Förordning (2022:524) om statliga myndigheters beredskap

Tillämpningsområde

1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om uppgifter som 
statliga myndigheter under regeringen har inför och vid 
fredstida krissituationer och höjd beredskap.

Syftet med förordningen är att statliga myndigheter under 
regeringen genom sin verksamhet ska minska sårbarheten i 
samhället och utveckla en god förmåga att hantera sina 
uppgifter vid fredstida krissituationer och höjd beredskap.

Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § 
regeringsformen. 

2 § Bestämmelserna i denna förordning ska tillämpas bara om 
något annat inte följer av lag eller annan förordning. 

Undantag från förordningens tillämpningsområde

3 § För Regeringskansliet, kommittéväsendet och Försvarsmakten 
gäller endast bestämmelsen i 13 § om 
informationshanteringssystem.

För Bokföringsnämnden och Finanspolitiska rådet gäller inte 
bestämmelsen i 7 § om risk- och sårbarhetsanalys.

För Klimatpolitiska rådet gäller inte bestämmelserna i 7 § om 
risk- och sårbarhetsanalys och 8 § om utbildning och övning.

För Säkerhetspolisen gäller inte bestämmelserna i 12 § andra 
stycket och 22 § andra, tredje och femte styckena om 
informationsskyldighet, 14 § om it-incidentrapportering och 
19 § om risk- och sårbarhetsbedömning.

För Fortifikationsverket, Försvarets materielverk, Försvarets 
radioanstalt, Försvarshögskolan, 
Försvarsunderrättelsedomstolen, Statens inspektion för 
försvarsunderrättelseverksamheten, Totalförsvarets 
forskningsinstitut och Totalförsvarets plikt- och 
prövningsverk gäller inte bestämmelserna i 12 § andra stycket 
om informationsskyldighet, 14 § om it-incidentrapportering och 
17 § om risk- och sårbarhetsbedömning.

För utlandsmyndigheterna tillämpas denna förordning endast i 
den utsträckning som bestäms i föreskrifter som meddelas av 
Regeringskansliet (Utrikesdepartementet).

Bestämmelser om statliga myndigheters beredskap i andra 
författningar

4 § I lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap 
samt förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd 
beredskap finns allmänna bestämmelser om totalförsvar och höjd 
beredskap. 

I lagen (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför 
och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap 
och förordningen (2006:637) om kommuners och regioners 
åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och 
höjd beredskap finns bestämmelser om kommuners och regioners 
uppgifter. 

I förordningen (2017:870) om länsstyrelsernas krisberedskap 
och uppgifter inför och vid höjd beredskap finns ytterligare 
bestämmelser om länsstyrelsers uppgifter. 

I förordningen (2022:525) om civilområdesansvariga 
länsstyrelser finns bestämmelser om civilområdesansvariga 
länsstyrelser och deras uppgifter. 

Uttryck i förordningen

5 § Med höjd beredskap och totalförsvar avses i denna 
förordning detsamma som i lagen (1992:1403) om totalförsvar 
och höjd beredskap. 

6 § I denna förordning avses med

1. fredstida krissituationer: situationer som 

- avviker från det normala,

- drabbar många människor, stora delar av samhället eller 
hotar grundläggande värden,

- innebär en allvarlig störning eller en överhängande risk för 
en allvarlig störning av viktiga samhällsfunktioner, och

- kräver samordnade och skyndsamma åtgärder från flera 
aktörer, och

2. samhällsviktig verksamhet: verksamhet, tjänst eller 
infrastruktur som upprätthåller eller säkerställer 
samhällsfunktioner som är nödvändiga för samhällets 
grundläggande behov, värden eller säkerhet.

