OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
כלו עיניו
כָּלוּ עֵינָיו
# ציפה זמן רב. היה נואש ונאחז בתקווה היחידה. התאכזב שלא באה תקוותו.
=גיזרון=
*מן המקרא. כביכול כלתה העין מרוב ההבטה.
=נגזרות=
* כליון עינים
=ביטויים קרובים=
* נשא נפשו
=מידע נוסף=
*במקרא גם תואר מְכַלֶּה עֵינַיִם (כִּלּקה עֵינַיִם) 

=
=ראו גם=
* כלה (א)
* קמו עיניו

קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
*מן המקרא. כביכול כלתה העין מרוב ההבטה.
=נגזרות=
* כליון עינים
=ביטויים קרובים=
* נשא נפשו
=מידע נוסף=
*במקרא גם תואר מְכַלֶּה עֵינַיִם (כִּלּקה עֵינַיִם) 

=
=ראו גם=
* כלה (א)
* קמו עיניו

קטגוריה:ביטויים
חניך
חָנִיךְ
# תלמיד עפ"ר צעיר בשלב לימודו אצל רבו
#:* כל החניכים בבית הספר
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל. מן חָנַךְ (חִנֵּךְ).
:הכינוי חנכֻּ (khanaku) נזכר במכתב הכתוב בכתב היתדות מן המאה ה-15 לפסה"נ שנתגלה בתענך בו הנציב המצרי מתאונן שאין בחיל המצב שלו מן ה-חנכֻּ (khanaku) חנכו (ברבים) של מלך תענך. כינוי זה היה נוהג בכנען לפני הכיבוש הישראלי ובו נקראו נערי השליט ששירתו בחילו והיו מלווים אותו במלחמותיו. נערים כאלה היו גם לאברהם שהיה כבד ברכוש ובאנשים ולא היה כפוף לשליטי כנען. במצרית המלה חנך (וכן מחנך) הוראתה איש סודו או 'נאמנו של אדם' ונתייחדה להורות על היחס של עבד אל אדוניו, או של פקיד אל הממונה עליו. מבחינה זו הסמיך אליעזר בן יהודה את המונח העברי אל המצרי. במצרית נולד המושג חנך' ככל הנראה מהפועל של אותו שורש שהוראתו נסך, הקדיש לאל, ומקבילה השתלשלות הוראתו לעברית
=ראו גם=
*חונך
*חניכה
*שוליה
*פרח
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חָנִיךְ
# תלמיד עפ"ר צעיר בשלב לימודו אצל רבו
#:* כל החניכים בבית הספר
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל. מן חָנַךְ (חִנֵּךְ).
:הכינוי חנכֻּ (khanaku) נזכר במכתב הכתוב בכתב היתדות מן המאה ה-15 לפסה"נ שנתגלה בתענך בו הנציב המצרי מתאונן שאין בחיל המצב שלו מן ה-חנכֻּ (khanaku) חנכו (ברבים) של מלך תענך. כינוי זה היה נוהג בכנען לפני הכיבוש הישראלי ובו נקראו נערי השליט ששירתו בחילו והיו מלווים אותו במלחמותיו. נערים כאלה היו גם לאברהם שהיה כבד ברכוש ובאנשים ולא היה כפוף לשליטי כנען. במצרית המלה חנך (וכן מחנך) הוראתה איש סודו או 'נאמנו של אדם' ונתייחדה להורות על היחס של עבד אל אדוניו, או של פקיד אל הממונה עליו. מבחינה זו הסמיך אליעזר בן יהודה את המונח העברי אל המצרי. במצרית נולד המושג חנך' ככל הנראה מהפועל של אותו שורש שהוראתו נסך, הקדיש לאל, ומקבילה השתלשלות הוראתו לעברית
=ראו גם=
*חונך
*חניכה
*שוליה
*פרח
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
פרפקט
פֶּרְפֶקְט
# שלמות מושלם.
#:* אני רוצה שקה את כל הבית פרפקט, אל תעשה חצי עבודה.
=נגזרות=
*פרפקציוניסט
*פרפקציוניזם
=ראו גם=
*אבסולוטי
*אוטופי
פְּרֵפֶקְט
# תואר למושל מחוזי בארצות שונות
=גיזרון=
* praefectus משמעות ניצב בקדמה.
=קישורים חיצוניים=
נטיות=
}}
# [[שלמות מושלם.
#:* אני רוצה שקה את כל הבית פרפקט, אל תעשה חצי עבודה.
=נגזרות=
*פרפקציוניסט
*פרפקציוניזם
=ראו גם=
*אבסולוטי
*אוטופי
פְּרֵפֶקְט
# תואר למושל מחוזי בארצות שונות
=גיזרון=
* praefectus משמעות ניצב בקדמה.
=קישורים חיצוניים=
[[קטגוריה:
נשא פנים
נָשָׂא פָּנִים
# נהג בזולת יחס של כבוד ואהדה, מחל. שינה כלפיו את היחס הראוי. גם החניף, עות את שורת הדין.
=מקור=
* ברוב המקרים המילה פנים בנסמך לאחר או פנים סתם ונראה שהכוונה נשא-הרים את פני האחר נתן לו כבוד. אך יש מקום שהלשון פנים נסמכת לפועֵל -פניו של הנושא: אמנם חז"ל התייחסו לזה באותו מובן .
=צירופים=
* הקריבהו נא לפחתך הירצך או הישא פניך
=נגזרות=
* מַשּׂוֹא פָנִים
* נְשׂוּא פָּנִים
=ניגודים=
* 

