedersrelaterat våld och förtryck.

Uppgifter

2 § Centrumet ska stödja och bidra till ett strategiskt, 
förebyggande och kunskapsbaserat arbete mot hedersrelaterat 
våld och förtryck på nationell, regional och lokal nivå. 

3 § Centrumet ska 

1. stödja kommuner och regioner i deras arbete med att införa, 
följa upp och utvärdera arbetssätt och metoder för stödet till 
utsatta och för det förebyggande arbetet mot hedersrelaterat 
våld och förtryck,

2. främja informationsutbyte mellan statliga myndigheter i 
frågor om hedersrelaterat våld och förtryck,

3. stödja kommuners, regioners och statliga myndigheters 
samordning av insatser till utsatta,

4. med utgångspunkt i nationella myndigheters kunskapsstöd, ge 
stöd på generell nivå till yrkesverksamma som i sin verksamhet 
hanterar frågor om hedersrelaterat våld och förtryck,

5. säkerställa att det finns en särskild nationell funktion 
dit enskilda som är utsatta eller riskerar att utsättas för 
hedersrelaterat våld och förtryck samt deras närstående kan 
vända sig för råd och vägledning på generell nivå, 

6. stödja kommuner och regioner i deras arbete med att 
kartlägga förekomsten av hedersrelaterat våld och förtryck, 

7. regelbundet undersöka omfattningen av hedersrelaterat våld 
och förtryck i Sverige och utvecklingen av samhällets insatser 
på området, och 

8. samla och sprida kunskap om hedersrelaterat våld och 
förtryck baserad på forskning och beprövad erfarenhet.

Råd och vägledning på generell nivå enligt första stycket 5 
innefattar inte att ge stöd i enskildas ärenden hos andra 
myndigheter.

Redovisning

4 § Länsstyrelsen i Östergötlands län ska årligen senast den 1 
mars till regeringen lämna en redovisning av det arbete som 
centrumet har utfört, med kopia till Jämställdhetsmyndigheten. 
I rapporten ska länsstyrelsen redovisa en analys av 
verksamhetens resultat och effekter.
Förordning (2022:1346) om statsbidrag till arbetstagarorganisationer för kostnader för att ge in yttranden till Arbetsförmedlingen inför arbetsplatsförlagda program och insatser

Inledande bestämmelser

1 § I denna förordning finns bestämmelser om bidrag till 
sådana sammanslutningar av arbetstagare 
(arbetstagarorganisationer) som avses i 9 a § förordningen 
(2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten.

Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

Förutsättningar för bidrag

2 § Bidrag får, i mån av tillgång på medel, lämnas till 
arbetstagarorganisationer för kostnader för att ge in 
yttranden till Arbetsförmedlingen innan någon anvisas ett 
arbetsmarknadspolitiskt program som är förlagt till en 
arbetsplats eller tar del av en arbetsmarknadspolitisk insats 
som är förlagd till en arbetsplats. 

3 § Bidraget får motsvara högst 50 procent av 
arbetstagarorganisationens kostnader enligt 2 §.

Ansökan om bidrag

4 § Arbetsförmedlingen prövar frågor om och betalar ut bidrag 
enligt denna förordning. 

5 § En arbetstagarorganisation får ansöka om bidrag en gång 
per år. Ansökan ska avse kostnader under det närmast 
föregående kalenderåret. 

6 § Ansökan ska vara skriftlig och ha kommit in till 
Arbetsförmedlingen senast det datum som myndigheten bestämmer. 

7 § I ansökan ska arbetstagarorganisationen redovisa de 
kostnader som organisationen har haft och det antal yttranden 
som den har lämnat under det år som ansökan avser.

Fördelning av bidrag

8 § Om inkomna ansökningar om bidrag sammantaget avser större 
godkända kostnader än det finns medel för, ska 
Arbetsförmedlingen fördela medlen i proportion till det antal 
yttranden som de ansökande arbetstagarorganisationerna har 
lämnat under det år som ansökan avser.

Återbetalning och återkrav

9 § Den som har tagit emot bidrag enligt denna förordning är 
återbetalningsskyldig om bidraget har lämnats felaktigt eller 
med för högt belopp.

Om mottagaren är återbetalningsskyldig enligt första stycket 
ska Arbetsförmedlingen besluta att kräva tillbaka bidraget. Om 
det finns särskilda skäl får Arbetsförmedlingen besluta att 
helt eller delvis avstå från återkrav. 

Om ett belopp som har återkrävts inte betalas i rätt tid ska 
dröjsmålsränta enligt räntelagen (1975:635) tas ut på 
beloppet.

Överklagande

10 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om 
överklagande till allmän förvaltningsdomstol. 

Bemyndigande

11 § Arbetsförmedlingen får meddela föreskrifter om 
verkställigheten av denna förordning.