Statliga myndigheters uppgifter inför och vid fredstida 
krissituationer och höjd beredskap

Risk- och sårbarhetsanalys

7 § Varje myndighet ska 

1. identifiera samhällsviktig verksamhet inom myndighetens 
ansvarsområde, 

2. kontinuerligt analysera om det inför eller vid fredstida 
krissituationer och höjd beredskap finns sårbarhet och hot 
eller risker som allvarligt kan hota, skada eller försämra 
förmågan till den samhällsviktiga verksamheten inom 
ansvarsområdet,

3. bedriva ett systematiskt arbete för att kunna upprätthålla 
den egna samhällsviktiga verksamheten (kontinuitet) och verka 
för att andra aktörer inom ansvarsområdet också bedriver ett 
sådant arbete, och

4. minst vartannat år värdera och sammanställa resultatet av 
analysarbetet enligt 1-3 i en risk- och sårbarhetsanalys. 
Risk- och sårbarhetsanalysen ska även omfatta vilka åtgärder 
som myndigheten vidtagit och planerar för att minska 
sårbarheten mot sådana hot och risker som identifierats samt 
en övergripande bedömning av vilka övriga åtgärder inom 
myndighetens ansvarsområde som bör vidtas i samma syfte.

Bestämmelser om vissa myndigheters skyldighet att lämna en 
sammanfattande redovisning av risk- och sårbarhetsanalysen 
(risk- och sårbarhetsbedömning) finns i 17 och 19 §§.

Uppgifter inför och vid fredstida krissituationer

8 § Varje myndighet ska ansvara för att personalen vid 
myndigheten får den utbildning och övning som behövs för att 
den ska kunna utföra sina uppgifter vid fredstida 
krissituationer.

9 § Varje myndighet vars ansvarsområde berörs av en fredstida 
krissituation ska vidta de åtgärder som behövs för att hantera 
den uppkomna situationen och konsekvenserna av den. 
Myndigheterna ska samverka och stödja varandra vid en sådan 
krissituation.

Uppgifter inför och vid höjd beredskap

10 § Varje myndighet ska i sin verksamhet beakta 
totalförsvarets krav. I detta ingår att planera för att 
myndigheten vid höjd beredskap ska fortsätta sin verksamhet så 
långt det är möjligt med hänsyn till tillgången på personal 
och förhållandena i övrigt.

Myndigheternas planering för totalförsvaret ska ske i 
samverkan med de övriga statliga myndigheter, kommuner, 
regioner, sammanslutningar och näringsidkare som är berörda.

11 § Personal som är anställd hos en myndighet och som inte 
tas i anspråk i totalförsvaret i övrigt får, med stöd av 
anställningsavtalet, krigsplaceras vid myndigheten. 

Personal som är krigsplacerad vid myndigheten med stöd av 
anställningsavtalet och personal som kan komma att beordras 
att tjänstgöra hos någon annan myndighet än den där den är 
anställd, ska genom myndighetens försorg ges skriftligt besked 
om sin krigsplacering eller avsedda tjänstgöring. Beskedet ska 
innehålla uppgift om inställelseplats.

Varje myndighet ska ansvara för att personal som är 
krigsplacerad vid myndigheten får den utbildning och övning 
som behövs för att den ska kunna utföra sina uppgifter vid 
höjd beredskap.

Informationsskyldighet

12 § Varje myndighet ska på förfrågan från Regeringskansliet 
lämna den information som behövs för samlade lägesbilder.

Varje myndighet ska även på förfrågan från Myndigheten för 
samhällsskydd och beredskap lämna den information som behövs 
för att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska kunna 
fullgöra sina uppgifter enligt 7 § förordningen (2008:1002) 
med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och 
beredskap. När det gäller det civila försvarets stöd till det 
militära försvaret ska information endast lämnas i fråga om 
den eventuella påverkan stödet har på möjligheterna att 
tillgodose civila behov av samhällets resurser.

Informationssäkerhet

13 § Varje myndighet ansvarar för att egna 
informationshanteringssystem uppfyller sådana grundläggande 
och särskilda säkerhetskrav att myndighetens verksamhet kan 
utföras på ett tillfredsställande sätt. I ansvaret ingår att 
myndigheten särskilt ska beakta behovet av säkra 
ledningssystem.

