OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
משבצת
מִשְׁבֶּצֶת
# שקע ממתכת שלתוכו מוכנסת אבן החן בתכשיט.
# צורה מלבנית אחת מני רבות שנוצרה מדוגמה של שתי וערב.
#:*בלוח השחמט יש 64 משבצות.
=פרשנים מפרשים=
*לדעת הרמב"ן משבצות הן שיניים כעין מזלג (שאוחזות את האבן) ולדעתו קשור למילה שָׁבָץ בשמואל.
=צירופים=
* משבצת שידור
=ראו גם=
*מַלְבֵּנָה<!---מלבנות התבואה--->
=פרשנים מפרשים=
*לדעת הרמב"ן משבצות הן שיניים כעין מזלג (שאוחזות את האבן) ולדעתו קשור למילה שָׁבָץ בשמואל.
=צירופים=
* משבצת שידור
=ראו גם=
*מַלְבֵּנָה<!---מלבנות התבואה--->
תשבץ
תַּשְׁבֵּץ
# דוגמה של צורות מלבניות רבות שנוצרה בדרך של שתי וערב.
#:* דגל־תשבץ משמש את הקוון במרוצים.
# שעשוע בצורת תשבץ (1) שבו צריך להתאים מילים להגדרות.
#:* בתשבצים ניתן למצוא מילים ארכאיות וחידושי לשון שלא נקלטו בציבור.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך, בפסוק לעיל.
=צירופים=
* תשבץ הגיון
=נגזרות=
* תשבצאי
* תשחץ
=תרגום=
*#
*#
*#
*#
* ערבית: (2)
=ראו גם=
*משבצת
*סודוקו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:טקסטיל
קטגוריה:פנאי
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך, בפסוק לעיל.
=צירופים=
* תשבץ הגיון
=נגזרות=
* תשבצאי
* תשחץ
=תרגום=
*#
*#
*#
*#
* ערבית: (2)
=ראו גם=
*משבצת
*סודוקו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:טקסטיל
קטגוריה:פנאי
שבץ נא
שַׁבֵּץ נָא
# משחק קופסה לשני שחקנים או יותר, בו כל שחקן מקבל בתורו שבעה אריחים, כך שעל כל אריח רשומים אות ומספר, ועליו להרכיב בעזרת האריחים שברשותו מילה, כך שתשתלב עם שאר המילים שעל הלוח, ובסוף התור יזכה בסך כל הנקודות הרשומות על אריחי־המילים שהרכיב.
#:* האותיות J,Q,W,X,Z הן בעלות הערך הגבוה ביותר בשבץ נא.
=גיזרון=
* צורת ציווי של הפועל שִבֵּץ.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משחקים
=גיזרון=
* צורת ציווי של הפועל שִבֵּץ.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משחקים
סלם חבלים
סֻלַּם חֲבָלִים
# סולם מיטלטל שצדדיו עשויים מחבל ושלביו מלוחות עץ, והוא תלוי מקצהו העליון.
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
* ועד הלשון העברית, מילון למונחי ההתעמלות (תרצ"ז), 1937; מילון למונחי כבאות (תש"ז), 1947; האקדמיה ללשון העברית, מונחי תרבות הגוף (תשי"ח-תשכ"ח), 1958.
=ראו גם=
* סולם יעקב
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ספורט
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
* ועד הלשון העברית, מילון למונחי ההתעמלות (תרצ"ז), 1937; מילון למונחי כבאות (תש"ז), 1947; האקדמיה ללשון העברית, מונחי תרבות הגוף (תשי"ח-תשכ"ח), 1958.
=ראו גם=
* סולם יעקב
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ספורט
ציר זמן
צִיר זְמַן
# ציר זמן הוא קו ארוך שמודד כל מיני אירועים חשובים.
#:* זהו משפט לדוגמה.
=מקור=
* כאן יש לכתוב את מקור ניב
=ביטויים קרובים=
* ביטוי קרוב
=ניגודים=
=
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
ציר הזמן מחולק לשלושה חלקים מה-1000 לפני הספירה עד ל- 500 לספירה תקופה זו נקראה העת העתיקה, ומה- 500 לספירה עד ל 1500 לספירה תקופה זו נקראה ימי הביניים, מה- 1500 לספירה עד 2000 לספירה ויותר התקופה של היום נקראת העת החדשה
צִיר זְמַן
# ציר זמן הוא קו ארוך שמודד כל מיני אירועים חשובים.
#:* זהו משפט לדוגמה.
=מקור=
* כאן יש לכתוב את מקור ניב
=ביטויים קרובים=
* ביטוי קרוב
=ניגודים=
=
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
ציר הזמן מחולק לשלושה חלקים מה-1000 לפני הספירה עד ל- 500 לספירה תקופה זו נקראה העת העתיקה, ומה- 500 לספירה עד ל 1500 לספירה תקופה זו נקראה ימי הביניים, מה- 1500 לספירה עד 2000 לספירה ויותר התקופה של היום נקראת העת החדשה
הכה
הִכָּה
# הניף, בדר"כ את ידו, עם כלי אחוז בה או לאו- והטיח בגוף בדר"כ בהפעלת כוח.
# הביא נזק, כליון או מוות.
# השמיע קולו למרחק רב.
=גיזרון=
* מילה מקראית. משמעות 1 פחות מצויה במקורות ולאור משמעותו הרחבה של השורש נראה שהיא השאלה ממשמעות 2 העיקרית -לשון חסרון כליון.
=נגזרות=
* מכה
* הכאה
* הֻכָּה
=מילים נרדפות=
* מחה
* מחץ(1,2)<!--במשמעות המקראית-->
* נָגַף
=ראו גם=
* חָבַל
* הרביץ
הֻכָּה
# קיבל מכות ממישהו או שניחתה עליו צרה.
=גיזרון=
*צורת הסביל של הִכָּה לעיל. במקרא פעם אחת בכתיב מלא: .
=מילים נרדפות=
*נִכָּה -או- נֻכָּה
=ראו גם=
*תֻּכָּה
=גיזרון=
* מילה מקראית. משמעות 1 פחות מצויה במקורות ולאור משמעותו הרחבה של השורש נראה שהיא השאלה ממשמעות 2 העיקרית -לשון חסרון כליון.
=נגזרות=
* מכה
* הכאה
* הֻכָּה
=מילים נרדפות=
* מחה
* מחץ(1,2)<!--במשמעות המקראית-->
* נָגַף
=ראו גם=
* חָבַל
* הרביץ
הֻכָּה
# קיבל מכות ממישהו או שניחתה עליו צרה.
=גיזרון=
*צורת הסביל של הִכָּה לעיל. במקרא פעם אחת בכתיב מלא: .
=מילים נרדפות=
*נִכָּה -או- נֻכָּה
מדבקה
מַדְבֵּקָה
# דף נייר או ניילון נושא כיתוב או ציור שבצידו התחתון חומר דביק המאפשר להצמידו למשטחים.
#:* הילדה שלי אוספת מדבקות של דמויות מסרטים מצוירים.
=גיזרון=
* משורש מקראי.
=מילים נרדפות=
* סטיקר
* דבקית
=ראו גם=
*הדביק
*הדבקה
=גיזרון=
* משורש מקראי.
=מילים נרדפות=
* סטיקר
* דבקית
=ראו גם=
*הדביק
*הדבקה
תכה
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא. משמעות וגיזרון נתונים לפרשנות י"א שורש ת־ו־ך וי"א שורש נ־כ־ה. יש שפירשו בהוראת הכנעה, בהקבלה לאכדית: - דיכוי. אמנם זה פחות מסתבר מההקשר.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: והם מתמצעים ומתכנסים לתחת צלך. - תכו לשון פועלו, הותווכו לתוך מרגלותיך. 
* אבן עזרא: א. וי"א מלשון מתוך, כאילו הולכים בתוך רגלך. 
**ב. ואחרים אומרים, כי התי"ו למקום ה"א, כתי"ו תרגלתי לאפרים (הושע יא, ג). כטעם אפילו שיוכו בשבילך, לא יעזבו דבריך וזה רחוק. 
**ג. והנכון, שהוא כמו נמשכו. (והטעם: שילכו אל המקום ששם הארון, שהוא הדום רגלי השם. וזאת היא הברכה, שהשם יהיה חומת אש סביב ישראל, ויהיה סגולתו, והלוים יורו התורה תמיד)
=ראו גם=
*הכה
*מכה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא. משמעות וגיזרון נתונים לפרשנות י"א שורש ת־ו־ך וי"א שורש נ־כ־ה. יש שפירשו בהוראת הכנעה, בהקבלה לאכדית: - דיכוי. אמנם זה פחות מסתבר מההקשר.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: והם מתמצעים ומתכנסים לתחת צלך. - תכו לשון פועלו, הותווכו לתוך מרגלותיך. 
* אבן עזרא: א. וי"א מלשון מתוך, כאילו הולכים בתוך רגלך. 
**ב. ואחרים אומרים, כי התי"ו למקום ה"א, כתי"ו תרגלתי לאפרים (הושע יא, ג). כטעם אפילו שיוכו בשבילך, לא יעזבו דבריך וזה רחוק. 
**ג. והנכון, שהוא כמו נמשכו. (והטעם: שילכו אל המקום ששם הארון, שהוא הדום רגלי השם. וזאת היא הברכה, שהשם יהיה חומת אש סביב ישראל, ויהיה סגולתו, והלוים יורו התורה תמיד)
=ראו גם=
*הכה
*מכה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הכה על חטא
הִכָּה עַל חֵטְא
# התחרט. הכיר בטעות שעשה, הודה בה, והביע את צערו.
=מקור=
* נהוג להתייחס לביטוי כצירוף פשוט -להכות ( בחיסור מילה הלב היכה או האדם היכה על ליבו) על-בגלל החטא ולכן הצורות "היכה על חטאוֹ" "היכה על חטא ה־". אך המקור הוא במנהג להכות על החזה (הלב) באמירת פסוקי סליחות המתחילים במילים "על חטא שחטאנו". להכות [בְּ] "על־חֵטְא".
=נגזרות=
* הכאה על חטא
=ביטויים קרובים=
* היכהו ליבו
=ניגודים=
* הלך בשרירות ליבו