=
=ראו גם=
*נשא
*נשא ראש
*נשא עיניו
=מידע נוסף=
הצירוף גם במובן מילולי פשוט . כביטוי לבושה , או מליצה יחודית תשא פניך כמו תסתלק (ראו תשא נפשך,נשא רגליו).
=הערות שוליים=
קטגוריה:ביטויים
נָשָׂא פָּנִים
# נהג בזולת יחס של כבוד ואהדה, מחל. שינה כלפיו את היחס הראוי. גם החניף, עות את שורת הדין.
=מקור=
* ברוב המקרים המילה פנים בנסמך לאחר או פנים סתם ונראה שהכוונה נשא-הרים את פני האחר נתן לו כבוד. אך יש מקום שהלשון פנים נסמכת לפועֵל -פניו של הנושא: אמנם חז"ל התייחסו לזה באותו מובן .
=צירופים=
* הקריבהו נא לפחתך הירצך או הישא פניך
=נגזרות=
* מַשּׂוֹא פָנִים
* נְשׂוּא פָּנִים
=ניגודים=
* 

=
=ראו גם=
*נשא
*נשא ראש
*נשא עיניו
=מידע נוסף=
הצירוף גם במובן מילולי פשוט . כביטוי לבושה , או מליצה יחודית תשא פניך כמו תסתלק (ראו תשא נפשך,נשא רגליו).
=הערות שוליים=
קטגוריה:ביטויים
התפיד
הִתְפַיֵד
# נעלם בלי להשאיר עקבות נעלם לגמרי
#:* אתה מתכנן לקחת ואז להתפייד לי
=גיזרון=
* נגזרת fade away - התפוגג. נטית לפי בניין התפעל ולא תקנית לפי כללי השפה היה צ"ל הִתְפַּיֵּד
=ניגודים=
*צץ
*הופיע
=גיזרון=
* נגזרת fade away - התפוגג. נטית לפי בניין התפעל ולא תקנית לפי כללי השפה היה צ"ל הִתְפַּיֵּד
=ניגודים=
*צץ
*הופיע
קריאת קרב
קְרִיאַת קְרָב
# קריאת עידוד או שירה קצבית ששרים לוחמים בשעת הסתערותם על האויב, כדי לאמץ את רוחם שלהם ולהפיל פחד על יריביהם.
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* זעקת קרב
=תרגום=
* יוונית עתיקה: (boḗ), (aütḗ)
* גאלית־סקוטית: (= סְלוֹגֶן)
=ראו גם=
* סלוגן
* רֵעַ
* תרועת ניצחון
* פאיאן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:תרגומי שאילה
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* זעקת קרב
=תרגום=
* יוונית עתיקה: (boḗ), (aütḗ)
* גאלית־סקוטית: (= סְלוֹגֶן)
=ראו גם=
* סלוגן
* רֵעַ
* תרועת ניצחון
* פאיאן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:תרגומי שאילה
ניח את האניה
נִיַּח אֶת הָאֳנִיָּה
# הפנה את חרטום הספינה מול הרוח והגלים או קרוב לכך, והביא אותה למצב שבו כמעט ואינה מתקדמת וגם לא נסוגה לאחור. בספינות מפרשים – על ידי כיוון של המפרשים ובספינות ממונעות בעזרת המנועים. 
#:* כדי לנייח אונייה בעלת מפרשים רוחביים, מפנים את חרטומה קרוב לרוח ומושכים לאחור אחדות מהסקריות של מפרשיה.
#:* מנייחים את האונייה כאשר ממתינים לבואה של שיירה, מורידים אנך עומק, אוספים אדם שנפל לים, מעלים נתב, או – במזג אוויר סוער – כאשר קשה מאוד להמשיך ולהפליג.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ראו גם=
* משך להיסוג, משך לאחור
* עצר את האונייה
* האונייה עמדה
* מיעט תפרושת
=סימוכין=
* .John Harland and Mark Myers, Seamanship in the Age of Sail. London, Conway Maritime Press, 1984. pp. 225 ff