14 § Till stöd för arbetet med samhällets informationssäkerhet 
ska en myndighet till Myndigheten för samhällsskydd och 
beredskap skyndsamt rapportera it-incidenter som inträffat i 
den rapporterande myndighetens informationssystem och som 
allvarligt kan påverka säkerheten i den informationshantering 
som myndigheten ansvarar för, eller som inträffat i tjänster 
som myndigheten tillhandahåller åt en annan organisation. 

En myndighet som tillhandahåller tjänster åt en annan 
organisation ska i samband med rapporteringen informera och 
vid behov samråda med den eller de uppdragsgivare som berörs 
av incidenten.

Rapporteringsskyldigheten omfattar inte sådana incidenter som 
ska anmälas enligt 2 kap. 4 § första stycket 2 
säkerhetsskyddsförordningen (2021:955).

Om det kan antas att en incident som rapporterats till 
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har sin grund i en 
brottslig gärning, ska Myndigheten för samhällsskydd och 
beredskap skyndsamt uppmana den rapporterande myndigheten att 
anmäla incidenten till Polismyndigheten.

Tjänsteman i beredskap

15 § Vissa myndigheter ska enligt ett särskilt regeringsbeslut 
ha en tjänsteman i beredskap med uppgift att initiera och 
samordna det inledande arbetet för att upptäcka, verifiera, 
larma och informera vid fredstida krissituationer. Myndigheten 
för samhällsskydd och beredskap ska vid behov lämna förslag 
till Regeringskansliet på förändringar av vilka myndigheter 
som ska ha en sådan tjänsteman.

Ledningsfunktion

16 § Vissa myndigheter ska enligt ett särskilt regeringsbeslut 
ha förmåga att, vid en fredstida krissituation som berör 
myndighetens eget ansvarsområde eller medför behov av 
samverkan med en annan myndighet, omgående kunna upprätta en 
ledningsfunktion. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 
ska vid behov lämna förslag till Regeringskansliet på 
förändringar av vilka myndigheter som ska ha en sådan förmåga.

Risk- och sårbarhetsbedömning

17 § Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får i 
enskilda fall besluta att statliga myndigheter som inte är 
beredskapsmyndigheter senast vid utgången av september månad 
varje jämnt årtal ska lämna en sammanfattande redovisning 
(risk- och sårbarhetsbedömning) baserad på den risk- och 
sårbarhetsanalys som gjorts enligt 7 § till

1. Regeringskansliet, och 

2. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.

Risk- och sårbarhetsbedömningen ska innehålla dels uppgifter 
om de åtgärder som myndigheten vidtagit och planerar för att 
minska sårbarheten mot sådana hot och risker som identifierats 
i risk- och sårbarhetsanalysen, dels en övergripande bedömning 
av vilka övriga åtgärder inom myndighetens ansvarsområde som 
bör vidtas i samma syfte samt hur dessa åtgärder ska 
prioriteras.

Beredskapsmyndigheters uppgifter inför och vid fredstida 
krissituationer och höjd beredskap

Beredskapsmyndigheter

18 § Statliga myndigheter med ansvar inom en eller flera 
viktiga samhällsfunktioner och vars verksamhet har särskild 
betydelse för samhällets krisberedskap och totalförsvaret ska 
vara beredskapsmyndigheter. 

Av bilaga 1 till denna förordning framgår vilka myndigheter 
som är beredskapsmyndigheter.

Beredskapsmyndigheternas uppgifter, utöver de uppgifter som de 
har enligt 7-16 §§, följer av 19-22 §§.

Risk- och sårbarhetsbedömning

19 § Beredskapsmyndigheterna ska senast vid utgången av 
september månad varje jämnt årtal lämna en sammanfattande 
redovisning (risk- och sårbarhetsbedömning) baserad på den 
risk- och sårbarhetsanalys som gjorts enligt 7 § till 

1. Regeringskansliet, och

2. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.