=
=ראו גם=
* צעק חי וקיים

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* נהוג להתייחס לביטוי כצירוף פשוט -להכות ( בחיסור מילה הלב היכה או האדם היכה על ליבו) על-בגלל החטא ולכן הצורות "היכה על חטאוֹ" "היכה על חטא ה־". אך המקור הוא במנהג להכות על החזה (הלב) באמירת פסוקי סליחות המתחילים במילים "על חטא שחטאנו". להכות [בְּ] "על־חֵטְא".
=נגזרות=
* הכאה על חטא
=ביטויים קרובים=
* היכהו ליבו
=ניגודים=
* הלך בשרירות ליבו

=
=ראו גם=
* צעק חי וקיים

קטגוריה:ביטויים
הכה גלים
הִכָּה גַּלִּים
# התפרסם, עבר מפה לאוזן ועורר סערה בציבור.
#:* השמועה היכתה גלים.
=גיזרון=
* הצירוף קיים במקרא במשמעות פשוטה – הכה את גלי הים והשביתם.
* יתכן שהמשמעות שאובה מגלי קול גלי קול - הדים.
* הפועל היכה ביחס לתנועת הקול נמצא בחז"ל פעם אחת "חליל היה מכה לפניהם" (משנה ביכורים)

=
=ראו גם=
* הכה שורש

קטגוריה:ביטויים

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
* הצירוף קיים במקרא במשמעות פשוטה – הכה את גלי הים והשביתם.
* יתכן שהמשמעות שאובה מגלי קול גלי קול - הדים.
* הפועל היכה ביחס לתנועת הקול נמצא בחז"ל פעם אחת "חליל היה מכה לפניהם" (משנה ביכורים)

=
=ראו גם=
* הכה שורש

קטגוריה:ביטויים

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
מכה בפטיש
מַכֶּה בְּפַטִּישׁ
# פעולה אחרונה בגמר מלאכה.
#:* לפי חלק מהדיעות הכותב בשבת את האות האחרונה בספר תורה חייב משום מכה בפטיש
# 
#:* הוא היה המכה בפטיש
=מקור=
* לשון חז"ל מדרך הבנאים או הסתתים להכות הכאה אחרונה בפטיש על הכלי.
=ביטויים קרובים=
* גְמר
* סיום
=ניגודים=
* התחלה

=
=ראו גם=
*אין המלאכה נקראת אלא על שם גומרה
*הקש ששבר את גב הגמל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:אבות מלאכה
=מקור=
* לשון חז"ל מדרך הבנאים או הסתתים להכות הכאה אחרונה בפטיש על הכלי.
=ביטויים קרובים=
* גְמר
* סיום
=ניגודים=
* התחלה

=
=ראו גם=
*אין המלאכה נקראת אלא על שם גומרה
*הקש ששבר את גב הגמל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:אבות מלאכה
הכה שרש
הִכָּה שֹׁרֶשׁ
# יאמר על צמח: צימח שורשים ושלח אותם לעומק האדמה, התחזק בגדילתו.
# התבסס, השתקע, נקלט.
=גיזרון=
* במקרא בפסוק הנ"ל יש מפרשים שהפועל הכה מתייחס לטל (שיכה את השורש) אך רבים מפרשים כי מתייחס לשורש עצמו והשתלחותו באדמה לכל עבר נקראת בהשאלה הכאה. ובדומה לפועל הנרדף מחה
=ניגודים=
* נעקר
* התערער

=
=ראו גם=
*הכה גלים
*השריש

קטגוריה:ביטויים

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
* במקרא בפסוק הנ"ל יש מפרשים שהפועל הכה מתייחס לטל (שיכה את השורש) אך רבים מפרשים כי מתייחס לשורש עצמו והשתלחותו באדמה לכל עבר נקראת בהשאלה הכאה. ובדומה לפועל הנרדף מחה
=ניגודים=
* נעקר
* התערער

=
=ראו גם=
*הכה גלים
*השריש

קטגוריה:ביטויים

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
הכהו לבו
הִכָּהוּ לִבּוֹ
# התחרט. הצטער על מעשה שעשה כשהתברר שאינו טוב.
=גיזרון=
* הביטוי מופיע פעמיים במקרא, שתיהן בדוד. כשאדם נמצא בצער לבו דופק ומכה בחזקה.
=ביטויים קרובים=
* הכה על חטא
=ניגודים=
* הקשה את לבו
* ששו בני מעיו
* טפחו על שכמו

=
=גיזרון=
* הביטוי מופיע פעמיים במקרא, שתיהן בדוד. כשאדם נמצא בצער לבו דופק ומכה בחזקה.
=ביטויים קרובים=
* הכה על חטא
=ניגודים=
* הקשה את לבו
* ששו בני מעיו
* טפחו על שכמו

=
ימים
יָמִים
# שנה (שנה עברית 12 או 13 חודשים).
=גיזרון=
* לשון המקרא ריבוי המילה יום.
=צירופים=
* בא בימים
* מימים ימימה

=
=ראו גם=
* שבוע

קטגוריה:ריבויים
יֵמִים
# יש אומרים פרדות ויש אומרים מעיינות חמים.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל. משמעה סתום.

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ריבויים
=גיזרון=
* לשון המקרא ריבוי המילה יום.
=צירופים=
* בא בימים
* מימים ימימה

=
=ראו גם=
* שבוע

קטגוריה:ריבויים
יֵמִים
# יש אומרים פרדות ויש אומרים מעיינות חמים.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל. משמעה סתום.

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ריבויים
זנק
זִנֵּק
# קפץ בכוח ובמהירות ממקומו.
#:* החייל האמיץ זינק על המחבל ונתן לו דו"ח על חניה בתוך תחנת אוטובוס.
# חיה ששטף דמה בכוח. זרם נוזלים שיצא בכוח.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. אין חבר לשורש ולכן הוא מתפרש על פי פשט התיאור. אולי<ref>מילון אבן שושן ערך זנק.</ref> קרוב אל זרק, גם סורית 'זרק, דחף ל-'.
* לפי המדרשים ז־נ־ק הוא לשון זרימת נוזלים כמשמעות 2 והתפצלותם לנחלים וכך גם פסוק תוארו הנחלים ששוטפים וזורמים מן הבשן.
=נגזרות=
* זינוק
* מזנק
=מידע נוסף=
*במובן אחר
=ראו גם=
* דלג
* הזניק
* הזנק

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
זֶנֶק
# בצירופים
=צירופים=
* זנק הידרולי
=ראו גם=
*הזניק
*הזנק

קטגוריה:שם הקטגוריה
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. אין חבר לשורש ולכן הוא מתפרש על פי פשט התיאור. אולי<ref>מילון אבן שושן ערך זנק.</ref> קרוב אל זרק, גם סורית 'זרק, דחף ל-'.
* לפי המדרשים ז־נ־ק הוא לשון זרימת נוזלים כמשמעות 2 והתפצלותם לנחלים וכך גם פסוק תוארו הנחלים ששוטפים וזורמים מן הבשן.
=נגזרות=
* זינוק
* מזנק
=מידע נוסף=
*במובן אחר
=ראו גם=
* דלג
* הזניק
* הזנק

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
זֶנֶק
# בצירופים
=צירופים=
* זנק הידרולי
=ראו גם=
*הזניק
*הזנק

קטגוריה:שם הקטגוריה
ירש
יָרַשׁ
# קַבֵּל טריטוריה אחר כיבושה מידי השולט עליה. 
#:* .
# קיבל את נכסי קרובו שמת.
# קיבל מטען גנטי מהוריו.
=צירופים=
*הרצחת וגם ירשת
=נגזרות=
* ירושה
* יורש
=מילים נרדפות=
* נָחַל
* כבש(1)
=ניגודים=
*רָשׁ(1)
*התרושש(1)
*הוריש(2)
=צירופים=
*הרצחת וגם ירשת
=נגזרות=
* ירושה
* יורש
=מילים נרדפות=
* נָחַל
* כבש(1)
=ניגודים=
*רָשׁ(1)
*התרושש(1)
*הוריש(2)
יין פטישים
יֵין פַּטִּישִׁים
# כינוי גנאי ליין אדום זול לקידוש, שהוגש בחדרי האוכל בצה"ל בערבי שבתות.
=מקור=
* היין המדובר היה זול ונחות, ומשום כך לאחר שתייתו הראש הלם כמו פטישים.
=סימוכין=
קטגוריה:עגה צה"לית
=מקור=
* היין המדובר היה זול ונחות, ומשום כך לאחר שתייתו הראש הלם כמו פטישים.
=סימוכין=
קטגוריה:עגה צה"לית
תשחרת
תִּשְׁחֹרֶת
# שכבת הגיל הצעיר.
=גיזרון=
* המילה מופיעה בלשון חז"ל עפ"ר בהקשר של מוות.
<!---את הפירושים השונים שים בסעיף הבא:
=
=צירופים=
* בן תשחורת
=מילים נרדפות=
* בחרות
* נעורים
* שחרות
=ראו גם=
קטגוריה:גילים
תִּשְׁחֹרֶת
# שכבת הגיל הצעיר.
=גיזרון=
* המילה מופיעה בלשון חז"ל עפ"ר בהקשר של מוות.
<!---את הפירושים השונים שים בסעיף הבא:
=
=צירופים=
* בן תשחורת
=מילים נרדפות=
* בחרות
* נעורים
* שחרות
=ראו גם=
קטגוריה:גילים
שנורר
שְׁנוֹרֶר
# קבצן העוסק בבקשת נדבות בדר"כ לשון גנאי.
=גיזרון=
* "שנאָרער" גם בצורת (שנארן, שנארען) - קבוץ נדבות,פשיטת יד .
=נגזרות=
* שנורריות
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
שְׁנוֹרֵר
# חיזר על הפתחים, הסתובב וביקש נדבות מבני אדם. 
#:* ראש הממשלה הלך לשנורר כמה מטוסים מנשיא ארה"ב.
#:* הוא אף פעם לא קונה קופסת סיגריות ורק משנורר מאנשים ברחוב.
#:* "וְכַאֲשֶׁר פְּשַׁטְתֶּם יָד תִּפְשֹׁטוּ, וְכַאֲשֶׁר שְׁנוֹרַרְתֶּם תִּשְׁנוֹרְרוּ" (ח.נ. ביאליק, "בעיר ההרגה").
=גיזרון=
פועל גזור מהתואר היידישאי.
=סמוכין=====שְׁנוֹרֶר
# קבצן העוסק בבקשת נדבות בדר"כ לשון גנאי.
=גיזרון=
* "שנאָרער" גם בצורת (שנארן, שנארען) - קבוץ נדבות,פשיטת יד .
=נגזרות=
* שנורריות
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
שְׁנוֹרֵר
# חיזר על הפתחים, הסתובב וביקש נדבות מבני אדם. 
#:* ראש הממשלה הלך לשנורר כמה מטוסים מנשיא ארה"ב.
#:* הוא אף פעם לא קונה קופסת סיגריות ורק משנורר מאנשים ברחוב.
#:* "וְכַאֲשֶׁר פְּשַׁטְתֶּם יָד תִּפְשֹׁטוּ, וְכַאֲשֶׁר שְׁנוֹרַרְתֶּם תִּשְׁנוֹרְרוּ" (ח.נ. ביאליק, "בעיר ההרגה").
=גיזרון=
פועל גזור מהתואר היידישאי.
התבשר
הִתְבַּשֵֹר {{משני|א}}
# שמע שמועה שיש בה עניין לרגשותיו, באה אליו ידיעה חשובה בדר"כ טובה.
#:*שנשמע ונתבשר בשורות טובות ישועות ונחמות.
#:* הקרובים התבשרו על/ב מות יקירם.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל. שורש קרוב בערבית: إستبشر (הגייה: אִסְתַבְּשַׁרַ) במשמעות של התבשר.
=מילים נרדפות=
* בֻּשַֹּר
* נודע לו
=ראו גם=
* דֻּוַּח
* עֻדְּכַּן
* בשורה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הִתְבַּשֵֹר {{משני|ב}}
# אכל בשר והוצרך להמתין שש שעות על פי ההלכה כדי לאכול מוצרי חלב.
#:* לא שווה להתבשר בשביל חתיכת העוף הזו, אני חייב את הקפה עם החלב בסוף הארוחה.
=גיזרון=
* פועל גזור שם מן בשר.
=ראו גם=
*בשרי
*פַּרְוֶה

