Förordning (2022:1718) med instruktion för Polismyndigheten

Uppgifter

Ansvarsområde

1 § Polismyndighetens huvudsakliga uppgifter och ansvar 
framgår av polislagen (1984:387). Myndighetens uppgifter och 
ansvar framgår också av polisförordningen (2014:1104) och av 
andra författningar.

2 § Myndigheten ska 

1. bedriva verksamheten på ett rättssäkert och enhetligt sätt, 

2. följa samhällsförändringar som påverkar brottsligheten och 
den allmänna ordningen och säkerheten, och ha förmåga att 
snabbt reagera när det behövs, 

3. vara tillgänglig för allmänheten och samverka med 
lokalsamhället för att kunna möta lokala behov, 

4. i sin verksamhet tillämpa ett jämställdhetsperspektiv och 
främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell 
läggning, könsidentitet och könsuttryck, och 

5. ha god planläggning när det gäller säkerheten för viktigare 
objekt, liksom inför och vid särskilda händelser.

Beredskapsmyndighet och sektorsansvarig myndighet

3 § Myndigheten är beredskapsmyndighet och sektorsansvarig 
myndighet enligt förordningen (2022:524) om statliga 
myndigheters beredskap.

Forensisk verksamhet

4 § Av 2 b § polislagen (1984:387) framgår att det ska finnas 
ett nationellt forensiskt centrum vid myndigheten. Nationellt 
forensiskt centrum ska 

1. ansvara för den forensiska processen i myndigheten, 

2. utföra forensiska undersökningar som föranleds av misstanke 
om brott eller brottslig verksamhet och bedriva annan 
verksamhet som har samband med sådana undersökningar, 

3. bedriva forensisk forskning och utveckling inom sitt 
ansvarsområde och samla, bearbeta och offentliggöra resultat 
inom området, och

4. ansvara för internationellt samarbete inom sitt 
verksamhetsområde. 

Den forensiska forskningsverksamheten ska ledas av en 
vetenskapligt meriterad forskningsledare, som ansvarar för att 
verksamheten bedrivs på hög vetenskaplig nivå. 

Om utrustning och förhållandena i övrigt medger det, får även 
andra undersökningar än de som nämns i första stycket 2 
utföras (uppdragsverksamhet).

Internationellt samarbete

5 § Myndigheten ska 

1. bedriva internationellt samarbete inom sitt 
verksamhetsområde, 

2. bedriva internationell fredsfrämjande verksamhet och 
internationellt utvecklingssamarbete i den omfattning som 
regeringen har beslutat om, 

3. ha de uppgifter som nationell kontaktpunkt eller 
motsvarande som framgår av bilagan till denna förordning eller 
av andra författningar eller beslut, 

4. delta i arbetet i den operativa kommittén inrättad av 
Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Östersjöområdet, 
i samråd med den nationella koordinatorn för den operativa 
kommittén, och

5. ta emot och vidarebefordra framställningar från enskilda om 
tillgång till uppgifter om Europols personuppgiftsbehandling 
enligt artikel 36 i Europaparlamentets och rådets förordning 
(EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå 
för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om 
ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 
2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF. 

6 § Myndigheten får bedriva sådan tjänsteexport som är 
förenlig med myndighetens uppgifter och verksamhetsområden.

7 § Myndigheten ska i enlighet med artikel 14 i 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG av den 
18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder 
mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas 
olagligt, i den ursprungliga lydelsen, 

1. identifiera risksektorer, och

2. sammanställa uppgifter om genomförda inspektioner och 
senast den 31 maj varje år informera Regeringskansliet 
(Justitiedepartementet) om dessa.

8 § Myndigheten får ingå en internationell överenskommelse om 
samarbete med en utländsk brottsbekämpande myndighet eller 
utländsk gränskontrollmyndighet i en stat som är medlem i 
Europeiska unionen eller som har slutit avtal enligt 
konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 
1985 om samarbete med konventionsstaterna. Det gäller dock 
inte om överenskommelsen kräver riksdagens eller 
Utrikesnämndens medverkan. 