De beredskapsmyndigheter som ingår i en beredskapssektor ska 
även lämna en risk- och sårbarhetsbedömning till den 
sektorsansvariga myndigheten.

Länsstyrelser ska även lämna en risk- och sårbarhetsbedömning 
till den civilområdesansvariga länsstyrelsen.

Risk- och sårbarhetsbedömningen ska innehålla dels uppgifter 
om de åtgärder som myndigheten vidtagit och planerar för att 
minska sårbarheten mot sådana hot och risker som identifierats 
i risk- och sårbarhetsanalysen, dels en övergripande bedömning 
av vilka övriga åtgärder inom myndighetens ansvarsområde som 
bör vidtas i samma syfte samt hur dessa åtgärder ska 
prioriteras.

Beredskapsmyndigheters uppgifter inför och vid fredstida 
krissituationer och höjd beredskap

20 § Beredskapsmyndigheterna ska ha god förmåga att motstå hot 
och risker, förebygga sårbarheter, hantera fredstida 
krissituationer och genomföra sina uppgifter vid höjd 
beredskap. De ska även verka för att de övriga statliga 
myndigheter, kommuner, regioner, sammanslutningar och 
näringsidkare som är berörda utvecklar sin förmåga i dessa 
avseenden. 

Beredskapsmyndigheterna ska särskilt 

1. samverka med varandra,

2. samverka med berörda länsstyrelser och 
civilområdesansvariga länsstyrelser i deras roll som 
geografiskt områdesansvariga myndigheter,

3. samverka med de övriga statliga myndigheter, kommuner, 
regioner, sammanslutningar och näringsidkare som är berörda,

4. samverka med Försvarsmakten avseende behovet av stöd till 
det militära försvaret,

5. beakta det samarbete som sker inom Norden, Europeiska 
unionen, internationella forum och organisationer i frågor som 
rör samhällets krisberedskap och totalförsvar,

6. beakta behovet av forsknings- och utvecklingsinsatser och 
annan kunskapsinhämtning såsom erfarenhetsåterföring av 
inträffade händelser,

7. beakta behovet av säkerhet och kompatibilitet i de tekniska 
system som är nödvändiga för att myndigheterna ska kunna 
utföra sitt arbete,

8. beakta behovet av deltagande i det samhällsgemensamma 
radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet som 
förvaltas av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap,

9. informera Myndigheten för samhällsskydd och beredskap om 
sin övningsverksamhet för att den ska kunna samordnas med den 
övningsverksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och 
beredskap eller Försvarsmakten planerar samt delta i den 
övningsverksamhet som berör beredskapsmyndighetens 
ansvarsområde,

10. genomföra den omvärldsbevakning, de utvecklingsinsatser 
samt de övriga förberedelser, inklusive anskaffning av 
förnödenheter och utrustning, som krävs för att myndigheten 
ska klara sina uppgifter vid fredstida krissituationer och 
höjd beredskap,

11. planera, öva och utbilda personal och därutöver ha de 
planer som i övrigt behövs för att under höjd beredskap kunna 
övergå till krigsorganisation, och

12. planera för att, efter beslut av regeringen, kunna 
påskynda nödvändiga åtgärder inför höjd beredskap.

21 § Beredskapsmyndigheterna ska vid höjd beredskap i första 
hand inrikta sin verksamhet på uppgifter som har betydelse för 
totalförsvaret. 

Rapportering och annan informationsskyldighet

22 § Beredskapsmyndigheterna ska vid fredstida krissituationer 
och höjd beredskap hålla regeringen informerad om 
händelseutvecklingen, tillståndet, den förväntade utvecklingen 
och tillgängliga resurser inom sitt ansvarsområde samt om 
vidtagna och planerade åtgärder.