קטגוריה:בשׂר א (שורש)
קטגוריה:בשׂר (שורש)
קטגוריה:בשׂר ב (שורש)
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל. שורש קרוב בערבית: إستبشر (הגייה: אִסְתַבְּשַׁרַ) במשמעות של התבשר.
=מילים נרדפות=
* בֻּשַֹּר
* נודע לו
=ראו גם=
* דֻּוַּח
* עֻדְּכַּן
* בשורה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הִתְבַּשֵֹר {{משני|ב}}
# אכל בשר והוצרך להמתין שש שעות על פי ההלכה כדי לאכול מוצרי חלב.
#:* לא שווה להתבשר בשביל חתיכת העוף הזו, אני חייב את הקפה עם החלב בסוף הארוחה.
=גיזרון=
* פועל גזור שם מן בשר.
=ראו גם=
*בשרי
*פַּרְוֶה

קטגוריה:בשׂר א (שורש)
קטגוריה:בשׂר (שורש)
קטגוריה:בשׂר ב (שורש)
משמע
מַשְׁמָע
# מובן; משמעות.
# מכאן ניתן להבין, מכאן נובע.
# כלומר, זאת אומרת.
=צירופים=
* פשוטו כמשמעו
* תרתי משמע
=גיזרון=
* השורש ש־מ־ע בעברית וארמית מתייחס לקול ולמסר וידיעה המועברת באמצעותו.
=נגזרות=
*כמשמעו
*משמעות
*משמעי
=מילים נרדפות=
* הוראה (1)
* היינו (2)
* זאת אומרת (2)
* כלומר (2)
* מובן (1,2)
* פירוש (1)
=תרגום=
1
2
=ראו גם=
* להלן (2)
* כדלקמן (2)
מִשְׁמָע
# שמיעה.
# מובן; משמעות.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=תרגום=
* צ'כית: , 
* אנגלית: ,
=צירופים=
* פשוטו כמשמעו
* תרתי משמע
=גיזרון=
* השורש ש־מ־ע בעברית וארמית מתייחס לקול ולמסר וידיעה המועברת באמצעותו.
=נגזרות=
*כמשמעו
*משמעות
*משמעי
=מילים נרדפות=
* הוראה (1)
* היינו (2)
* זאת אומרת (2)
* כלומר (2)
* מובן (1,2)
* פירוש (1)
=תרגום=
1
2
=ראו גם=
* להלן (2)
* כדלקמן (2)
מִשְׁמָע
# שמיעה.
# מובן; משמעות.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=תרגום=
* צ'כית: , 
* אנגלית: ,
ני"ו
ני"ו
#נרו יאיר ויזרח (איחול ברכה נאמרת לתלמיד בן או ידיד ולא לרב)
#:*"י"ז לחדש שמרבים בשמחה התשמ"ז בנ"י יצו"א מע"כ בני וחמדת לבי ועיני חכם ונבון עדיו לגאון ולתפארת הב' משה ני"ו עדי יבא ינון ולו יקהת עמים (שו"ת משנה הלכות חט"ז סי' נא)
=ראו גם=
*נ"י
קטגוריה:ראשי תיבות
=ראו גם=
*נ"י
קטגוריה:ראשי תיבות
מע"כ
מע"כ
# מעלת כבודו
#:*י"ז לחדש שמרבים בשמחה התשמ"ז בנ"י יצו"א מע"כ בני וחמדת לבי ועיני חכם ונבון עדיו לגאון ולתפארת הב' משה ני"ו עדי יבא ינון ולו יקהת עמים (שו"ת משנה הלכות חט"ז סי' נא)
=צירופים=
*מעכ"ק
*מעכ"ת

קטגוריה:ראשי תיבות
=צירופים=
*מעכ"ק
*מעכ"ת

קטגוריה:ראשי תיבות
הלחית
הִלְחִית
# נשם בכבדות, תוך שרבוב לשונו.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות, למשל ערבית: .
=מילים נרדפות=
* התנשם
* התנשף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:נשימה
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות, למשל ערבית: .
=מילים נרדפות=
* התנשם
* התנשף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:נשימה
דילר
דִּילֶר
# מי שאוצר את קלפי המשחק אצלו, ומחלקם לשאר השחקנים לפי הצורך.
# אדם שעיסוקו הוא הפצת סמים במחתרת, ומכירתם תמורת בצע כסף.
=גיזרון=
* dealer; מבסיס deal – לַחֲלֹק, לְחַלֵּק, והמוספית er- לעושה הפעולה.
=מילים נרדפות=
* סוחר סמים (2)
* בלדר סמים (2)
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.

קטגוריה:סמים
=גיזרון=
* dealer; מבסיס deal – לַחֲלֹק, לְחַלֵּק, והמוספית er- לעושה הפעולה.
=מילים נרדפות=
* סוחר סמים (2)
* בלדר סמים (2)
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.

קטגוריה:סמים
מבוי
מָבוֹי
# רחוב פנימי – בדר"כ צר וארוך – ומשותף לכמה חצרות שפתיחיהן בצידיו.
=גיזרון=
* צורה משנית למילה המקראית מבוא. במקום הצורה המקראית משורשי ע"ו-ל"א (מבוא) נוקטת לשון תנאים בלשון יחיד בצורה משורשי ע"ו-ל"י (מבוא-מבוי).
* [https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=31000&mm15=000013009030%2000&mismilla=11 במשנה], במגילת שירי עולת השבת, ובמגילת ההודיות שלשונם מגלמת לשון מעבר מן הלשון המקראית-ללשון חז"ל, מופיעה תיבת "'מבוא'", לצד תיבת "מָבוֹאִי" המחודשת, החוקר משה בר אשר הסיק כי תיבה זו אומנם משמרת את המשמעות שבתיבת מבוא המקראית, אך צורנית משקפת היא שלב ביניים שסופה בהסטת מה של המשמעות המופיעה במילה התנאית המאוחרת, להלן: מבוי.
=צירופים=
* מבוי מפולש
* מבוי סתום
=ראו גם=
*מבואה
*אכסדרה
*בית שער
=גיזרון=
* צורה משנית למילה המקראית מבוא. במקום הצורה המקראית משורשי ע"ו-ל"א (מבוא) נוקטת לשון תנאים בלשון יחיד בצורה משורשי ע"ו-ל"י (מבוא-מבוי).
* [https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=31000&mm15=000013009030%2000&mismilla=11 במשנה], במגילת שירי עולת השבת, ובמגילת ההודיות שלשונם מגלמת לשון מעבר מן הלשון המקראית-ללשון חז"ל, מופיעה תיבת "'מבוא'", לצד תיבת "מָבוֹאִי" המחודשת, החוקר משה בר אשר הסיק כי תיבה זו אומנם משמרת את המשמעות שבתיבת מבוא המקראית, אך צורנית משקפת היא שלב ביניים שסופה בהסטת מה של המשמעות המופיעה במילה התנאית המאוחרת, להלן: מבוי.
=צירופים=
* מבוי מפולש
* מבוי סתום
=ראו גם=
*מבואה
*אכסדרה
*בית שער
השתמע
הִשְׁתַּמֵּעַ {{משני|א}}
# הובן, עלה מתוך הדברים.
#:* אינו משתמע לשני פנים.
=ראו גם=
* משמע
* משמעות
* מרומז
=גיזרון=
* השורש מקראי שמע. 
* הצורה בה משמש הפועל הכבד במובן נשמע (פועל בהווה) לדוגמה בביטוי תרי קלי לא מתשמעי שני קולות יחדיו לא נשמעים.
הִשְׁתַּמֵּעַ {{משני|ב}}
# שמר על קשרי ידידות והיכרות
#:* להתראות, מקווה שנשתמע בקרוב
#:* להשתמע
=ראו גם=
*הִתרָאָה
*להתראות
=ראו גם=
* משמע
* משמעות
* מרומז
=גיזרון=
* השורש מקראי שמע. 
* הצורה בה משמש הפועל הכבד במובן נשמע (פועל בהווה) לדוגמה בביטוי תרי קלי לא מתשמעי שני קולות יחדיו לא נשמעים.
הִשְׁתַּמֵּעַ {{משני|ב}}
# שמר על קשרי ידידות והיכרות
#:* להתראות, מקווה שנשתמע בקרוב
#:* להשתמע
=ראו גם=
*הִתרָאָה
*להתראות
חבל קוקוס
חֶבֶל קוֹקוֹס
# חבל העשוי מסיבי הקליפה של אגוז הקוקוס.
= גיזרון =
* Kokos faser.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: סיבי קוקוס (coir).
=מילים נרדפות=
* חבל (סיבי) נַרְגִּיל
=ראו גם=
* חבל סיזל
* חבל קנבוס
* חבל מנילה
* חבל פשתן
* חבל כותנה
* חבל סינתטי