En internationell överenskommelse ska ingås av rikspolischefen 
eller chefen för nationella operativa avdelningen om den avser 
samarbete 

- där det finns en påtaglig risk för att utländska tjänstemän 
kan komma att använda våld eller tvång mot enskilda i Sverige 
eller för att svenska tjänstemän kan komma att använda sådana 
åtgärder i ett annat land,  

- enligt rådets beslut 2008/617/RIF av den 23 juni 2008 om 
förbättrat samarbete i krissituationer mellan Europeiska 
unionens medlemsstaters särskilda insatsgrupper, eller

- enligt avtalet av den 4 september 2018 mellan Sveriges 
regering och Norges regering om ömsesidigt bistånd mellan 
polisens särskilda insatsgrupper i krissituationer. 

I andra fall ingås en internationell överenskommelse av 
rikspolischefen, chefen för nationella operativa avdelningen 
eller en chef inom nationella operativa avdelningen som 
myndigheten särskilt har utsett. Innan en överenskommelse 
ingås ska Regeringskansliet (Justitiedepartementet) 
underrättas.

9 § I förordningen (2022:1058) med kompletterande bestämmelser 
till EU:s gräns- och kustbevakningsförordning finns 
bestämmelser om myndighetens ansvar med anledning av 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 
13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen 
och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 
2016/1624.

10 § Myndigheten ska offentliggöra och lämna rapporter till 
Europeiska kommissionen enligt artikel 8 i Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) 2021/1232 av den 14 juli 2021 om 
ett tillfälligt undantag från vissa bestämmelser i direktiv 
2002/58/EG vad gäller användning av teknik hos 
tillhandahållare av nummeroberoende interpersonella 
kommunikationstjänster för behandling av personuppgifter och 
andra uppgifter i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot 
barn på nätet.

Information till regeringen

11 § Myndigheten ska snarast möjligt informera 
Regeringskansliet (Justitiedepartementet) om viktiga frågor 
som uppkommer i verksamheten och som bör komma till 
regeringens kännedom.

12 § Myndigheten ska senast den 1 mars varje år redovisa 
uppgifter till Regeringskansliet (Justitiedepartementet) om

1. tillämpningen av förenklade in- och utresekontroller under 
föregående år i enlighet med artikel 9.4 i Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en 
unionskodex om gränspassage för personer (kodex om 
Schengengränserna), och

2. antalet tredjelandsmedborgare som nekats inresa till 
Sverige och antalet tredjelandsmedborgare som befunnits 
olagligen vistas i Sverige under föregående år i enlighet med 
artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 
nr 862/2007 av den 11 juli 2007 om gemenskapsstatistik över 
migration och internationellt skydd och om upphävande av 
rådets förordning (EEG) nr 311/76 om utarbetande av statistik 
beträffande utländska arbetstagare.

13 § Myndigheten ska senast den 31 mars varje år till 
Regeringskansliet (Justitiedepartementet) redovisa uppgifter 
från föregående år om 

1. den verksamhet som har bedrivits med särskilda utredningar 
enligt förordningen (2014:1106) om handläggning av ärenden om 
brott av anställda inom polisen och vissa andra 
befattningshavare, och

2. den verksamhet som har bedrivits i det myndighetsgemensamma 
arbetet mot den grova och organiserade brottsligheten.

14 § Myndigheten ska senast den 15 december varje år till 
Regeringskansliet (Justitiedepartementet) redovisa uppgifter 
från föregående år om omfattningen av människohandel till, i 
och genom Sverige. Myndigheten ska även lämna förslag på hur 
människohandeln kan förebyggas och bekämpas. 

Övriga uppgifter

15 § Myndigheten ska

1. leda den verksamhet vid Ekobrottsmyndigheten som enligt lag 
eller annan författning endast får utföras av polismän, 

2. delta i det myndighetsgemensamma arbetet mot den grova och 
organiserade brottsligheten, 

3. delta i det myndighetsgemensamma arbetet mot 
arbetslivskriminalitet, och

4. ansvara för organisation och samordning av verksamhet för 
eftersök av trafikskadat vilt.
Förordning (2024:1326).

16 § Polismyndigheten ska delta i och ha ett särskilt ansvar 
för att leda ett myndighetsgemensamt arbete för att möjliggöra 
ett särskilt snabbförfarande enligt 45 kap. 13 a § 
rättegångsbalken och 3 b § förundersökningskungörelsen 
(1947:948). Polismyndigheten ska också ha ett särskilt ansvar 
för att tillsammans med övriga myndigheter i det 
myndighetsgemensamma arbetet utveckla arbetet i förfarandet.