Beredskapsmyndigheterna ska vid fredstida krissituationer och 
höjd beredskap även lämna Myndigheten för samhällsskydd och 
beredskap den information som behövs för att myndigheten ska 
kunna fullgöra sina uppgifter enligt 7 § förordningen 
(2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd 
och beredskap. När det gäller det civila försvarets stöd till 
det militära försvaret ska information endast lämnas i fråga 
om den eventuella påverkan stödet har på möjligheterna att 
tillgodose civila behov av samhällets resurser.

De beredskapsmyndigheter som ingår i en beredskapssektor ska 
inför och vid fredstida krissituationer och höjd beredskap 
även lämna den sektorsansvariga myndigheten den information 
som behövs för att den sektorsansvariga myndigheten ska kunna 
fullgöra sina uppgifter enligt 24 och 25 §§.

I 8 § förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd 
beredskap finns bestämmelser om att beredskapsmyndigheterna 
inför och vid höjd beredskap ska lämna underlag till 
Försvarsmakten.

Beredskapsmyndigheterna ska inför och vid höjd beredskap lämna 
underlag till de civilområdesansvariga länsstyrelserna för att 
de ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt förordningen 
(2022:525) om civilområdesansvariga länsstyrelser.

Sektorsansvariga myndigheters uppgifter inför och vid 
fredstida krissituationer och höjd beredskap

23 § Vissa beredskapsmyndigheter ska ingå i 
beredskapssektorer. I varje beredskapssektor ska en av 
beredskapsmyndigheterna vara sektorsansvarig myndighet. Övriga 
beredskapsmyndigheter i sektorn ska delta i arbetet. 

Av bilaga 2 till denna förordning framgår 
beredskapssektorernas indelning och vilka 
beredskapsmyndigheter som är sektorsansvariga myndigheter.

De sektorsansvariga myndigheternas uppgifter, utöver de 
uppgifter som beredskapsmyndigheterna har enligt 7-16 §§ och 
19-22 §§, följer av 24 och 25 §§. 

24 § En sektorsansvarig myndighet ska inom sin 
beredskapssektor leda arbetet med att samordna åtgärder inför 
och vid fredstida krissituationer och höjd beredskap. Den ska 
också driva på arbetet inom beredskapssektorn, stödja 
beredskapsmyndigheterna samt verka för att uppgifter och 
roller inom beredskapssektorn tydliggörs.

En sektorsansvarig myndighet ska därutöver verka för att de 
åtgärder som beredskapsmyndigheterna inom beredskapssektorn 
vidtar är samordnade med de åtgärder som andra 
beredskapsmyndigheter, inklusive länsstyrelser och 
civilområdesansvariga länsstyrelser, samt Försvarsmakten 
vidtar. Den ska vidare verka för att samverkan med 
näringslivet sker i den utsträckning det behövs. 

25 § En sektorsansvarig myndighets skyldighet att lämna 
information enligt 22 § och 8 § förordningen (2015:1053) om 
totalförsvar och höjd beredskap ska även omfatta läget inom 
beredskapssektorns ansvarsområde. 

En sektorsansvarig myndighet ska vid en fredstida 
krissituation eller höjd beredskap vid behov lämna underlag 
till regeringen avseende prioritering och fördelning av 
resurser inom beredskapssektorn. 

Bemyndiganden

26 § Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får meddela 
ytterligare föreskrifter om sådana säkerhetskrav för 
informationshanteringssystem som avses i 13 § utom i fråga om 
Regeringskansliet, kommittéväsendet och Försvarsmakten. 
Myndigheten ska därvid beakta nationell och internationell 
standard för informationssäkerhet.

27 § Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får meddela 
närmare föreskrifter om

1. risk- och sårbarhetsanalyser enligt 7 § och risk- och 
sårbarhetsbedömningar enligt 17 och 19 §§,

2. it-incidentrapportering enligt 14 § efter att ha gett 
Polismyndigheten, Säkerhetspolisen och Försvarsmakten 
tillfälle att yttra sig, 

3. beredskapsmyndigheternas informationsskyldighet enligt 22 § 
andra stycket,

4. uppgifter inför höjd beredskap enligt 10 och 11 §§ utom i 
fråga om Kustbevakningen, Försvarets materielverk, Försvarets 
radioanstalt, Totalförsvarets forskningsinstitut, 
Fortifikationsverket och Försvarshögskolan, och

5. uppgifter inför och vid höjd beredskap enligt 20 § 10 och 
11 samt 21 § utom i fråga om Kustbevakningen.