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ראו גם=
* משך להיסוג, משך לאחור
* עצר את האונייה
* האונייה עמדה
* מיעט תפרושת
=סימוכין=
* .John Harland and Mark Myers, Seamanship in the Age of Sail. London, Conway Maritime Press, 1984. pp. 225 ff

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
חיג
חִיֵּג
# יזם שיחת טלפון 
#:* חייגתי בטעות למספר שלו
=גיזרון=
* השורש נגזר מן חג. כשמכשירי הטלפון הראשונים היו עם חוגה.
=מילים נרדפות=
* טלפן
* התקשר
=ראו גם=
* סמס

קטגוריה:תקשורת
=גיזרון=
* השורש נגזר מן חג. כשמכשירי הטלפון הראשונים היו עם חוגה.
=מילים נרדפות=
* טלפן
* התקשר
=ראו גם=
* סמס

קטגוריה:תקשורת
תעד
תִּעֵד
# צילם או הקליט. שמר התרחשות חולפת בכתב או הקלטה.
=גיזרון=
השורש נגזר מן עד על פי המילה המקראית תעודה.
=נגזרות=
*תִּעוּד
*תֹּעַד
**מְתֹעָד
=ראו גם=
*עתד
=גיזרון=
השורש נגזר מן עד על פי המילה המקראית תעודה.
=נגזרות=
*תִּעוּד
*תֹּעַד
**מְתֹעָד
פלל
פִּלֵּל
* קוה, יחל 
*:* 
* בקש, העתיר (בד"כ בהקשר של דין - מרחמים או מחילה בדין עד עשיית דין ברשעים ומשפט העשוקים) 
*:* 
*:* 
* דן. עשה משפט. (הרשיע בדין).
*:* 
*:*
=גיזרון=
* המילה 4 פעמים בפסוקים לעיל וב.
* הקשר בין המשמעויות נראה רחוק, אך הפרשנים קשרו ביניהם. ראה 'פרשנים מפרשים'.
=פרשנים מפרשים=
רשב"ם (שם; תהלים) רד"ק (שם; יחזקאל; תהלים) אמרו שכולם במשמעות דין: "ראה פניך לא פללתי" - לא דנתי בלבי שאראה אותך. "ויעמד פינחס ויפלל" - שעשה דין ונקמה במדיניים. "אשר פללת לאחותך" - דנת אותה לחובה. וכן כתבו פרשנים נוספים. שד"ל (יחזקאל שם) פירש באופן דומה, שכולם במשמעות הלצה - לימוד צדדים לזכות או לחובה על נידון. ויש שאמרו שבכולם יש משמעות של רצון והעדפה: תקוה הוא רצון בלב, תפילה היא ביטוי רצונו בפה, ודין הוא חקירה איזה צד עדיף.
=צירופים=
* מי פלל ומי מלל
=נגזרות=
* פלול (נדיר)
=ראו גם=
*פלילים 
*הפליל
*נפלל
*פלילה
*פליליה
פָּלָל
# שם פרטי לזכר
=ראו גם=
*אפלל
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
* המילה 4 פעמים בפסוקים לעיל וב.
* הקשר בין המשמעויות נראה רחוק, אך הפרשנים קשרו ביניהם. ראה 'פרשנים מפרשים'.
=פרשנים מפרשים=
רשב"ם (שם; תהלים) רד"ק (שם; יחזקאל; תהלים) אמרו שכולם במשמעות דין: "ראה פניך לא פללתי" - לא דנתי בלבי שאראה אותך. "ויעמד פינחס ויפלל" - שעשה דין ונקמה במדיניים. "אשר פללת לאחותך" - דנת אותה לחובה. וכן כתבו פרשנים נוספים. שד"ל (יחזקאל שם) פירש באופן דומה, שכולם במשמעות הלצה - לימוד צדדים לזכות או לחובה על נידון. ויש שאמרו שבכולם יש משמעות של רצון והעדפה: תקוה הוא רצון בלב, תפילה היא ביטוי רצונו בפה, ודין הוא חקירה איזה צד עדיף.
