Lag (1969:246) om domstolar i fastighetsmål 

Inledande bestämmelser

1 §  I varje län skall finnas en fastighetsdomstol. Regeringen  kan dock
föreskriva att annat område än län skall utgöra domkrets för
fastighetsdomstol eller att flera fastighetsdomstolar skall finnas för
samma område. Den tingsrätt som regeringen bestämmer skall vara
fastighetsdomstol.

Fastighetsdomstol upptager mål eller ärende enligt vad som föreskrives i
särskild lag eller annan författning. Sådant mål eller ärende benämnes i
denna lag fastighetsmål. Om flera fastighetsdomstolar skall finnas för
samma område, bestämmer regeringen  ur skilda slag av fastighetsmål
skall fördelas mellan domstolarna. Lag (1975:1295).

2 §  Om domstol i fastighetsmål och rättegången i sådant mål gäller i
tillämpliga delar vad som är föreskrivet om allmän domstol, i den mån ej
annat följer av denna lag eller annan författning.

Fastighetsdomstols sammansättning

3 § Fastighetsdomstol består av två lagfarna ledamöter, en teknisk
ledamot och två nämndemän. Om särskilda skäl föreligger, kan efter
ordförandens bestämmande ytterligare en teknisk ledamot ingå i
domstolen.

I mål eller ärende angående arrende eller tvångsförvaltning av
bostadsfastighet består domstolen dock av två lagfarna ledamöter och tre
nämndemän. Teknisk ledamot får efter ordförandens bestämmande ingå i
domstolen i stället för en av nämndemännen, om målets beskaffenhet eller
annat särskilt skäl föranleder det.

Om det föreligger särskilda skäl med hänsyn till målets omfattning eller
svårighetsgrad, får antalet lagfarna ledamöter utökas med en utöver det
antal som anges i första och andra styckena. Detsamma gäller i fråga om
antalet nämndemän.

En av de lagfarna ledamöterna skall vara ordförande i
fastighetsdomstolen. Denne utses bland de lagfarna domarna i
tingsrätten. Annan lagfaren ledamot skall vara lagfaren domare i
tingsrätten eller i annan tingsrätt. Teknisk ledamot skall ha teknisk
utbildning och erfarenhet av fastighetsbildning eller
fastighetsvärdering. Nämndemännen bör vara allmänt betrodda och väl
förtrogna med sin orts förhållanden.

Om det sedan huvudförhandling har påbörjats inträffar förfall för en av
de lagfarna ledamöterna eller för en av nämndemännen eller, om två
tekniska ledamöter deltar, för en av dem, är rätten ändå domför. Lag
(1990:1130).

4 § När mål enligt särskilda bestämmelser efter prövning av själva saken
avgörs utan huvudförhandling är fastighetdomstolen domför utan
nämndemännen. I fastighetsbildningsmål är domstolen i dessa fall domför
med en lagfaren ledamot när enighet om utgången i målet föreligger
mellan klaganden samt övriga sakägare och företrädare för allmänt
intresse som hörts över överklagandet, eller det med hänsyn till målets
beskaffenhet är tillräckligt att det avgörs av en lagfaren ledamot och
parterna samtycker till det.

I övrigt är fastighetsdomstol domför med en lagfaren ledamot vid
handläggning som inte sker vid huvudförhandling och vid huvudförhandling
i fall som avses i 1 kap. 3 a § andra och tredje styckena
rättegångsbalken. Lag (1989:723).

4 a § har upphävts genom lag (1990:1130).

5 §  Regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, utser
ordföranden samt utnämner eller förordnar teknisk ledamot i
fastighetsdomstol. Lag (1975:1295).

6 § Nämndeman i fastighetsdomstol utses genom val. Regeringen
eller myndighet, som regeringen bestämmer, fastställer för
varje län det antal nämndemän som skall utses.

Val av nämndeman i fastighetsdomstol förrättas av
landstingsfullmäktige. I Gotlands län förrättas valet av
kommunfullmäktige i Gotlands kommun.

Valet skall vara proportionellt, om det begärs av minst så
många väljande som motsvarar det tal man får om samtliga
väljandes antal delas med det antal personer valet avser ökat
med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns
bestämmelser i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt.

Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemannakåren
får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön,
etnisk bakgrund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt
att uppnå en allsidig sammansättning, bör de personer väljas
som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som
tjänstgjort kortast tid. Lag (2006:852).

7 § Nämndeman i fastighetsdomstol skall vara folkbokförd i det
län eller den del av länet som hör till fastighetsdomstolen. I
övrigt skall bestämmelserna i 4 kap. 6 och 7 a-9 §§
rättegångsbalken tillämpas på nämndeman i fastighetsdomstol.
Lag (2006:852).

8 §  Nämndeman tjänstgör efter kallelse av fastighetsdomstolens
ordförande. Till tjänstgöring bör företrädesvis kallas nämndemän från
den del av domkretsen till vilken målet närmast har anknytning. Lag
(1975:1295).

Förfarandet i fastighetsdomstol

9 §  Om det behövs för utredning i särskild fråga, kan ordföranden
uppdraga åt en eller flera ledamöter av fastighetsdomstolen att
verkställa undersökning på platsen. Parterna skall på lämpligt sätt
under  rättas om tiden för sådan undersökning, om ej undersökningen sker
endast som förberedande åtgärd för syn på stället.

10 § Huvudförhandling hålles vid syn på stället eller, om syn ej behövs,
på plats som bestämmes med hänsyn främst till att minsta möjliga
kostnader uppstår.