17 § I 4 kap. 1 och 11 §§ förordningen (2003:789) om skydd mot 
olyckor finns bestämmelser om myndighetens ansvar för 
fjällräddningstjänst och efterforskning av försvunna personer.

18 § Myndigheten får inom ramen för sitt verksamhetsområde 

1. följa och beställa forskning och annan kunskapsutveckling i 
frågor som rör myndighetens verksamhetsområde,

2. bedriva museiverksamhet, och

3. tillhandahålla informationsmaterial och presentartiklar.

Samverkan

Samverkan med andra myndigheter och organ

19 § I 6 §  polislagen (1984:387) finns grundläggande 
bestämmelser om myndighetens samarbete med andra myndigheter 
och organ.

Polismyndigheten ska lämna tekniskt biträde till 
Ekobrottsmyndigheten, Åklagarmyndigheten, Europeiska 
åklagarmyndigheten och Tullverket i den utsträckning som 
myndigheterna kommer överens om. Förordning (2024:645).

20 § Polismyndigheten och Åklagarmyndigheten, och i 
förekommande fall Säkerhetspolisen, ska tillsammans utveckla 
verksamheten med att utreda och lagföra brott.

21 § Polismyndigheten ska ge Åklagarmyndigheten och i 
förekommande fall Ekobrottsmyndigheten tillfälle att yttra sig 
över Polismyndighetens planering inför kommande verksamhetsår. 
Polismyndigheten ska också samråda med berörd åklagarmyndighet 
inför viktigare förändringar i verksamheten som kan komma att 
påverka åklagarverksamheten.

22 § Om Ekobrottsmyndigheten eller Europeiska 
åklagarmyndigheten i ett enskilt fall begär det och det inte 
finns särskilda skäl mot det, ska Polismyndigheten bistå vid 
utredning av ekonomisk brottslighet. Förordning (2024:645).

Särskilt om samverkan med Säkerhetspolisen

23 § Polismyndigheten ska samarbeta med Säkerhetspolisen i den 
utsträckning som behövs för att polisverksamheten ska kunna 
bedrivas effektivt. 

Polismyndigheten och Säkerhetspolisen ska i samråd bestämma 
och fortlöpande utveckla formerna för samverkan och samordning 
mellan myndigheterna. 

Rikspolischefen ansvarar tillsammans med säkerhetspolischefen 
för att det finns fungerande rutiner för att lösa samverkans- 
och samordningsfrågor mellan myndigheterna.

24 § Polismyndigheten ska fortlöpande upplysa Säkerhetspolisen 
om förhållanden som kan ha betydelse för Säkerhetspolisens 
verksamhet. 

Polismyndigheten ska omedelbart underrätta Säkerhetspolisen om 
den upptäcker brott eller brottslig verksamhet som anges i 3 § 
förordningen (2022:1719) med instruktion för Säkerhetspolisen. 
Myndigheten ska även underrätta Säkerhetspolisen om andra 
brott eller företeelser i den utsträckning som framgår av 
föreskrifter som Säkerhetspolisen har meddelat med stöd av 
30 § förordningen med instruktion för Säkerhetspolisen.

25 § Polismyndigheten ska bistå vid polisverksamhet som leds 
av Säkerhetspolisen om

1. Säkerhetspolisen i ett enskilt fall begär det och det inte 
finns särskilda skäl mot det, eller 

2. Polismyndigheten och Säkerhetspolisen kommer överens om 
det. 

26 § Rikspolischefen ska omedelbart delge säkerhetspolischefen 
information av synnerlig vikt.

27 § Chefen för nationella operativa avdelningen får i samråd 
med biträdande säkerhetspolischefen, trots den 
arbetsfördelning som annars gäller mellan myndigheterna, i ett 
enskilt fall bestämma att en förundersökning eller annan 
liknande uppgift i den brottsbekämpande verksamheten ska 
lämnas över till Säkerhetspolisen för fortsatt handläggning.

Ledning

28 § Myndigheten leds av en myndighetschef.

29 § Vid myndigheten ska det finnas ett insynsråd som består 
av högst 16 ledamöter. 

Insynsrådet ska, utöver vad som anges i 9 § 
myndighetsförordningen (2007:515), informera sig om 
verksamheten vid regionpolisråden och särskilt följa den 
verksamhet som bedrivs enligt förordningen (2014:1106) om 
handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och 
vissa andra befattningshavare.