קטגוריה:חבלים וקשרים
= גיזרון =
* Kokos faser.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: סיבי קוקוס (coir).
=מילים נרדפות=
* חבל (סיבי) נַרְגִּיל
=ראו גם=
* חבל סיזל
* חבל קנבוס
* חבל מנילה
* חבל פשתן
* חבל כותנה
* חבל סינתטי

קטגוריה:חבלים וקשרים
חבל נרגיל
חֶבֶל נַרְגִּיל
# חבל העשוי מסיבי קליפת אגוז הקוקוס.
= גיזרון =
*מן נרגילא – "אגוז הודי" בלשון חז"ל.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* חבל קוקוס
=ראו גם=
* חבל סיזל
* חבל קנבוס
* חבל מנילה
* חבל פשתן
* חבל כותנה

קטגוריה:חבלים וקשרים
= גיזרון =
*מן נרגילא – "אגוז הודי" בלשון חז"ל.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* חבל קוקוס
=ראו גם=
* חבל סיזל
* חבל קנבוס
* חבל מנילה
* חבל פשתן
* חבל כותנה

קטגוריה:חבלים וקשרים
חבל קנבוס
חֶבֶל קָנַבּוֹס
# חבל העשוי מסיבי צמח הקנבוס.
= גיזרון =
* מן קנבוס.
* ועד הלשון העברית, מילון למונחי הטכניקה (תש"ו), 1946; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* חבל סיזל
* חבל קוקוס
* חבל נרגיל
* חבל מנילה
* חבל פשתן
* חבל כותנה

קטגוריה:חבלים וקשרים
= גיזרון =
* מן קנבוס.
* ועד הלשון העברית, מילון למונחי הטכניקה (תש"ו), 1946; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* חבל סיזל
* חבל קוקוס
* חבל נרגיל
* חבל מנילה
* חבל פשתן
* חבל כותנה

קטגוריה:חבלים וקשרים
חבל סיזל
חֶבֶל סִיזָל (גם סִיסָל)
# חבל העשוי מסיבי צמח הסיזל (בעל השם המדעי Agave sisalana).
= גיזרון =
* מן סיזל (גם סִיסָל).
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1941; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* חבל פשתן
* חבל קוקוס
* חבל נרגיל
* חבל מנילה
* חבל קנבוס
* חבל כותנה

קטגוריה:חבלים וקשרים
= גיזרון =
* מן סיזל (גם סִיסָל).
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1941; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* חבל פשתן
* חבל קוקוס
* חבל נרגיל
* חבל מנילה
* חבל קנבוס
* חבל כותנה

קטגוריה:חבלים וקשרים
חבל פשתן
חֶבֶל פִּשְׁתָּן
# חבל העשוי מסיבי צמח הפשתן.
= גיזרון =
* מן פשתן.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* חוט פשתן
* צמר פשתן
* חבל סיזל
* חבל קוקוס
* חבל נרגיל
* חבל מנילה
* חבל קנבוס
* חבל כותנה

קטגוריה:חבלים וקשרים
= גיזרון =
* מן פשתן.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* חוט פשתן
* צמר פשתן
* חבל סיזל
* חבל קוקוס
* חבל נרגיל
* חבל מנילה
* חבל קנבוס
* חבל כותנה

קטגוריה:חבלים וקשרים
חבל כתנה
חֶבֶל כֻּתְנָה
# חבל העשוי מן הסיבים הרכים הגדלים סביב זרעי צמח הכותנה.
= גיזרון =
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* חבל פשתן
* חבל סיזל
* חבל קוקוס
* חבל נרגיל
* חבל מנילה
* חבל קנבוס

קטגוריה:חבלים וקשרים
= גיזרון =
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* חבל פשתן
* חבל סיזל
* חבל קוקוס
* חבל נרגיל
* חבל מנילה
* חבל קנבוס

קטגוריה:חבלים וקשרים
שביזות יום א'
#תחושה רווחת בתחילת שבוע של חוסר חשק ורצון לחזור לשיגרה.
=ראו גם=
*שבו"ז
*שביזות
*סופ"ש
#תחושה רווחת בתחילת שבוע של חוסר חשק ורצון לחזור לשיגרה.
=ראו גם=
*שבו"ז
*שביזות
*סופ"ש
הכאה
הַכָּאָה
# הפעלת כוח בתנופה על גוף הגורמת בדר"כ לכאב, נזק, או שיברון.
#:* הכאה שאין בה שווה פרוטה
# הסרה של כלי מהלוח והצבה של כלי אחר במקומו.
=תרגום=
* צ'כית: ,
=ראו גם=
*מכה
*חבטה
*בעיטה
*הקשה
*לטיפה
הִכְאָה
# הכאיב החליש ציער
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. קרוב לשורש כ־א־ב (כאב) וכ־ה־ה (כהה)
=ראו גם=
*הכהה
*הכאיב
*דְּבַשׁ נְכֹאת (מקראי)

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=תרגום=
* צ'כית: ,
=ראו גם=
*מכה
*חבטה
*בעיטה
*הקשה
*לטיפה
הִכְאָה
# הכאיב החליש ציער
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. קרוב לשורש כ־א־ב (כאב) וכ־ה־ה (כהה)
=ראו גם=
*הכהה
*הכאיב
*דְּבַשׁ נְכֹאת (מקראי)

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
נכאה
נִכְאָה
# הוכה,נחלש נגרם לו צער ושבר
=גיזרון=
* מן הִכאָה ראו שם.
נִכְאֶה
# עגום, עצוב, שבור
#:*.
#:*.
=גיזרון=
* עפ"י גסניוס, מדובר בשורש ארכאי מלשון ארמית-בבלית , כ-א-ה. בהוראת עצב, מן שורש זה נגזרה התיבה המקראית - . ראו - חלכה . והשוו, כלח בהוראת זקנה. הצירופים "נִכְאֵה לֵבָב", "והַכְאוֹת-לֵב", מקבילים לכאב או דאבון לב.
=צירופים=
* אוירת נכאים
* עגום
=ראו גם=
* נָכֶה
* חלכאי
=גיזרון=
* מן הִכאָה ראו שם.
נִכְאֶה
# עגום, עצוב, שבור
#:*.
#:*.
=גיזרון=
* עפ"י גסניוס, מדובר בשורש ארכאי מלשון ארמית-בבלית , כ-א-ה. בהוראת עצב, מן שורש זה נגזרה התיבה המקראית - . ראו - חלכה . והשוו, כלח בהוראת זקנה. הצירופים "נִכְאֵה לֵבָב", "והַכְאוֹת-לֵב", מקבילים לכאב או דאבון לב.
=צירופים=
* אוירת נכאים
* עגום
=ראו גם=
* נָכֶה
* חלכאי
התמודדות
משמעות: מאבק

דרך תצורה: שורש (מ-ד-ד) ומשקל (התקטלות)

תפקיד במשפט: שם עצם
משמעות: מאבק

דרך תצורה: שורש (מ-ד-ד) ומשקל (התקטלות)

תפקיד במשפט: שם עצם
עריצות
עָרִיצוּת
# כוח. גבורה.
# שלטון כוחני ואכזר, רודנות.
עָרִיצוּת
# כוח. גבורה.
# שלטון כוחני ואכזר, רודנות.
חבל קלוע
חֶבֶל קָלוּעַ
# חבל המיוצר על ידי קליעת חמישה או שבעה חוטים יחד בתבנית מסוימת, ללא עיקרים או גדילים כמו בחבל רגיל.
= גיזרון =
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: קְלוֹעַ (המונח לא נקלט).
=ניגודים=
* חבל שזור
=ראו גם=
* קליעה
* שזירה

קטגוריה:חבלים וקשרים
= גיזרון =
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: קְלוֹעַ (המונח לא נקלט).
=ניגודים=
* חבל שזור
=ראו גם=
* קליעה
* שזירה