=צירופים=
* מי פלל ומי מלל
=נגזרות=
* פלול (נדיר)
=ראו גם=
*פלילים 
*הפליל
*נפלל
*פלילה
*פליליה
פָּלָל
# שם פרטי לזכר
=ראו גם=
*אפלל
קטגוריה:שמות
יצג
יִצֵּג
# היוה דוגמה למישהו או משהו אחר 
#:* הכלב במשל מייצג את המלך.
#:* בטיולים בחו"ל אני משתדל להתנהג כבן אדם מנומס כי אני מרגיש שאני מייצג את מדינת ישראל.
# (עורך דין) היה במקומו במשפט 
#:* הנידון איננו מיוצג במשפט
=גיזרון=
*השורש נמצא במקרא בפועל הציג.
=נגזרות=
* יִצּוּג
*יֻצַּג
*מְיֻצָּג
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
*מיצג
*יצוגי
יִצֵּג
# היוה דוגמה למישהו או משהו אחר 
#:* הכלב במשל מייצג את המלך.
#:* בטיולים בחו"ל אני משתדל להתנהג כבן אדם מנומס כי אני מרגיש שאני מייצג את מדינת ישראל.
# (עורך דין) היה במקומו במשפט 
#:* הנידון איננו מיוצג במשפט
=גיזרון=
*השורש נמצא במקרא בפועל הציג.
=נגזרות=
* יִצּוּג
*יֻצַּג
*מְיֻצָּג
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
*מיצג
*יצוגי
סגה
סָגָה {{משני|א}}
# גדל, נעשה גדול.
=גיזרון=
* צורת משנה של שָׂגָה באותה משמעות. ארמית: סְגֵי. 
* מוכר בצירוף סגי נהור, "רב־אור". המילה סוגיה (במקור סוגיא משמעה "מהלך") נגזרת מפועל זה.
סָגָה {{משני|ב}}
# אסופת אפוסים וסיפורים עממים העוסקים בחיי המשפחה או השבט, בפולקלור ובאגדות המשמשות כמופת בקרב השבטים הסקנדינביים הקדומים.

# רומן ארוך ומפותל, המגולל את סיפורה של משפחה אחת. 
#:* סאגת מלחמת הכוכבים של ג'ורג' לוקאס (כיום בהפקת אולפני וולט דיסני), מתפרשת על פני מספר רב של סרטים, ו"סרטי-צד" הקשורים בעלילת-השלד.
=גיזרון=
* saga – אגדה.
=ראו גם=
* אפוס
* רומן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:היסטוריה
קטגוריה:ספרות
סָגָה {{משני|ג}}
# מין חרגול, הנחשב לגדול מכולם, בעל השם המדעי Saga.
=גיזרון=
* Saga, אותו טבע האנטומולוג הגרמני Charpentier ב־1825.
=סימוכין=
קטגוריה:חרקים
=גיזרון=
* צורת משנה של שָׂגָה באותה משמעות. ארמית: סְגֵי. 
* מוכר בצירוף סגי נהור, "רב־אור". המילה סוגיה (במקור סוגיא משמעה "מהלך") נגזרת מפועל זה.
סָגָה {{משני|ב}}
# אסופת אפוסים וסיפורים עממים העוסקים בחיי המשפחה או השבט, בפולקלור ובאגדות המשמשות כמופת בקרב השבטים הסקנדינביים הקדומים.