Bilaga 1 

Förteckning över beredskapsmyndigheter

Affärsverket svenska kraftnät

Arbetsförmedlingen

Bolagsverket

Domstolsverket

E-hälsomyndigheten

Energimarknadsinspektionen

Finansinspektionen

Folkhälsomyndigheten

Försäkringskassan

Kriminalvården

Kustbevakningen

Lantmäteriet

Livsmedelsverket

Luftfartsverket

Läkemedelsverket

Länsstyrelserna

Migrationsverket

Myndigheten för digital förvaltning

Myndigheten för psykologiskt försvar

Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 

Naturvårdsverket

Pensionsmyndigheten

Polismyndigheten

Post- och telestyrelsen 

Riksgäldskontoret

Sjöfartsverket

Skatteverket

Socialstyrelsen

Statens energimyndighet

Statens jordbruksverk

Statens servicecenter

Statens skolverk

Statens veterinärmedicinska anstalt

Strålsäkerhetsmyndigheten

Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut

Säkerhetspolisen

Trafikverket

Transportstyrelsen

Tullverket

Utbetalningsmyndigheten

Åklagarmyndigheten
Förordning (2023:473).

Bilaga 2 

Förteckning över beredskapssektorernas indelning

Beredskapssektor        Sektorsansvarig         Övriga 
                        myndighet               myndigheter som 
                                                ingår i 
                                                beredskapssektorn

Ekonomisk säkerhet	Försäkringskassan	Arbetsförmedlingen

		                                Pensionsmyndigheten

		                                Riksgäldskontoret

		                                Skatteverket

		                                Statens 
		                                servicecenter

		                                Utbetalningsmyndigheten

Elektroniska 
kommunikationer och 
post	                Post- och 	        Affärsverket 
                        telestyrelsen           svenska kraftnät

		                                Myndigheten för 
		                                samhällsskydd och 
		                                beredskap 

	                                        Trafikverket

Energiförsörjning	Statens                 Affärsverket
                        energimyndighet	        svenska kraftnät

                                		Energimarknads-
                                		inspektionen

		                                Strålsäkerhets-
		                                myndigheten

Finansiella tjänster	Finansinspektionen	Riksgäldskontoret

Försörjning av 
grunddata	        Skatteverket	        Bolagsverket

		                                Lantmäteriet

		                                Myndigheten för 
		                                digital 
		                                förvaltning

Hälsa, vård och omsorg	Socialstyrelsen	        E-hälsomyndigheten

		                                Folkhälsomyndigheten

		                                Läkemedelsverket

Livsmedelsförsörjning 
och dricksvatten	Livsmedelsverket        Länsstyrelserna

		                                Naturvårdsverket

		                                Statens 
		                                jordbruksverk

		                                Statens 
		                                veterinärmedicinska 
		                                anstalt

Ordning och säkerhet    Polismyndigheten	Domstolsverket

		                                Kriminalvården 

		                                Kustbevakningen

		                                Säkerhetspolisen

		                                Tullverket

		                                Åklagarmyndigheten

Räddningstjänst och 
skydd av 
civilbefolkningen       Myndigheten för         Kustbevakningen
                        samhällsskydd och 
                        beredskap               Länsstyrelserna 

		                                Polismyndigheten 

		                                Sjöfartsverket

		                                Strålsäkerhets-
		                                myndigheten 

		                                Sveriges 
		                                meteorologiska 
		                                och hydrologiska 
		                                institut 

Transporter	        Trafikverket	        Luftfartsverket

		                                Sjöfartsverket

		                                Transportstyrelsen
Förordning (2023:473).