קטגוריה:חבלים וקשרים
נבוב
נָבוּב
# שעשוי רק ממעטפת ונפחו ריק. 
# ריק מתכונות טובות או מתוכן ראוי.
#:* בדיחה תפלה ונבובה לא הצחיקה אותי בכלל.
=גיזרון=
*מקראי, השורש נ-ב-ב (שמופיע במקרא, ורק במשקל בינוני בצורת "נבוב") קשור לרעיון של חלול (נביבות) וקרוב אל<ref>https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A0%D6%B4%D7%91%D6%BC%D6%BD%D7%95%D6%BC%D7%97%D6%B7?lang=he&p2=Klein_Dictionary%2C_%D7%A0%D7%91%D7%91.1&lang2=he</ref> ביב (צינור חלול), ביוב, אַבּוּב (~חליל, מאותו רעיון של צינור חלול), בדומה לאכדית אֶבּוּבֻּ 'אבוב, חליל', נַבּוּבֻּ 'לנגן בחליל', וגם בב.
=צירופים=
*שום נבוב
*וריד נבוב
=נגזרות=
*נבוביים<!--ביולוגיה--->
=מילים נרדפות=
* חלול
* ריק
* ריקני (2)
* שטחי (2)
=ניגודים=
* אטום
* מלא
=סימוכין=====נָבוּב
# שעשוי רק ממעטפת ונפחו ריק. 
# ריק מתכונות טובות או מתוכן ראוי.
#:* בדיחה תפלה ונבובה לא הצחיקה אותי בכלל.
=גיזרון=
*מקראי, השורש נ-ב-ב (שמופיע במקרא, ורק במשקל בינוני בצורת "נבוב") קשור לרעיון של חלול (נביבות) וקרוב אל<ref>https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A0%D6%B4%D7%91%D6%BC%D6%BD%D7%95%D6%BC%D7%97%D6%B7?lang=he&p2=Klein_Dictionary%2C_%D7%A0%D7%91%D7%91.1&lang2=he</ref> ביב (צינור חלול), ביוב, אַבּוּב (~חליל, מאותו רעיון של צינור חלול), בדומה לאכדית אֶבּוּבֻּ 'אבוב, חליל', נַבּוּבֻּ 'לנגן בחליל', וגם בב.
=צירופים=
*שום נבוב
*וריד נבוב
=נגזרות=
*נבוביים<!--ביולוגיה--->
=מילים נרדפות=
* חלול
* ריק
* ריקני (2)
* שטחי (2)
=ניגודים=
* אטום
* מלא
נובב
נוֹבֵב
# גרם לאחר לדבר ולהביע בפיו ולהפיק מתוכו.
=גיזרון=
* המילה מפיעה פעם אחת במקרא.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: אשר ינובב בתולות בניב שיר ושמחה (אפילו בתולות הבושות לדבר). ויש פותרין אשר ינובב ויצמח בקרקע בתולה והוא יין משובח. 
*אבן עזרא: מגזרת "ינובון בשיבה" (תהלים) (הפועל נב כמו הניב תנובה). והנכון מגזרת ניב שפתים [והפועל יוצא כמו שובב יקומם].
*מצודות: עניין דיבור כמו "ינוב חכמה" (משלי).
=ראו גם=
*דובב

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מפיעה פעם אחת במקרא.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: אשר ינובב בתולות בניב שיר ושמחה (אפילו בתולות הבושות לדבר). ויש פותרין אשר ינובב ויצמח בקרקע בתולה והוא יין משובח. 
*אבן עזרא: מגזרת "ינובון בשיבה" (תהלים) (הפועל נב כמו הניב תנובה). והנכון מגזרת ניב שפתים [והפועל יוצא כמו שובב יקומם].
*מצודות: עניין דיבור כמו "ינוב חכמה" (משלי).
=ראו גם=
*דובב

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אלקטיבי
אֶלֶקְטִיבִי
# טיפול רפואי הניתן לבחירה, לא מחויב, לא דחוף.
#:* ניתוח קוסמטי הוא דוגמה לטיפול אלקטיבי.
=גיזרון=
*הלחם בסיסים ēlēctus, שם פעולה של ēligō – אבחר (בעצמו מתחילית ex–חוץ, ובסיס שהגייתו הלטינית: לגו legō, בהוראת: אאסוף) והסיומת īvus- לתארים (מקביל למשקל קָטִיל או קַטִּיל בעברית).
=צירופים=
* ניתוח אלקטיבי
=מילים נרדפות=
* לקט (lakat)
* אופציונלי
* רשות
=ראו גם=
* פליאטיבי
* קוראטיבי
* אמנות אקלקטית
* לגו
=גיזרון=
*הלחם בסיסים ēlēctus, שם פעולה של ēligō – אבחר (בעצמו מתחילית ex–חוץ, ובסיס שהגייתו הלטינית: לגו legō, בהוראת: אאסוף) והסיומת īvus- לתארים (מקביל למשקל קָטִיל או קַטִּיל בעברית).
=צירופים=
* ניתוח אלקטיבי
=מילים נרדפות=
* לקט (lakat)
* אופציונלי
* רשות
=ראו גם=
* פליאטיבי
* קוראטיבי
* אמנות אקלקטית
* לגו
גלי
גַּלִּי
# שצורתו אינה ישרה ומתעגלת עולה ויורדת לאורכו
#:* השיער שלה ארוך וגלי אבל לא חלק, פעם הוא היה ממש מתולתל.
#:* הוא בנה את המעקה בצורה גלית ומעניינת.
# שמתנהג כמו גל
#:* האלקטרון נע בצורה גלית
=ראו גם=
*סינוסיאדה
*מסולסל
*מעוגל
גֶּלִי
# בצירופים שונים: שאינו נסתר מפני הרוח.
=גיזרון=
משורש מקראי.
=צירופים=
* חוף הגלי
* צד הגלי
גַּלִּי
# שצורתו אינה ישרה ומתעגלת עולה ויורדת לאורכו
#:* השיער שלה ארוך וגלי אבל לא חלק, פעם הוא היה ממש מתולתל.
#:* הוא בנה את המעקה בצורה גלית ומעניינת.
# שמתנהג כמו גל
#:* האלקטרון נע בצורה גלית
=ראו גם=
*סינוסיאדה
*מסולסל
*מעוגל
גֶּלִי
# בצירופים שונים: שאינו נסתר מפני הרוח.
=גיזרון=
משורש מקראי.
=צירופים=
* חוף הגלי
* צד הגלי
ביביסיטר
בֵּיבִּיסִיטֶר
# אדם המשגיח לשעות אחדות ותמורת שכר או דמי כיס על תינוקות או על ילדים קטנים עד שישובו הוריהם, לרוב מבילוי.
=גיזרון=
* babysitter; הלחם של baby, "תינוק", "טף" ו־sitter, "משגיח", "שומר על־" (מן sit + -er).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מקצועות
=גיזרון=
* babysitter; הלחם של baby, "תינוק", "טף" ו־sitter, "משגיח", "שומר על־" (מן sit + -er).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מקצועות
משורת
מִשְׁוֶרֶת
# טבעת מתכת קשורה לרצועה בצדי אוכף, עליה משעין הרוכב את רגלו; הן כדי לקפוץ אל גב הסוס הן כדי לייצב את ישיבתו עליו.
=גיזרון=
* מִשְׁוַרְתָּא, קפיצה. הפועל "שָׁוַר", "שָׁוַר" בארמית פירושו "קפץ". 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי המשק החקלאי (תש"ח), 1948.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על סנהדרין סד ב: רבא אמר כמשוורתא דפוריא - אינו מעבירו ברגליו אלא קופץ ברגליו כדרך שהתינוקות קופצין בימי הפורים שהיתה חפירה בארץ והאש בוער בו והוא קופץ משפה לשפה.
=נגזרות=
* מִשְׁוָר
=ראו גם=
* שַׁוָּר
* פג
* מושכה
* רסן
* מתג

קטגוריה:רכיבה
=גיזרון=
* מִשְׁוַרְתָּא, קפיצה. הפועל "שָׁוַר", "שָׁוַר" בארמית פירושו "קפץ". 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי המשק החקלאי (תש"ח), 1948.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על סנהדרין סד ב: רבא אמר כמשוורתא דפוריא - אינו מעבירו ברגליו אלא קופץ ברגליו כדרך שהתינוקות קופצין בימי הפורים שהיתה חפירה בארץ והאש בוער בו והוא קופץ משפה לשפה.
=נגזרות=
* מִשְׁוָר
=ראו גם=
* שַׁוָּר
* פג
* מושכה
* רסן
* מתג