# רומן ארוך ומפותל, המגולל את סיפורה של משפחה אחת. 
#:* סאגת מלחמת הכוכבים של ג'ורג' לוקאס (כיום בהפקת אולפני וולט דיסני), מתפרשת על פני מספר רב של סרטים, ו"סרטי-צד" הקשורים בעלילת-השלד.
=גיזרון=
* saga – אגדה.
=ראו גם=
* אפוס
* רומן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:היסטוריה
קטגוריה:ספרות
סָגָה {{משני|ג}}
# מין חרגול, הנחשב לגדול מכולם, בעל השם המדעי Saga.
=גיזרון=
* Saga, אותו טבע האנטומולוג הגרמני Charpentier ב־1825.
=סימוכין=
קטגוריה:חרקים
משך להסוג
מָשַׁךְ לְהִסּוֹג
# בספינות בעלות מפרשים רוחביים: סובב את הסקריה של מפרש כך שהרוח מנשבת על צדו הקדמי. משיכת הסקריה והמפרש לאחור נועדו להאט את התקדמות הספינה או לעצור אותה כליל.
# מָשּׁוּךְ לְהִסוֹג: נאמר על מפרש רוחבי שהסקריה שלו סובבה וכוונה כך שהרוח מנשבת על צדו הקדמי.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: [https://terms.hebrew-academy.org.il/munnah/11956_1 מִשֵׁךְ לְהִסּוֹג] (בניין פיעל). האקדמיה החייתה או חידשה את הפועל כדי להבחין בין 'מָשַׁךְ בְּמוֹשְׁכוֹת' המפרש (to brace) לבין 'מָשַׁךְ' "סתם" (to haul).
=מילים נרדפות=
* מָשַׁךְ לְאָחוֹר
* הרתיע [מפרש]
=תרגום=
* אנגלית: ; מָשׁוּךְ להיסוג:
=ראו גם=
* מָשַׁךְ
* משך לאורך
* משך לרוחב
* משך לחוד
* משך לפקום
* נייח את האונייה
* מוֹשְׁכוֹת
=קישורים חיצוניים=
* John Harland and Mark Myers, Seamanship in the Age of Sail. London, Conway Maritime Press, 1984. 
* Brace, to in: Peter Kemp, The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976.

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: [https://terms.hebrew-academy.org.il/munnah/11956_1 מִשֵׁךְ לְהִסּוֹג] (בניין פיעל). האקדמיה החייתה או חידשה את הפועל כדי להבחין בין 'מָשַׁךְ בְּמוֹשְׁכוֹת' המפרש (to brace) לבין 'מָשַׁךְ' "סתם" (to haul).
=מילים נרדפות=
* מָשַׁךְ לְאָחוֹר
* הרתיע [מפרש]
=תרגום=
* אנגלית: ; מָשׁוּךְ להיסוג:
=ראו גם=
* מָשַׁךְ
* משך לאורך
* משך לרוחב
* משך לחוד
* משך לפקום
* נייח את האונייה
* מוֹשְׁכוֹת
=קישורים חיצוניים=
* John Harland and Mark Myers, Seamanship in the Age of Sail. London, Conway Maritime Press, 1984. 
* Brace, to in: Peter Kemp, The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976.