Organisation

30 § Myndigheten ska ha sitt säte i Stockholm och delas in i 
polisregioner.

31 § Av 2 b § polislagen (1984:387) framgår att det vid 
myndigheten ska finnas 

- en avdelning som på nationell nivå leder och samordnar viss 
polisverksamhet (nationella operativa avdelningen), 

- en avdelning som har ett nationellt ansvar för myndighetens 
forensiska verksamhet och som utför undersökningar och 
bedriver forskning inom detta område (nationellt forensiskt 
centrum), och

- en avdelning som ansvarar för handläggningen av ärenden om 
brott av polisanställda, åklagare och domare (avdelningen för 
särskilda utredningar). 

Vid myndigheten ska det dessutom finnas

- en nationell funktion för de internationella uppgifter som 
anges i 5 § första stycket 3-5 och 7 §,

- sådana personsäkerhetsenheter som anges i 6 § förordningen 
(2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete, och

- en nationell insatsstyrka med huvuduppgift att bekämpa 
terroraktioner i landet.

Bestämmelser om verksamheten vid avdelningen för särskilda 
utredningar finns i förordningen (2014:1106) om 
handläggningen av ärenden om brott av anställda inom polisen 
och vissa andra befattningshavare. Myndigheten ska se till 
att verksamheten vid den avdelningen hålls avskild från övrig 
polisverksamhet.

32 § Av 4 kap. 5 § lagen (2017:630) om åtgärder mot 
penningtvätt och finansiering av terrorism framgår att 
myndigheten är finansunderrättelseenhet vid tillämpning av 
artikel 32.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 
2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att 
det finansiella systemet används för penningtvätt eller 
finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och 
kommissionens direktiv 2006/70/EG, i den ursprungliga 
lydelsen, och av artikel 55.2 i kommissionens förordning (EU) 
nr 1031/2010. 

Vid myndigheten ska det finnas en särskild funktion som 
bedriver denna verksamhet (finanspolissektionen).

33 § Myndigheten ska ha en styrka för tjänstgöring utomlands i 
fredsfrämjande verksamhet (Polisens utlandsstyrka).

34 § I övrigt bestämmer myndighetens ledning myndighetens 
organisation.

Särskilda organ

Regionpolisråd

35 § I varje polisregion ska det finnas ett regionpolisråd som 
ska utöva insyn i polisverksamheten i regionen och ge chefen 
för polisregionen råd. 

Regionpolisrådet ska särskilt följa den verksamhet som bedrivs 
enligt förordningen (2014:1106) om handläggning av ärenden om 
brott av anställda inom polisen och vissa andra 
befattningshavare och som rör regionen. 

Regionpolisrådet består av chefen för polisregionen, som är 
ordförande, och högst 15 andra ledamöter. Chefen för 
polisregionen ska hålla rådet informerat om verksamheten.

Etiska rådet

36 § Vid myndigheten ska det finnas ett etiskt råd som på 
rikspolischefens begäran ska bistå myndigheten i frågor som 
kräver särskilda etiska överväganden. Rådet ska bestå av högst 
sju ledamöter. Rådet utser en ordförande bland ledamöterna.

Nämnd för beredning av anställningsärenden

37 § Vid myndigheten ska det finnas en nämnd för beredning av 
anställningsärenden. 

Nämnden ska bereda och ge rikspolischefen råd i fråga om vem 
som ska förordnas som chef för en region eller avdelning. 

Nämnden ska också på rikspolischefens begäran ge råd i andra 
anställningsärenden.

38 § Nämnden ska bestå av högst elva ledamöter. Nämnden utser 
en ordförande och en vice ordförande bland ledamöterna. 

Nämnden är beslutsför när ordföranden eller vice ordföranden 
och minst sex andra ledamöter är närvarande.

Anställningar och uppdrag

39 § Rikspolischefen är myndighetschef.

Vid myndigheten ska det finnas en biträdande rikspolischef, 
som är ställföreträdande myndighetschef. Den biträdande 
rikspolischefen anställs av regeringen.

Vid myndigheten ska det även finnas en chef för avdelningen 
för särskilda utredningar, vars anställning beslutas av 
regeringen. Förordning (2023:686).

40 § En arbetstagare vid myndigheten är utan särskilt beslut 
ledig från sin anställning under den tid som han eller hon har 
en tidsbegränsad anställning vid Säkerhetspolisen.