קטגוריה:רכיבה
מטוש
מָטוֹש
# מכשיר רפואי: מקלון עץ ובראשו כרוך מעט צמר גפן לצורך ניקוי. בתחום הרפואה נועד לנטילת דגימות מן החי או לניקוי, לעתים משמש להחדרת תרופה לגוף.
#מקלון שבקצהו צמר גפן שנועד לניקוי אוזניים.
#:* פרופ' איתמר גרוטו על המבצע של המוסד - "לצערי, זה לא בדיוק מה שחסר לנו. חסרים לנו מטושים".
=גיזרון=
* מן הפועל טש שבלשון חז"ל שמשמעה מרח (ויש להבין בו אף שפשף או טשטש<!---כך בויקיפדיה-- אבל לא נכון כל כך-->).
=מילים נרדפות=
* מקל אוזניים
* צמרון
מָטוֹש
# מכשיר רפואי: מקלון עץ ובראשו כרוך מעט צמר גפן לצורך ניקוי. בתחום הרפואה נועד לנטילת דגימות מן החי או לניקוי, לעתים משמש להחדרת תרופה לגוף.
#מקלון שבקצהו צמר גפן שנועד לניקוי אוזניים.
#:* פרופ' איתמר גרוטו על המבצע של המוסד - "לצערי, זה לא בדיוק מה שחסר לנו. חסרים לנו מטושים".
=גיזרון=
* מן הפועל טש שבלשון חז"ל שמשמעה מרח (ויש להבין בו אף שפשף או טשטש<!---כך בויקיפדיה-- אבל לא נכון כל כך-->).
=מילים נרדפות=
* מקל אוזניים
* צמרון
צ'ופ
צ'וּפּ
# שיער יתר בקדמת הקדקד
=גיזרון=
* чуб Чоп צ'וּבּ קווצת שיער.
=מילים נרדפות=
* בלורית
* פוני
=ניגודים=
* קרחת
* גבחת
=ראו גם=
* קוקו
=גיזרון=
* чуб Чоп צ'וּבּ קווצת שיער.
=מילים נרדפות=
* בלורית
* פוני
=ניגודים=
* קרחת
* גבחת
טחון
טָחוּן
# שנגרס ונדק לחלקים דקים מאוד כעפר ואבק.
#:* הקמח טחון בטחינה גסה.
# שיש לו ממון רב. 
#:* הסוחר הזה טחון, יש לו הרבה כסף.
=גיזרון=
* פעול מן טחן. שורש זהה בערבית: طَحَنَ במשמעות של טָחַן (הגייה: טַחַנַ).
*
=צירופים=
* טחן קמח טחון
* טחון עד לזרא
=מילים נרדפות=
* גרוס (1)
* כתוש (1)
* מפורר (1)
* עשיר (2)
=ניגודים=
* מגובש (1)
* עני (2)
=גיזרון=
* פעול מן טחן. שורש זהה בערבית: طَحَنَ במשמעות של טָחַן (הגייה: טַחַנַ).
*
=צירופים=
* טחן קמח טחון
* טחון עד לזרא
=מילים נרדפות=
* גרוס (1)
* כתוש (1)
* מפורר (1)
* עשיר (2)
=ניגודים=
* מגובש (1)
* עני (2)
נבצר
נִבְצַר
# לא הייתה גישה.
#:* נבצר ממנו מלהגיע לעבודה
# נחתך מן האילן. בדווקא: ענבים מן הגפן.
=גיזרון=
# ארמית: ונבצר מינייהו -ו-נִפְחוֹת/נְחַסֵּר מהם
# מן הפועל בצר המקראי
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* נבצרות(3)
=מילים נרדפות=
* נמנע(1)
* נקטף(2)
* נעדר(3)
נִבְצַר
# לא הייתה גישה.
#:* נבצר ממנו מלהגיע לעבודה
# נחתך מן האילן. בדווקא: ענבים מן הגפן.
=גיזרון=
# ארמית: ונבצר מינייהו -ו-נִפְחוֹת/נְחַסֵּר מהם
# מן הפועל בצר המקראי
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* נבצרות(3)
=מילים נרדפות=
* נמנע(1)
* נקטף(2)
* נעדר(3)
דוכסוסטוס
דּוֹכְסוֹסְטוֹס
# החלק החיצוני של העור המעובד לכתיבה.
=גיזרון=
* - מחולק לשתיים, הלחם של - שתיים + - מחולק. 
* יש גירסאות ברמב"ם שהדוכסוסטוס הוא הפנימי והקלף הוא החיצוני.
=ראו גם=
*קלף
*גויל
*דיפתרא
=סימוכין=
קטגוריה:יהדות
=גיזרון=
* - מחולק לשתיים, הלחם של - שתיים + - מחולק. 
* יש גירסאות ברמב"ם שהדוכסוסטוס הוא הפנימי והקלף הוא החיצוני.
=ראו גם=
*קלף
*גויל
*דיפתרא
=סימוכין=
קטגוריה:יהדות
השליך יהב
הִשְׁלִיךְ יְהָבוֹ
# סמך על־. תלה תקוותו ב־
=גיזרון=
* מן המקרא 
* בתלמוד לא ידעו החכמים מה פירוש המילה יהב עד ששמעו ישמעאלי המנהיג גמל שפנה לאדם הנושא משא ואמר בארמית "שקול יהבך ושדי אגמלאי" קח משאך'מטענך וזרוק על גמלי. ומכאן שהמילה יהב פירושה משא. עם כל זאת בעברית עממית עדיין מפרשים את המילה כתקווה על פי הבנה חופשית בפסוקם
* לעתים יאמר גם שָֹם יְהָבוֹ ואין בזה שגיאה.
=ניגודים=
* 

=
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* מן המקרא 
* בתלמוד לא ידעו החכמים מה פירוש המילה יהב עד ששמעו ישמעאלי המנהיג גמל שפנה לאדם הנושא משא ואמר בארמית "שקול יהבך ושדי אגמלאי" קח משאך'מטענך וזרוק על גמלי. ומכאן שהמילה יהב פירושה משא. עם כל זאת בעברית עממית עדיין מפרשים את המילה כתקווה על פי הבנה חופשית בפסוקם
* לעתים יאמר גם שָֹם יְהָבוֹ ואין בזה שגיאה.
=ניגודים=
* 

=
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
זכרו לברכה
זִכְרוֹ לִבְרָכָה
גם זִכְרוֹנוֹ לִבְרָכָה

# ברכה הנאמרת לנפטר אחר ציון שמו.
#:* סבא וסבתא זכרם לברכה. 
# כינוי לדבר שעבר ובטל מן העולם.
#:* מפלגת היוגבים כבר זכרה לברכה התפרקה לפני שלוש שנים.
=גיזרון=
* ביהדות על פי הפסוק זכר צדיק לברכה.
=צירופים=
* זכר צדיק לברכה זצ"ל
=ביטויים קרובים=
*ז"ל 
*ינוח בשלום על משכבו
*עליו השלום (ע"ה)
=ניגודים=
* ימח שמו
* שם רשעים ירקב (שר"י)
=תרגום=
* ערבית: תעתיק: אַללָה יִרְחֲמוֹ תרגום: ירחמהו האלהים
=ראו גם=
* השם יקום דמו (הי"ד)
* זכרון

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ברכות
קטגוריה:מוות
=גיזרון=
* ביהדות על פי הפסוק זכר צדיק לברכה.
=צירופים=
* זכר צדיק לברכה זצ"ל
=ביטויים קרובים=
*ז"ל 
*ינוח בשלום על משכבו
*עליו השלום (ע"ה)
=ניגודים=
* ימח שמו
* שם רשעים ירקב (שר"י)
=תרגום=
* ערבית: תעתיק: אַללָה יִרְחֲמוֹ תרגום: ירחמהו האלהים
=ראו גם=
* השם יקום דמו (הי"ד)
* זכרון

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ברכות
קטגוריה:מוות
יוצא חלצים
יוֹצֵא חֲלָצָיו
# כינוי כולל לבן, בת ובניהם שלהם עד סוף הדורות.
=גיזרון=
* במקרא במאמר ה' ליעקב אבינו, שמבטיחו ומצוהו |פְּרֵה וּרְבֵה גּוֹי וּקְהַל גּוֹיִם יִהְיֶה מִמֶּךָּ וּמְלָכִים מֵחֲלָצֶיךָ יֵצֵאוּ". וכן לדוד המלך: "רַק אַתָּה לֹא תִבְנֶה הַבָּיִת כִּי אִם בִּנְךָ הַיֹּצֵא מֵחֲלָצֶיךָ הוּא יִבְנֶה הַבַּיִת לִשְׁמִי" (מתוך ספר מלכים א' פרק ח' פסוק י"ט).
בלשון נקיה כיון שאברי הרביה נמצאים באזור החלצים.
=ראו גם=
* הורה
* יוצ"ח

קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* במקרא במאמר ה' ליעקב אבינו, שמבטיחו ומצוהו |פְּרֵה וּרְבֵה גּוֹי וּקְהַל גּוֹיִם יִהְיֶה מִמֶּךָּ וּמְלָכִים מֵחֲלָצֶיךָ יֵצֵאוּ". וכן לדוד המלך: "רַק אַתָּה לֹא תִבְנֶה הַבָּיִת כִּי אִם בִּנְךָ הַיֹּצֵא מֵחֲלָצֶיךָ הוּא יִבְנֶה הַבַּיִת לִשְׁמִי" (מתוך ספר מלכים א' פרק ח' פסוק י"ט).
בלשון נקיה כיון שאברי הרביה נמצאים באזור החלצים.
=ראו גם=
* הורה
* יוצ"ח

קטגוריה:ביטויים
צנעני
צַנְעַנִי
# שמוצאו מן העיר או אף מחוז צנעא שבתימן או שמשויך לבני המקום.
#:* הצנענים אינם נוהגים לרקוד ונחשב מנהג זה לפחיתות כבוד אצלם.
#:* המנגינות הצנעניות פחות קצביות מאלה המושרות במחוזות אחרים.
=גיזרון=
* הטייה של שיוך בעברית
=ראו גם=
*תימני
*בלדי
*שאמי
*בישני
*שרעבי
=גיזרון=
* הטייה של שיוך בעברית
=ראו גם=
*תימני
*בלדי
*שאמי
*בישני
*שרעבי
יצא מהאף
יָצָא מֵהָאַף
# קץ בו. היה יותר מדי עד שנמאס.
#:* השיר הזה כבר יצא לי מהאף, איני מסוגל יותר לשמוע אותו.
=מקור=
* במקרא 
* במקור נאמר על מאכל, לפי רש"י: תיאור ציורי כביכול האוכל עולה עד לאף שנמצא מעל הפה ויוצא ממנו. להבנות אחרות יהיה ריחו רע (מדרשים ועוד)
=ביטויים קרובים=
* יצא מכל החורים
* היה לזרא

=
=ראו גם=
* עד בלי די

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
* במקרא 
* במקור נאמר על מאכל, לפי רש"י: תיאור ציורי כביכול האוכל עולה עד לאף שנמצא מעל הפה ויוצא ממנו. להבנות אחרות יהיה ריחו רע (מדרשים ועוד)
=ביטויים קרובים=
* יצא מכל החורים
* היה לזרא

=
=ראו גם=
* עד בלי די

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
מטלא
מְטֻלָּא
# עשוי טלאים, תפור כולו מחתיכות בד בלתי תואמות.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טקסטיל
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טקסטיל
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שפחה
שִׁפְחָה
# עבד ממין נקבה. אשה שהיא רכוש בעליה.
=גיזרון=
* מן השורש ש־פ־ח שמוצאו לא ידוע ואין ממנו מילים אחרות בעברית, להוציא משפחה ושתי מילים יחידאיות מספר ישעיהו.
** בדומה ל'משפחה', שורש המילה, שׁפח, קרוב אל שׂפח\ספח במשמע 'חיבר, סיפח' (כמו עברית חדשה סֶפַח), כי בימי קדם השפחה נספחה לבית מסוים לכל חייה.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_שִׁפְחָה?lang=he מילון יסטרוב].</ref>
** בניגוד ל'משפחה', המילה לא קיימת בפיניקית ובאוגריתית. לפי Gesenius, תפקידה המרכזי של השפחה לשפוך מים לצורך רחצה, ולפיכך אולי משורש שמשמעו 'שפך', שנשמר בערבית 'שפך (מים, נוזל)': שפחה היא 'שופכת (מים)'.<ref>HALOT ערך שפחה.