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
משך לאחור
מָשַׁךְ לְאָחוֹר
# בספינות בעלות מפרשים רוחביים: סובב את הסקריה של המפרש כך שהרוח מנשבת על צדו הקדמי. משיכת הסקריה והמפרש לאחור נועדו להאט את התקדמות הספינה או לעצור אותה כליל.
# מָשּׁוּךְ לְאָחוֹר: נאמר על מפרש רוחבי שהסקריה שלו סובבה וכוונה כך שהרוח מנשבת על צדו הקדמי.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: [https://terms.hebrew-academy.org.il/munnah/11956_1 מִשֵׁךְ לְהִסּוֹג] (בניין פיעל). האקדמיה החייתה או חידשה את הפועל כדי להבחין בין 'מָשַׁךְ בְּמוֹשְׁכוֹת' המפרש (to brace) לבין 'מָשַׁךְ' "סתם" (to haule).
=מילים נרדפות=
* מָשַׁךְ לְהִסוֹג
* הרתיע מפרש
=תרגום=
* אנגלית: ; מָשׁוּךְ לאחור:
=ראו גם=
* מָשַׁךְ
* משך לאורך
* משך לרוחב
* משך לחוד
* משך לפקום
* נייח את האונייה
* מוֹשְׁכוֹת
* לְאָחוֹר
=קישורים חיצוניים=
* John Harland and Mark Myers, Seamanship in the Age of Sail. London, Conway Maritime Press, 1984. 
* Brace, to in: Peter Kemp, The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976.

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: [https://terms.hebrew-academy.org.il/munnah/11956_1 מִשֵׁךְ לְהִסּוֹג] (בניין פיעל). האקדמיה החייתה או חידשה את הפועל כדי להבחין בין 'מָשַׁךְ בְּמוֹשְׁכוֹת' המפרש (to brace) לבין 'מָשַׁךְ' "סתם" (to haule).
=מילים נרדפות=
* מָשַׁךְ לְהִסוֹג
* הרתיע מפרש
=תרגום=
* אנגלית: ; מָשׁוּךְ לאחור:
=ראו גם=
* מָשַׁךְ
* משך לאורך
* משך לרוחב
* משך לחוד
* משך לפקום
* נייח את האונייה
* מוֹשְׁכוֹת
* לְאָחוֹר
=קישורים חיצוניים=
* John Harland and Mark Myers, Seamanship in the Age of Sail. London, Conway Maritime Press, 1984. 
* Brace, to in: Peter Kemp, The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976.

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
יפהפה
יְפֵהפֶה
# טוב־מראה; יפה למדי.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=ניגודים=
* כונף
* מכוער
=תרגום=
*רוסית: (תעתיק: krasávec)

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:תכונות
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=ניגודים=
* כונף
* מכוער
=תרגום=
*רוסית: (תעתיק: krasávec)

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:תכונות
גמגם
גִּמְגֵּם
# דיבר באופן קטוע, תוך התעכבות על הברות ספציפיות. מחמת הסוס, מבוכה או לקות מוחית.
#:* אל תגמגם ואמר לו אלא אמור לו מייד
#:* מעשה בתלמיד אחד שהיה מגמגם למעלה מרבי יהודה בן בתירא אמר לו בני פתח פיך ויאירו דבריך
=גיזרון=
אולי מילה אונומטופית

* מצוי במצרית קדומה גמגמ [https://simondschweitzer.github.io/aed/167370.html gmgm] בהוראת דיבור-טיפשי או מקוטע . וכפועל בהוראת לשבור, לרסק, לקרוע .להלן הירוגליף:
:<hiero>G28 - G17 - G28 - G17 - A2 - Z3</hiero>
=נגזרות=
* גמגום
* מְגֻמְגָם
=ראו גם=
* כבד פה
* עילג
=מידע נוסף=
במדרש נדיר התגמגם כמו נמוג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תקשורת
=גיזרון=
אולי מילה אונומטופית