41 § Regeringen förordnar för en bestämd tid  

1. ledamöterna i regionpolisråden,  

2. ledamöterna i det etiska rådet,  

3. ledamöterna i nämnden för beredning av anställningsärenden, 
och  

4. de ledamöter i personalansvarsnämnden som ska förordnas 
särskilt.

42 § Myndigheten är skyldig att ställa polismän till 
förfogande för den polisverksamhet som bedrivs vid 
Ekobrottsmyndigheten.

43 § I förordningen (1999:1155) om Polisens utlandsstyrka 
finns bestämmelser om förhållandena för den som tjänstgör vid 
utlandsstyrkan.

Personalansvarsnämnd

44 § Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. 
Nämnden prövar frågor som anges i 25 § första stycket 
myndighetsförordningen (2007:515) för anställda vid 
myndigheten, om inte annat anges. Nämnden prövar även efter 
överklagande frågor om disciplinpåföljd mot eller avstängning 
eller avskiljande av studenter vid polisprogrammet. 

Nämnden består av rikspolischefen, som är ordförande, 
personalföreträdare, tre företrädare för myndigheten som 
rikspolischefen bestämmer och två av regeringen särskilt 
förordnade ledamöter. Ersättare kan utses för företrädarna för 
myndigheten. 

Rikspolischefen bestämmer vem som ska vara vice ordförande i 
nämnden.

45 § I ärenden som gäller disciplinansvar, avstängning, 
avskedande eller uppsägning bestämmer ordföranden om ett 
förfarande inför nämnden ska inledas. Ordföranden får avskriva 
ett ärende om det är uppenbart att ärendet inte ska leda till 
någon åtgärd från nämndens sida. 

Har nämnden beslutat att avstänga någon från arbetet eller 
utbildningen och är det på grund av ändrade förhållanden 
uppenbart att beslutet inte längre bör gälla, får ordföranden 
ensam besluta i frågan. 

Beslut som har fattats av ordföranden ska anmälas vid nästa 
sammanträde med nämnden.

46 § Nämnden är beslutsför när ordföranden och minst fyra 
andra ledamöter är närvarande. 

När ärenden som är av principiell natur eller av annan större 
vikt handläggs bör minst sju ledamöter vara närvarande.

Tillämpligheten av vissa förordningar

47 § Myndigheten ska tillämpa personalföreträdarförordningen 
(1987:1101) och internrevisionsförordningen (2006:1228).

Avgifter

48 § En forensisk undersökning som utförs på begäran av 
Säkerhetspolisen, Kustbevakningen, Skatteverket, Tullverket, 
åklagare eller allmän domstol är avgiftsfri. Avgift ska dock 
betalas för en undersökning som begärs av en allmän domstol i 
ett mål där endast målsägande för talan. 

Polismyndigheten får ta ut avgift för en forensisk 
undersökning som utförs på begäran av någon annan än en sådan 
myndighet eller domstol som anges i första stycket och för 
andra undersökningar. Polismyndigheten får besluta om 
avgiftens storlek och disponera avgiftsintäkterna.

49 § Myndigheten får ta ut avgift för inträde till det museum 
som drivs av myndigheten. Avgift får dock inte tas ut för 
besökare som är under 19 år. 

Myndigheten får besluta om avgiftens storlek och disponera 
avgiftsintäkterna.

50 § Myndigheten ska ta ut avgifter för informationsmaterial 
och presentartiklar som avses i 18 § 3. 

Myndigheten får bestämma avgifternas storlek och disponera 
intäkterna i verksamheten. 

Rätt att meddela föreskrifter

51 § Myndigheten får meddela föreskrifter om sådan polisiär 
verksamhet som bedrivs vid Ekobrottsmyndigheten.

52 § Om Polismyndigheten ska besluta föreskrifter som är av 
väsentlig betydelse för verksamheten vid Säkerhetspolisen, 
Åklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten, Tullverket eller 
Kustbevakningen ska detta ske efter samråd med berörd 
myndighet. 

Innan Polismyndigheten fattar beslut om föreskrifter i andra 
fall än som anges i första stycket och som berör någon annan 
myndighet än Polismyndigheten, ska Polismyndigheten, om inte 
annat är föreskrivet, ge den myndigheten tillfälle att yttra 
sig.