Övergångsbestämmelser

2023:948

1. Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2024. 

2. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för 
kostnader som har uppkommit före den 1 januari 2024.
Förordning (2022:135) om inskränkning av luftfart med ryska luftfartyg

1 § Denna förordning är beslutad med stöd av 1 kap. 8 § andra 
stycket luftfartslagen (2010:500).

2 § Luftfart med luftfartyg som är registrerade i Ryssland 
eller som ägs, används eller är chartrade av en rysk 
medborgare eller av ett lufttrafikföretag som är registrerat i 
eller som har sitt huvudkontor i Ryssland får inte förekomma i 
svenskt luftrum.

3 § Bestämmelsen i 2 § gäller inte för ambulansflyg, 
luftfartyg som befinner sig i en nödsituation eller humanitära 
flygningar.
Förordning (2022:1360) om kreditgaranti för att säkra tillgången av råvaror

Förutsättningar för att bevilja kreditgaranti för att säkra 
tillgången av råvaror

1 § Denna förordning är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

2 § Exportkreditnämnden får enligt denna förordning utfärda en 
statsgaranti (kreditgaranti) till säkerhet för en kredit som 
har beviljats en utländsk gäldenär i samband med ett 
långfristigt avtal om leverans av en råvara. En kreditgaranti 
kan utfärdas under förutsättning att det finns ett betydande 
svenskt samhällsintresse eller om verksamheten på annat sätt 
bedöms vara till betydande gagn för den ekonomiska 
utvecklingen i Sverige. 

3 § En kreditgaranti får endast avse sådan förlust som kommer 
sig av följande eller någon annan jämförbar händelse:

1. att låntagaren eller annan gäldenär inte har fullgjort sina 
förpliktelser gentemot garantitagaren,

2. att en utländsk myndighet har infört moratorium eller utan 
godtagbar anledning hindrat eller fördröjt export, import 
eller överföring av betalning eller vidtagit annan liknande 
åtgärd,

3. att en utländsk myndighet har beslutat om beslag eller 
liknande åtgärd,

4. krig, oroligheter i det land där låntagaren verkar, en 
naturkatastrof eller någon annan extraordinär händelse i 
utlandet, eller

5. en händelse som bedömts vara väsentlig inom ramen för ett 
återförsäkringsavtal. 

4 § En kreditgaranti får inte avse en sådan förlust enligt 3 § 
som garantitagaren själv har orsakat eller medverkat till. Om 
rätten till ersättning på grund av en beviljad kreditgaranti 
överlåts till någon annan aktör som säkerhet vid finansiering 
som omfattas av kreditgarantin, får kreditgarantin avse varje 
utebliven betalning från låntagarens eller annan gäldenärs 
sida.

5 § En kreditgaranti får beviljas som ett komplement till 
utbudet av garantier på den privata marknaden och normalt inte 
omfatta sådana förluster som skydd kan fås mot genom sedvanlig 
transport-, brand- eller stöldförsäkring eller på annat 
liknande sätt.

6 § Kreditgarantier får endast beviljas för transaktioner vars 
utformning inte strider mot lag eller annan författning.

Exportkreditnämnden

7 § Ärenden enligt denna förordning prövas av 
Exportkreditnämnden. Om ett ärende är av större vikt eller 
väsentlig betydelse, får myndigheten med eget yttrande 
överlämna ärendet till regeringen för prövning.

8 § Exportkreditnämnden beslutar i vilken valuta 
kreditgarantin ska lämnas. 

9 § Beslut av Exportkreditnämnden enligt denna förordning får 
inte överklagas.
Förordning (2022:1378) om avgifter för forskningsinfrastruktur

Inledande bestämmelse

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om uttag av 
avgifter för användning av forskningsinfrastruktur som 
tillhandahålls av universitet och högskolor med staten som 
huvudman.

Vid tillämpning av denna förordning gäller den definition av 
forskningsinfrastruktur som framgår av artikel 2.91 i 
kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 
genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med 
den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget.

Denna förordning är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen.

Rätten att ta ut avgifter för forskningsinfrastruktur

2 § Enligt 4 kap. 3 § lagen (2022:818) om den offentliga 
sektorns tillgängliggörande av data ska forskningsdata 
tillgängliggöras avgiftsfritt. Universitet och högskolor får i 
övrigt ta ut avgifter för att tillhandahålla 
forskningsinfrastruktur för externa användare om

- forskningsinfrastrukturen står helt eller delvis under 
lärosätets kontroll,

- det finns av lärosätet fastställda och dokumenterade 
kriterier för tillgänglighet till forskningsinfrastrukturen, 
och

- forskningsinfrastrukturen tillhandahålls inom ramen för 
lärosätets uppgifter.

Avgifternas storlek

3 § Universitet och högskolor får besluta om avgifters 
storlek. 