11 § Vid huvudförhandlingens början bör ordföranden eller annan ledamot
kort redogöra för saken och de yrkanden som framställts i målet. För
utredning i fråga av teknisk beskaffenhet får part åberopa ingiven
skrift. Redogörelse skall lämnas för skriftens innehåll.

Vid uppskjuten huvudförhandling skall målet företagas i det skick vari
det förelåg vid den tidigare handläggningens slut. Har de ledamöter som
vid det senare sammanträdet tjänstgör i domstolen ej deltagit i den
tidigare handläggningen, skall dock målet företagas till ny
huvudförhandling. I den mån det i sådant fall kan antagas vara utan
betydelse eller skulle medföra oskälig kostnad eller synnerlig
olägenhet, behöver bevis som upptagits vid tidigare sammanträde ej
upptagas på nytt.

12 § Vid omröstning skall först ordföranden säga sin mening, därefter
den andre lagfarne ledamoten, så den tekniske ledamoten och sist
nämndemännen. Lag (1983:379).

Hovrätts sammansättning

13 § I annat fastighetsmål än som avses i 3 § andra stycket
skall en teknisk ledamot ingå i hovrätten, såvida inte
hovrätten finner att medverkan av en sådan ledamot uppenbart
inte är behövlig. Om särskilda skäl föreligger, kan efter
hovrättens bestämmande två tekniska ledamöter ingå i hovrätten.

I mål som avses i 3 § andra stycket får efter hovrättens
bestämmande en teknisk ledamot ingå i rätten, om målets
beskaffenhet eller något annat särskilt skäl föranleder det.

Vid behandling av frågor om prövningstillstånd skall hovrätten
bestå av tre lagfarna ledamöter. En teknisk ledamot får dock
ingå i rätten i stället för en av de lagfarna ledamöterna.
Lag (2005:693).

14 § Teknisk ledamot i hovrätt skall ha teknisk utbildning och
erfarenhet av fastighetsbildning eller fastighetsvärdering. Sådan
ledamot utnämnes eller förordnas av regeringen. Lag (1975:1295).

Förfarandet i hovrätt

15 § Bestämmelserna i 9 § äger motsvarande tillämpning i fråga om
fastighetsmål i hovrätt, dock att uppdrag som avses i paragrafen lämnas
av hovrätten.

6 § Utredning, som teknisk ledamot i hovrätt verkställt beträffande
fråga av teknisk beskaffenhet, får ej läggas till grund för hovrättens
dom eller beslut, utan att parterna först beretts tillfälle att yttra
sig över utredningen. Detta gäller dock ej, om utredningen i endast
oväsentlig mån avviker från vad som tidigare framkommit i målet.

Övriga bestämmelser

17 § Domstol i fastighetsmål får för sina sammanträden förfoga över
behövliga lokaler i allmän byggnad som ej är upptagen för sitt
huvudsakliga ändamål eller utgöres av gudstjänstlokal. Uppkommer
särskilda kostnader, ersättes de av statsverket.

18 § Närmare föreskrifter för tillämpningen av denna lag meddelas av
regeringen. Lag (1975:1295).

Övergångsbestämmelser

1984:134

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1984. Äldre bestämmelser skall
alltjämt gälla i fråga om huvudförhandlingar som har påbörjats före
ikraftträdandet samt vid överläggningar och omröstningar i anslutning
till sådana huvudförhandlingar.

1988:619

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1989. Löpande tjänstgöringstider
för nämndemän upphör vid utgången av år 1988. Nyval av nämndemän för
tiden från och med år 1989 skall med tillämpning av de nya
bestämmelserna äga rum under år 1988. Valen förrättas av de landsting
och kommunfullmäktige som nyvalts under detta år.

1989:661

1. Denna lag träder i kraft den 1 september 1989.

2. Äldre föreskrifter om rättens sammansättning gäller alltjämt vid
huvudförhandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet.

1990:1130

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

Äldre föreskrifter gäller fortfarande i mål

1. där talan väckts vid fastighetsdomstol före ikraftträdandet,

2. som efter återvinning överlämnats till fastighetsdomstol före
ikraftträdandet, eller

3. som enligt lagsökningslagen (1946:808) hänskjutits till rättegång vid
fastighetsdomstol före ikraftträdandet.

Äldre föreskrifter om prövningstillstånd gäller fortfarande i fråga om
överklagade avgöranden som har meddelats före ikraftträdandet.

2010:983

1. Mål och ärenden som vid upphävandet handläggs i en 
fastighetsdomstol ska, om inte annat följer av 
övergångsbestämmelserna till upphävandet av 8 kap. 32 § 
jordabalken, lämnas över till den mark- och miljödomstol som 
skulle ha varit behörig om målet eller ärendet hade inletts 
efter upphävandet. Detta gäller dock inte mål där 
huvudförhandling har inletts före upphävandet. För ett sådant 
mål ska äldre bestämmelser gälla. Förordnanden för dem som 
ingår i rätten ska därvid anses ha fortsatt giltighet såvitt 
avser det pågående målet.

2. Ett avgörande som meddelas av en fastighetsdomstol 
överklagas till hovrätt och handläggs efter överklagandet 
enligt äldre bestämmelser.

3. I fråga om en ansökan om resning eller återställande av 
försutten tid eller en klagan över domvilla som gäller ett 
avgörande av en fastighetsdomstol tillämpas 6 kap. lagen 
(2010:921) om mark- och miljödomstolar. Detta gäller dock 
inte mål som har handlagts i en fastighetsdomstol enligt 8 
kap. 32 § jordabalken. Lag (2017:316).