* מצוי במצרית קדומה גמגמ [https://simondschweitzer.github.io/aed/167370.html gmgm] בהוראת דיבור-טיפשי או מקוטע . וכפועל בהוראת לשבור, לרסק, לקרוע .להלן הירוגליף:
:<hiero>G28 - G17 - G28 - G17 - A2 - Z3</hiero>
=נגזרות=
* גמגום
* מְגֻמְגָם
=ראו גם=
* כבד פה
* עילג
=מידע נוסף=
במדרש נדיר התגמגם כמו נמוג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תקשורת
שין
שִׁין או שֵׁין
# הפרשות נוזלים של הגוף
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעמים במקרא בכתיב המוחלף בקריאה במי רגלים. 
*יש משערים כי מילה זו היא השורש הראשוני לשורש שׁ־ת־ן אשר נוצר מהגייה של הפועל הִשְׁתִּין בצורת בניין הפעיל כשבמקורו היה בניין התפעל של השורש ש־י־ן (הִשְׁתַּיֵן).
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: צואה רכה ונוזלית שבין שיני הכרכשתא (פי הטבעת) ב. באה מלעיסת השיניים.
*מצודות: קרוב אל שתן.
=מילים נרדפות=
* שתן
* מי רגלים
=ראו גם=
*חרא

קטגוריה:נוזלי גוף
שִׁין או שֵׁין
# הפרשות נוזלים של הגוף
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעמים במקרא בכתיב המוחלף בקריאה במי רגלים. 
*יש משערים כי מילה זו היא השורש הראשוני לשורש שׁ־ת־ן אשר נוצר מהגייה של הפועל הִשְׁתִּין בצורת בניין הפעיל כשבמקורו היה בניין התפעל של השורש ש־י־ן (הִשְׁתַּיֵן).
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: צואה רכה ונוזלית שבין שיני הכרכשתא (פי הטבעת) ב. באה מלעיסת השיניים.
*מצודות: קרוב אל שתן.
=מילים נרדפות=
* שתן
* מי רגלים
=ראו גם=
*חרא

קטגוריה:נוזלי גוף
פרוק
פָּרוּק {{משני|א}}
# שהסירו ממנו מטען.
#:* כל הסחורה כבר פרוקה מהבוקר והמשאית עומדת ריקה
#:* המצבר פרוק ממחצית תכולתו.
# מופרד לחלקים שונים.
=גיזרון=
*פעול מן הפועל פָּרַק.
=צירופים=
*פרוקי רגליים (2)
=ניגודים=
*טעון (1)
*מפורק (2)
פֵּרוּק
# הפרדה של דבר לחלקיו עפ"ר באופן שניתן לחברו מחדש באותה דרך
#:* עם פירוקה של המפלגה
#:* עזור לי בפירוק השולחן
# מענה לקושיה
=גיזרון=
*שם הפועל פֵּרֵק-פֵּרַק
* מארמית פירוק
=מילים נרדפות=
* הפרדה (1)
* תרוץ (2)
* ישוב (2)
=ניגודים=
* הרכבה
* חיבור
* איחוד
פָּרוּק {{משני|א}}
# שהסירו ממנו מטען.
#:* כל הסחורה כבר פרוקה מהבוקר והמשאית עומדת ריקה
#:* המצבר פרוק ממחצית תכולתו.
# מופרד לחלקים שונים.
=גיזרון=
*פעול מן הפועל פָּרַק.
=צירופים=
*פרוקי רגליים (2)
=ניגודים=
*טעון (1)
*מפורק (2)
פֵּרוּק
# הפרדה של דבר לחלקיו עפ"ר באופן שניתן לחברו מחדש באותה דרך
#:* עם פירוקה של המפלגה
#:* עזור לי בפירוק השולחן
# מענה לקושיה
=גיזרון=
*שם הפועל פֵּרֵק-פֵּרַק
* מארמית פירוק
=מילים נרדפות=
* הפרדה (1)
* תרוץ (2)
* ישוב (2)
=ניגודים=
* הרכבה
* חיבור
* איחוד
נפלל
נִפְלַל
# נחרץ,נפרץ,נפשק.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא משמעה וגיזרונה תלויים בפרשנות. פ־ל־ל או נ־פ־ל
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: משורש פלל קיווה ודן בעצמו ידונו עצמם להיות חללים
*מלבי"ם: יעשה משפט ודין (פלילים) לחללים
*מצודות, רד"ק: נפל ונכפלה הלמ"ד.
=ראו גם=
* נחרץ
* פלילה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא משמעה וגיזרונה תלויים בפרשנות. פ־ל־ל או נ־פ־ל
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: משורש פלל קיווה ודן בעצמו ידונו עצמם להיות חללים
*מלבי"ם: יעשה משפט ודין (פלילים) לחללים
*מצודות, רד"ק: נפל ונכפלה הלמ"ד.
=ראו גם=
* נחרץ
* פלילה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שׁכם א (שורש)
השורש שׁ־כ־ם ב הוא שורש מגזרת השלמים. מן המקרא (שׁ־כ־ם ב שמות עצם מן שכם)
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ש (שורשים)
 