Avgifternas storlek ska bestämmas så att de täcker upp till 
verksamhetens kostnader (upp till full kostnadstäckning).

Om det är nödvändigt för att undvika att konkurrensen på 
marknaden snedvrids, ska avgifternas storlek bestämmas utifrån 
marknadsmässiga grunder.

Rätten att disponera avgiftsinkomster

4 § Universitet och högskolor får disponera avgiftsinkomster 
upp till full kostnadstäckning. 

De avgiftsinkomster som överstiger full kostnadstäckning ska 
redovisas mot inkomsttitel.

Avslutande bestämmelse

5 § Universitets och högskolors beslut enligt denna förordning 
får inte överklagas.
Förordning (2022:1398) om prisbasbelopp och förhöjt prisbasbelopp för år 2023

1 § Prisbasbeloppet och det förhöjda prisbasbeloppet enligt 
2 kap. 6-8 §§ socialförsäkringsbalken ska vara 52 500 kronor 
respektive 53 500 kronor för år 2023. Förordning (2022:1398).
Förordning (2022:1422) om uppräkningsfaktorer vid beräkning av preliminära kommunalskattemedel för 2023

1 § Följande uppräkningsfaktorer ska användas vid beräkning av 
preliminära kommunalskattemedel för 2023 enligt 4 § lagen 
(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan 
menighets utdebitering av skatt, m.m.:

Inkomstår	Uppräkningsfaktor

2022	        1,048

2023	        1,047
Förordning (2022:1428) om fastställande av omräknade belopp för vägavgift för år 2023

1 § Regeringen fastställer enligt 23 § tredje stycket lagen 
(1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon avgiften till 
följande belopp för år 2023.

2 § Vägavgift tas ut enligt följande, med olika belopp 
beroende på antal axlar och vilka krav på utsläpp av 
föroreningar som ett fordons motor uppfyller, i enlighet med 
sådan EURO-utsläppsklass för ett fordon som

- när det gäller klasserna 0-V, avses i bilaga 0 till 
Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 
17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen 
av vissa infrastrukturer, i lydelsen enligt Europaparlamentets 
och rådets direktiv 2011/76/EU, och 

- när det gäller klass VI, avses i bilaga I till 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av 
den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer 
vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång 
till information om reparation och underhåll av fordon samt om 
ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG 
och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 
2005/78/EG, i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) 
nr 133/2014.

Högst 3 axlar

EURO-klass	Avgift		Avgift	    Avgift	Avgift	
		per år		per månad   per vecka	per dag 
		i kronor	i kronor    i kronor	i kronor

0	        15 300	        1 522	    402	        130

I	        13 299	        1 326	    347	        130

II	        11 581	        1 152       304         130

III	        10 069	        1 000	    260	        130

IV	        9 156	        913	    239	        130

V	        8 655	        859	    228	        130

VI eller renare	8 155	        815	    217	        130

Minst 4 axlar

EURO-klass	Avgift		Avgift	    Avgift	Avgift	
		per år		per månad   per vecka	per dag 
		i kronor	i kronor    i kronor	i kronor

0	        25 652	        2 555	    674	        130

I	        22 205	        2 218	    587	        130

II	        19 312	        1 924	    511	        130

III	        16 779	        1 674	    445	        130

IV	        15 267	        1 522       402	        130

V	        14 430	        1 435	    380	        130

VI eller renare	13 592	        1 359	    358	        130

3 § Avgift vid återbetalning av vägavgift tas ut med 
271 kronor.
Förordning (2022:1437) om inkomstbasbelopp för år 2023

1 § Inkomstbasbeloppet enligt 58 kap. 26 och 27 §§ 
socialförsäkringsbalken ska vara 74 300 kronor för år 2023.
Förordning (2022:1438) om inkomstindex för år 2023

1 § Inkomstindexet enligt 58 kap. 10-12 §§ 
socialförsäkringsbalken ska vara 203,13 för år 2023.
Förordning (2022:1439) om balanstal för år 2023

1 § Balanstalet enligt 58 kap. 14-20 §§ 
socialförsäkringsbalken ska vara 1,1202 för år 2023.
Förordning (2022:1440) om fastställande av andelar för fördelning av ålderspensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter för år 2023

1 § Fördelningen av ålderspensionsavgifter enligt 6 § lagen 
(2000:981) om fördelning av socialavgifter ska för år 2023 
göras på så sätt att 10,6 procent förs till staten, 
20,6 procent förs till Riksgäldskontoret för tillfällig 
förvaltning och återstoden förs efter avstämning till Första-
Fjärde AP-fonderna. 

2 § Fördelningen av statliga ålderspensionsavgifter enligt 8 § 
lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift ska för 
år 2023 göras på så sätt att 12,8 procent förs till 
Riksgäldskontoret för tillfällig förvaltning och återstoden 
förs efter avstämning till Första-Fjärde AP-fonderna.