Undantag från myndighetsförordningen

53 § I följande ärenden hos myndigheten ska bestämmelserna i 
20 och 21 §§ myndighetsförordningen (2007:515) om föredragning 
och om myndighetens beslut inte tillämpas: 

1. förundersökning i brottmål, 

2. verksamhet för att förebygga, förhindra eller upptäcka 
brottslig verksamhet, 

3. ledning av annan polisverksamhet i ett enskilt fall, och 

4. forensisk verksamhet.

54 § Bestämmelsen i 29 § myndighetsförordningen (2007:515) om 
ärendeförteckning ska inte tillämpas i fråga om de ärenden som 
undantas i 53 §.


Bilaga

Polismyndigheten ska 

1. vara 

a) nationell enhet för den internationella 
kriminalpolisorganisationen Interpol och för den Europeiska 
unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), 

b) centralmyndighet vid utbyte av uppgifter ur 
kriminalregister enligt del 3, avdelning IX, i avtalet om 
handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska 
atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket 
Storbritannien och Nordirland, å andra sidan, 

c) sådan centralbyrå när det gäller penningförfalskning som 
föreskrivs i den internationella konventionen för bekämpande 
av penningförfalskning av den 20 april 1929 (SÖ 2001:6), 

d) nationellt kontor för återvinning av tillgångar enligt 
rådets beslut 2007/845/RIF av den 6 december 2007 om samarbete 
mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar 
när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan 
egendom som härrör från brott,

e) central åtkomstpunkt enligt artikel 3.3 i rådets beslut 
2008/633/RIF av den 23 juni 2008 om åtkomst till 
informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för 
medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte 
att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra 
grova brott,

f) nationellt kontaktställe för förmedling av uppgifter enligt 
rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett 
fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för 
bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet 
(Prümrådsbeslutet), utom när det gäller att automatiskt 
besvara förfrågningar till vägtrafikregistret från utländska 
kontaktställen, 

g) centralmyndighet vid sådant utbyte av uppgifter ur 
kriminalregister som avses i rådets rambeslut 2009/315/RIF av  
den 26 februari 2009 om organisationen av medlemsstaternas 
utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och uppgifternas 
innehåll, 

h) nationell rapportör i frågor som rör människohandel enligt 
artikel 19 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU 
av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av 
människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av 
rådets rambeslut 2002/629/RIF, 

i) nationellt kontaktställe för förmedling av uppgifter enligt 
avtalet av den 16 december 2011 mellan Konungariket Sveriges 
regering och Amerikas förenta staters regering om ett 
förstärkt samarbete för att förebygga och bekämpa 
brottslighet,

j) kontrollmyndighet enligt artikel 6 i Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) nr 603/2013 av den 26 juni 2013 om 
inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en 
effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om 
kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som 
är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd 
som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har 
lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas 
brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med 
Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring 
av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk 
byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom 
området frihet, säkerhet och rättvisa,

k) nationellt kontaktställe för förmedling av uppgifter enligt 
Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/413 av den 
11 mars 2015 om underlättande av gränsöverskridande 
informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott (CBE-
direktivet), i den ursprungliga lydelsen, utom när det gäller 
att automatiskt besvara förfrågningar till vägtrafikregistret 
från utländska kontaktställen, 

l) nationell enhet för Cepol enligt artikel 6 i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2219 av den 
25 november 2015 om Europeiska unionens byrå för utbildning av 
tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) och om ersättning och 
upphävande av rådets beslut 2005/681/RIF, 

m) behörig myndighet enligt lagen (2017:244) om kontroller och 
inspektioner på plats av Europeiska byrån för 
bedrägeribekämpning, vid kontroller och inspektioner avseende 
fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd 
för gränsförvaltning och viseringspolitik, 

n) central åtkomstpunkt enligt artikel 29.3 och nationell 
myndighet för att tillhandahålla övriga behöriga myndigheter 
åtkomst till in- och utresesystemet enligt artikel 38.2 i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 av den 
30 november 2017 om inrättande av ett in- och utresesystem för 
registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter om 
nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar 
medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren 
för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande 
ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av 
Schengenavtalet och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) 
nr 1077/2011, 

o) behörig myndighet enligt artikel 12 i Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) 2021/784 av den 29 april 2021 om 
åtgärder mot spridning av terrorisminnehåll online, och 

p) förvaltande myndighet för fonden för inre säkerhet och 
instrumentet för gränsförvaltning och viseringar i enlighet 
med förordningen (2021:846) om förvaltning av fonden för inre 
säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för 
gränsförvaltning och viseringspolitik, 