The Hebrew and Aramaic Lexicon of the Old Testament, by Ludwig Köhler, Walter Baumgartner, Johann Jakob Stamm, Benedikt Hartmann, Ze’Ev Ben-Hayyim, Eduard Yechezkel</ref>
=מילים נרדפות=
* אמה
* משרתת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:זכר ונקבה בלתי נגזרים זה מזה
=גיזרון=
* מן השורש ש־פ־ח שמוצאו לא ידוע ואין ממנו מילים אחרות בעברית, להוציא משפחה ושתי מילים יחידאיות מספר ישעיהו.
** בדומה ל'משפחה', שורש המילה, שׁפח, קרוב אל שׂפח\ספח במשמע 'חיבר, סיפח' (כמו עברית חדשה סֶפַח), כי בימי קדם השפחה נספחה לבית מסוים לכל חייה.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_שִׁפְחָה?lang=he מילון יסטרוב].</ref>
** בניגוד ל'משפחה', המילה לא קיימת בפיניקית ובאוגריתית. לפי Gesenius, תפקידה המרכזי של השפחה לשפוך מים לצורך רחצה, ולפיכך אולי משורש שמשמעו 'שפך', שנשמר בערבית 'שפך (מים, נוזל)': שפחה היא 'שופכת (מים)'.<ref>HALOT ערך שפחה.

The Hebrew and Aramaic Lexicon of the Old Testament, by Ludwig Köhler, Walter Baumgartner, Johann Jakob Stamm, Benedikt Hartmann, Ze’Ev Ben-Hayyim, Eduard Yechezkel</ref>
=מילים נרדפות=
* אמה
* משרתת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:זכר ונקבה בלתי נגזרים זה מזה
צותא
צַוְתָא
# חיבור של כמה יחידים, המצאותם יחדיו או פעילותם במשותף.
#:* את התרופה למחלה פיתחו בצוותא שני החוקרים.
#:* כל כך נעים היה לשבת בצוותא ולשיר עם כל החברה בכמה קולות.
# בצוותא: יחד, בקבוצה.
=גיזרון=
* שאפילו בן שש גם כן בקרבת אמו נוח לו.
* אכדית: בהגיית צוּבֻּתי [http://oracc.museum.upenn.edu/hbtin/cbd/akk-x-ltebab/x00006210.html ṣubûti] בהוראת מיזם-עסקי
=מובאות נוספות=
** זה שקורא-קורא, וזה שלא קורא יהא הצוות לחברו.
** חברות של העולם עדיפה לו או חברות של אשתו עדיפה לו.
=ראו גם=
* חברותא
* צות
* צבא
=גיזרון=
* שאפילו בן שש גם כן בקרבת אמו נוח לו.
* אכדית: בהגיית צוּבֻּתי [http://oracc.museum.upenn.edu/hbtin/cbd/akk-x-ltebab/x00006210.html ṣubûti] בהוראת מיזם-עסקי
=מובאות נוספות=
** זה שקורא-קורא, וזה שלא קורא יהא הצוות לחברו.
** חברות של העולם עדיפה לו או חברות של אשתו עדיפה לו.
=ראו גם=
* חברותא
* צות
* צבא
מצרע
מְצֹרָע
# נגוע בצרעת
# מנודה ומורחק
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=צירופים=
* זב ומצורע
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=צירופים=
* זב ומצורע
מחמל
מַחְמַל
# האהוב וחביב.
#:* .
#:* "אני כאן מחכה עופות כאן מנקה, בוא אהובי קח את לבבי. בוא מחמל נפשי סובב קצת את ראשי, בוא גיבור חיי מתי תחזור אליי?" (מיקי קם בתוכנית זהו-זה, "סרט ערבי")
=גיזרון=
* מן חמל.
*"מחמל נפשכם" בא בהקבלה לצירוף הקודם לו "מחמד עיניכם", ומכיוון שהמלה מחמל" אינה ידועה ממקום אחר במקרא, הוצע לתקן את "מחמל" ל"מחמד". אולם בהמשך הנבואה, כשחוזר הנביא על אותו עניין, מופיעה השם "משא" במקום השם "מחמל". מכאן ניתן להסיק שפירוש השם "מחמל" הוא "משא", ובאותה שיטת-הקבלה ספרותית זו מחליף הנביא באותו כתוב את המלה "גאון" במלה נרדפת ל"תפארת". פירוש זה מצאו לו סימוכין בערבית, ראו שורש ח.מ.ל המשמש בהוראת "נשא", "נשיאה", וגם "הריון" .
=מידע נוסף=
* המחמל היה פיגום המותקן על גב גמל, בעת מלחמה היה משמש כטוטם בעל כוחות מיסטיים, (בדומה ל"אראל דודה" הוא כנראה אריאל שעשה דויד ושנלקח על ידי מישע מלך מואב כשלל מלחמה לפני כמוש בקריות, כפי שמופיע בכתובת-מישע בעטרות). בעת שלום שימש כנראה כהגנה על שיירות שבטי הבדווים ועולי הרגל בתהלוכת החג במכה .
=נגזרות=
* מחמל נפש
מַחְמַל
# האהוב וחביב.
#:* .
#:* "אני כאן מחכה עופות כאן מנקה, בוא אהובי קח את לבבי. בוא מחמל נפשי סובב קצת את ראשי, בוא גיבור חיי מתי תחזור אליי?" (מיקי קם בתוכנית זהו-זה, "סרט ערבי")
=גיזרון=
* מן חמל.
*"מחמל נפשכם" בא בהקבלה לצירוף הקודם לו "מחמד עיניכם", ומכיוון שהמלה מחמל" אינה ידועה ממקום אחר במקרא, הוצע לתקן את "מחמל" ל"מחמד". אולם בהמשך הנבואה, כשחוזר הנביא על אותו עניין, מופיעה השם "משא" במקום השם "מחמל". מכאן ניתן להסיק שפירוש השם "מחמל" הוא "משא", ובאותה שיטת-הקבלה ספרותית זו מחליף הנביא באותו כתוב את המלה "גאון" במלה נרדפת ל"תפארת". פירוש זה מצאו לו סימוכין בערבית, ראו שורש ח.מ.ל המשמש בהוראת "נשא", "נשיאה", וגם "הריון" .
=מידע נוסף=
* המחמל היה פיגום המותקן על גב גמל, בעת מלחמה היה משמש כטוטם בעל כוחות מיסטיים, (בדומה ל"אראל דודה" הוא כנראה אריאל שעשה דויד ושנלקח על ידי מישע מלך מואב כשלל מלחמה לפני כמוש בקריות, כפי שמופיע בכתובת-מישע בעטרות). בעת שלום שימש כנראה כהגנה על שיירות שבטי הבדווים ועולי הרגל בתהלוכת החג במכה .
=נגזרות=
* מחמל נפש
מזרקה
מִזְרָקָה
# בריכה אשר מימיה מותזים אל על. זהו מתקן המשמש לנוי במקומות ציבוריים.
=גיזרון=
* משורש מקראי זרק
=מידע נוסף=
* הריבוי מזרקות מופיע במקרא כריבוי של המילה מִזְרָק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מים
קטגוריה:אדריכלות
=גיזרון=
* משורש מקראי זרק
=מידע נוסף=
* הריבוי מזרקות מופיע במקרא כריבוי של המילה מִזְרָק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מים
קטגוריה:אדריכלות
מרקחת
מִרְקַחַת
# תערובת אורגנית שבושלה, ומשמשת לתרופה, בושם או מאכל.
=גיזרון=
*. מצוי גם בצורת
=צירופים=
* בית מרקחת
=ראו גם=
*ריבה
*שיקוי

קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מזון
מִרְקַחַת
# תערובת אורגנית שבושלה, ומשמשת לתרופה, בושם או מאכל.
=גיזרון=
*. מצוי גם בצורת
=צירופים=
* בית מרקחת
=ראו גם=
*ריבה
*שיקוי

קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מזון
דואית
דּוּאִית
# שירה בשניים.
#:* הזמר נינו גרץ בדואט מקסים עם ילד הפלא יהוזרר כהן.
=גיזרון=
* תשמו"ץ duetto, מבסיס du – שתיים, והסיומת etto- להקטנה.
=מילים נרדפות=
* דואט (כתיב לועזי)
=ראו גם=
*טריו
*קוורטט
=סימוכין=
קטגוריה:מוזיקה
=גיזרון=
* תשמו"ץ duetto, מבסיס du – שתיים, והסיומת etto- להקטנה.
=מילים נרדפות=
* דואט (כתיב לועזי)
=ראו גם=
*טריו
*קוורטט
=סימוכין=
קטגוריה:מוזיקה
תדמית
תַּדְמִית
# איך שאדם נראה בעיני אחרים בעיקר מבחינה התנהגותית ולא אסתתית
#:* יש לו תדמית של אדם קשוח 
#:* לציבור החרדי יש תדמית שלילית המשתקפת בתקשורת
=גיזרון=
* משורש מקראי
=נגזרות=
* תדמיתן
* תדמיתנות
תַּדְמִית
# איך שאדם נראה בעיני אחרים בעיקר מבחינה התנהגותית ולא אסתתית
#:* יש לו תדמית של אדם קשוח 
#:* לציבור החרדי יש תדמית שלילית המשתקפת בתקשורת
=גיזרון=
* משורש מקראי
=נגזרות=
* תדמיתן
* תדמיתנות
תקופת המפרשים
תְּקוּפַת הַמִפְרָשִׂים
# תקופת השנים בתולדות הספנות והלוחמה הימית שבה המסחר הימי והלחימה בים נעשו בעיקר על ידי אוניות מפרשים (1571–1862 או 1650–1860).
=גיזרון=
* age of sail.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:היסטוריה
קטגוריה:ימאות<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
תְּקוּפַת הַמִפְרָשִׂים
# תקופת השנים בתולדות הספנות והלוחמה הימית שבה המסחר הימי והלחימה בים נעשו בעיקר על ידי אוניות מפרשים (1571–1862 או 1650–1860).
=גיזרון=
* age of sail.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:היסטוריה
קטגוריה:ימאות
טוטליטרי
טוֹטָלִיטָרִי
# התייחסות לדרכי החיים בהחלטיות כאילו דרך אחת יש בלבד
# משטר שאינו נותן לאזרחים זכויות בקבלת החלטות
#:* משטר טוטליטרי
=גיזרון=
* totalitario – מוחלט, שלם.
=ראו גם=
* טוטליטריזם
טוֹטָלִיטָרִי
# התייחסות לדרכי החיים בהחלטיות כאילו דרך אחת יש בלבד
# משטר שאינו נותן לאזרחים זכויות בקבלת החלטות
#:* משטר טוטליטרי
=גיזרון=
* totalitario – מוחלט, שלם.
=ראו גם=
* טוטליטריזם
משכל
מְשֹֻכָּל
# מהופך
=גיזרון=
* מן הפועל המקראי שִֹכֵּל
=צירופים=
* ביטוי משוכל
מִשְֹכָּל
# יכולת חשיבתית המאפשרת פתרון בעיות .
#:* .
=גיזרון=
משורש מקראי השכיל
=צירופים=
* מנת משכל
מְשֹֻכָּל
# מהופך
=גיזרון=
* מן הפועל המקראי שִֹכֵּל
=צירופים=
* ביטוי משוכל
מִשְֹכָּל
# יכולת חשיבתית המאפשרת פתרון בעיות .
#:* .
=גיזרון=
משורש מקראי השכיל
=צירופים=
* מנת משכל
גזית
גָּזִית
# אבן מסותתת ומהוקצעת, ומונחת בצורה סימטרית, סימלה עושר , בניגוד לחצץ או לאבן לא-חתוכה.
=גיזרון=
* השורש ג־ו־ז קשור במשמעויות של חיתוך, בסורית ארמית-גּֽזָא . 
* השורש קשור לשורשים עבריים גזר וגזז.
=הערה=
* בתקופות קדומות,בזכות קשיותה ויכולת חדירוּת גבוהה, שמשה במלחמות כאבן קלע.
* אבן גזית נקראה גם "אבן ירושלמית", "קירותיהם החיצוניים ועמודיהם של בתים וחזית כל קיר הגובל דרך יהיו מצופים אבני-גזית טבעיות מרובעות" (רונלד סטורס, מושל ירושלים, מטעם המנדט)
=צירופים=
* לשכת הגזית
=מילים נרדפות=
* אבן ירושלמית
=הערות שוליים=====גָּזִית
# אבן מסותתת ומהוקצעת, ומונחת בצורה סימטרית, סימלה עושר , בניגוד לחצץ או לאבן לא-חתוכה.
=גיזרון=
* השורש ג־ו־ז קשור במשמעויות של חיתוך, בסורית ארמית-גּֽזָא . 
* השורש קשור לשורשים עבריים גזר וגזז.
=הערה=
* בתקופות קדומות,בזכות קשיותה ויכולת חדירוּת גבוהה, שמשה במלחמות כאבן קלע.
* אבן גזית נקראה גם "אבן ירושלמית", "קירותיהם החיצוניים ועמודיהם של בתים וחזית כל קיר הגובל דרך יהיו מצופים אבני-גזית טבעיות מרובעות" (רונלד סטורס, מושל ירושלים, מטעם המנדט)
=צירופים=
* לשכת הגזית
=מילים נרדפות=
* אבן ירושלמית
לשכת הגזית
לִשְׁכַּת הַגָּזִית
# חדר בבית המקדש בו היה מושב הסנהדרין.
#:* .
=גיזרון=
* חדר זה היה בנוי באבני גזית (יתכן שבניגוד לבנין המקדש עצמו שאסור לגוז את אבניו בכלי ברזל)
לִשְׁכַּת הַגָּזִית
# חדר בבית המקדש בו היה מושב הסנהדרין.
#:* .
=גיזרון=
* חדר זה היה בנוי באבני גזית (יתכן שבניגוד לבנין המקדש עצמו שאסור לגוז את אבניו בכלי ברזל)
צ'כיה
צֶ'כְיָה
# מדינה במרכז אירופה, גובלת במערבה בגרמניה, בצפון־מזרחה בפולין, ובדרום־מזרחה בסלובקיה.
=נגזרות=
* צ'כי
* צ'כית
=ראו גם=
* צ'כוסלובקיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדינות
=נגזרות=
* צ'כי
* צ'כית
=ראו גם=
* צ'כוסלובקיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדינות
ניגריה
נִיגֶרִיָּה
# מדינה במערב אפריקה
=גיזרון=
*ע"ש נהר הניגר הזורם בה. יש הסוברים שהשם מושפע niger – שחור.
=נגזרות=
* נגרו(סלנג)
* ניגרי
* ניגרית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדינות
=גיזרון=
*ע"ש נהר הניגר הזורם בה. יש הסוברים שהשם מושפע niger – שחור.
=נגזרות=
* נגרו(סלנג)
* ניגרי
* ניגרית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדינות
תף מרים
תֹּף מִרְיָם
# כלי נגינה – תוף קטן שטוח המוחזק ביד אחת, כאשר היד השניה מקישה עליו בדר"כ יש בו מצילות קטנות בצדיו.
#:* תף מרים שייך למשפחת כלי ההקשה בתזמורת.
=מקור=
*ע"פ מקרא: מניחים כי מדובר בכלי זה אשר נפוץ בהרבה תרבויות בעיצובים שונים.
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: דֻפּ)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נגינה
=מקור=
*ע"פ מקרא: מניחים כי מדובר בכלי זה אשר נפוץ בהרבה תרבויות בעיצובים שונים.
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: דֻפּ)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נגינה
פומית
פּוּמִית
# אזור הקלט לדיבור במכשיר טלפון.
=גיזרון=
*ע"פ המילה פֻּמָּא – פֶּה
=ראו גם=
* עינית
* מיקרופון

קטגוריה:טכנולוגיה
=גיזרון=
*ע"פ המילה פֻּמָּא – פֶּה
=ראו גם=
* עינית
* מיקרופון

קטגוריה:טכנולוגיה
ושינגטון
וָשִׁינְגְטוֹן
# מדינה בצפון-מערב ארצות הברית.
# עיר הבירה של ארצות הברית, שוכנת לחופה המזרחי.
=גיזרון=
* על שמו של נשיא ארצות הברית ג'ורג' וושינגטון.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מדינות ארצות הברית
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
קטגוריה:אפונימים
=גיזרון=
* על שמו של נשיא ארצות הברית ג'ורג' וושינגטון.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מדינות ארצות הברית
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
קטגוריה:אפונימים
מגחך
מְגֻחָךְ
# עשוי בצורה המעוררת שאט נפש ולעג.
#:* "ברנר נפק דק ואשכח, שאינו כדאי, וממש מגוחך הוא, להתוכח באופן רציני עם אחד העם" (ח.נ ביאליק,ספיח,1908).
#:* מסיכת הקורונה מעניקה למראה בני התמותה מראה מגוחך ומפחיד כאחד.
#:* ניומן מהסדרה "סיינפלד" מגלם כלומניק מגוחך, היסטרי, ומצחיק .
=גיזרון=
* בינוני סביל מן הפועל גיחך.
=ניגודים=
* רציני
* סביר
=ראו גם=
* דאחקה
* התולי

קטגוריה:הומור
מְגֻחָךְ
# עשוי בצורה המעוררת שאט נפש ולעג.
#:* "ברנר נפק דק ואשכח, שאינו כדאי, וממש מגוחך הוא, להתוכח באופן רציני עם אחד העם" (ח.נ ביאליק,ספיח,1908).
#:* מסיכת הקורונה מעניקה למראה בני התמותה מראה מגוחך ומפחיד כאחד.
#:* ניומן מהסדרה "סיינפלד" מגלם כלומניק מגוחך, היסטרי, ומצחיק .
=גיזרון=
* בינוני סביל מן הפועל גיחך.
=ניגודים=
* רציני
* סביר
=ראו גם=
* דאחקה
* התולי

קטגוריה:הומור
משען משוט
מַשְׁעֵן מָשׁוֹט
# פין עץ קשה וחזק הקבוע בלזבזת של סירת משוטים, עליו משעינים את המשוט בשעת החתירה.
=גיזרון=
* מן מַשְׁעֵן, צורת משנה של מִשְׁעָן בלשון המקרא. ככל הנראה חידוש לשון של אהרן אמיר.
=תרגום=
* יוונית עתיקה: (הגייה:קְלֵיס, קְלֵידוֹס)
=ראו גם=
* מלגז
* חבק משוט
* עניד
* רצועת משוט
* ענב למשוט

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* מן מַשְׁעֵן, צורת משנה של מִשְׁעָן בלשון המקרא. ככל הנראה חידוש לשון של אהרן אמיר.
=תרגום=
* יוונית עתיקה: (הגייה:קְלֵיס, קְלֵידוֹס)
=ראו גם=
* מלגז
* חבק משוט
* עניד
* רצועת משוט
* ענב למשוט

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
התקין
פתחו
# הכין, סידר, ערך לקראת.
# קבע תקנה או חוק.
# קבע חלק של מכונה או של מתקן וכדומה במקום המיועד לו.
=גיזרון=
האקדמיה ללשון העברית, מונחי משפט: הדין האזרחי (תשע"ט), 2019.
=מילים נרדפות=
* תִּקֵּן
* הכשיר
* הרכיב
=ראו גם=
* התקן
* התקנה
* מתקן
* תקנה
=גיזרון=
האקדמיה ללשון העברית, מונחי משפט: הדין האזרחי (תשע"ט), 2019.
=מילים נרדפות=
* תִּקֵּן
* הכשיר
* הרכיב
=ראו גם=
* התקן
* התקנה
* מתקן
* תקנה
רש"מ
רש"מ
# רחיים של מכונה
=ניגודים=
#רש"י
קטגוריה:ראשי תיבות
=ניגודים=
#רש"י
קטגוריה:ראשי תיבות