2. vara nationell kontaktpunkt

a) för framställningar om inrättande av gemensamma patruller 
eller genomförande av andra gemensamma insatser enligt artikel 
17 i Prümrådsbeslutet, 

b) för EU:s krisprotokoll rörande gemensamma åtgärder mot 
viral spridning online av terrorism- och våldsbejakande 
extremistiskt innehåll (EU Crisis Protocol), 

c) för säkerställande av omedelbar hjälp enligt artikel 35 i 
Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet (ETS 
185), 

d) enligt artikel 8.1 i avtalet om utbyte av information 
mellan United Nations Investigative Team to Promote 
Accountability for Crimes Committed by Da'esh/Islamic State in 
Iraq and the Levant (UNITAD) och Sverige, 

e) enligt artikel 7.1 i avtalet om utbyte av information och 
bevisning mellan International, Impartial and Independent 
Mechanism to assist in the investigation and prosecution of 
persons responsible for the most serious crimes under 
International Law committed in the Syrian Arab Republic since 
March 2011 (IIIM) och Sverige, 

f) för att ta emot och besvara framställningar om hjälp enligt 
artikel 8 bis 4 i Förenta nationernas konvention den 10 mars 
1988 för bekämpande av brott mot sjöfartens säkerhet med dess 
protokoll den 14 oktober 2005, 

g) enligt Förenta nationernas resolution 55/255, antagen den 
31 maj 2001 av generalförsamlingen, tilläggsprotokoll mot 
olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, deras delar 
och komponenter och ammunition till Förenta nationernas 
konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet,

h) för att skicka och ta emot sådan information som avses i 
artikel 7 i Förenta nationernas konvention den 13 april 2005 
för bekämpande av nukleär terrorism, 

i) enligt artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 
(EU) 2023/977 av den 10 maj 2023 om informationsutbyte mellan 
medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och om 
upphävande av rådets rambeslut 2006/960/RIF, i den 
ursprungliga lydelsen, 

j) för Schengens informationssystem (SIS) genom Sirenekontoret 
och ansvarig för den nationella delen av SIS enligt 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1860 av den 
28 november 2018 om användning av Schengens informationssystem 
för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt 
i medlemsstaterna, Europaparlamentets och rådets förordning 
(EU) 2018/1861 av den 28 november 2018 om inrättande, drift 
och användning av Schengens informationssystem (SIS) på 
området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen 
om tillämpning av Schengenavtalet och om ändring och 
upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 samt 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1862 av den 
28 november 2018 om inrättande, drift och användning av 
Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete 
och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av 
rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och 
kommissionens beslut 2010/261/EU, enligt artikel 54 i 
Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 
maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella 
systemet används för penningtvätt eller finansiering av 
terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och 
kommissionens direktiv 2006/70/EG, i lydelsen enligt 
Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843, 

k) enligt artikel 54 i Europaparlamentets och rådets direktiv 
(EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra 
att det finansiella systemet används för penningtvätt eller 
finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och 
kommissionens direktiv 2006/70/EG, i lydelsen enligt 
Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843, 

l) för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån enligt 
artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning 
(EU) 2016/1624 av den 14 september 2016 om en europeisk gräns- 
och kustbevakning och om ändring av Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 2016/399 och upphävande av 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 863/2007, 
rådets förordning (EG) nr 2007/2004 och rådets beslut 
2005/267/EG, och

m) vid tillämpningen av Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) 2019/1157 av den 20 juni 2019 om säkrare 
identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar 
som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar 
när de utövar rätten till fri rörlighet, 

3. vara operativ nationell kontaktpunkt 

a) enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/40/EU av 
den 12 augusti 2013 om angrepp mot informationssystem och om 
ersättande av rådets rambeslut 2005/222/RIF, och 

b) enligt artikel 14.1 i Europaparlamentets och rådets 
direktiv (EU) 2019/713 av den 17 april 2019 om bekämpande av 
bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än 
kontanter och om ersättande av rådets rambeslut 2001/413/RIF, 
i den ursprungliga lydelsen. Förordning (2024:992).