 
קטגוריה:שׁכם א (שורש)השורש שׁ־כ־ם ב הוא שורש מגזרת השלמים. מן המקרא (שׁ־כ־ם ב שמות עצם מן שכם)
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ש (שורשים)
 
 
קטגוריה:שׁכם א (שורש)
רפד
רִפֵּד
# פרס למשכב ולמושב עפ"ר דבר רך ונח. עטף בדברים רכים.
=נגזרות=
*ריפוד
*רופד
*מרופד
=גיזרון=
המילה מופיעה פעמיים במקרא.
רָפַד
# הציע ופרס מצע למושב או למשכב.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י:מלה כפולה ירפד חרוץ מוסב על חדודי חרס עלי טיט מוסב על תחתיתו במקום שהוא שם על החול זה טיט ריפודו מזריח כזהב חרוץ כעניין שנא' רפידתו זהב (שה"ש) חרוץ מין זהב כעניין שנא' מחרוץ תבואתה.
*מצודות: יציע לעצמו דבר חד מלא חריצים וישכב עליו כעל טיט והוא כפל ענין במ"ש

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=נגזרות=
*ריפוד
*רופד
*מרופד
=גיזרון=
המילה מופיעה פעמיים במקרא.
רָפַד
# הציע ופרס מצע למושב או למשכב.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י:מלה כפולה ירפד חרוץ מוסב על חדודי חרס עלי טיט מוסב על תחתיתו במקום שהוא שם על החול זה טיט ריפודו מזריח כזהב חרוץ כעניין שנא' רפידתו זהב (שה"ש) חרוץ מין זהב כעניין שנא' מחרוץ תבואתה.
*מצודות: יציע לעצמו דבר חד מלא חריצים וישכב עליו כעל טיט והוא כפל ענין במ"ש

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
רפידה
רְפִידָה
# מצע רך מותאם למשכב או למושב.
# ספוג רך וכדומה, דבר העשוי להגן ולרכך. 
#:* החליפה שבארון מאופנה מיושנת, יש בה רפידות כתפיים.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא מן רפד.
=מילים נרדפות=
*מזרן
*שטיח
=ראו גם=
* אפריון
* מֶרְכָּב
* ספה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא מן רפד.
=מילים נרדפות=
*מזרן
*שטיח
=ראו גם=
* אפריון
* מֶרְכָּב
* ספה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
כל הידים לספון
כָּל הַיָּדַיִם לַסִּפּוּן
# פקודה לכל אנשי הצוות, מכל המשמרות החופשיות, לעלות לסיפון; הפקודה ניתנת בשעת חרום, או כשפעולה מסוימת מצריכה את השתתפות כל אנשי הצוות הזמינים.
=גיזרון=
* תרגום שאילה מאנגלית .
=מידע נוסף=
:* 
:*
=מילים נרדפות=
* כל האנשים לסיפון!
* כל המלחים לסיפון!
=ראו גם=
* עמדות קרב!
=סימוכין=
* All hands in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976.

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית
=גיזרון=
* תרגום שאילה מאנגלית .
=מידע נוסף=
:* 
:*
=מילים נרדפות=
* כל האנשים לסיפון!
* כל המלחים לסיפון!
=ראו גם=
* עמדות קרב!
=סימוכין=
* All hands in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976.

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית
אבן אחר הנופל
הִשְׁלִיךְ אֶבֶן אַחַר הַנּוֹפֵל
# המשיך לפגוע במי שכבר נפגע. הוסיף לרדוף ולצער את מי שכבר מובס.
=מקור=
* מן התלמוד כביטוי בתמיהה (וכי) תאמר שנדחה אבן אחר הנופל?.
=ביטויים קרובים=
* התעללות בגויה

=
=ראו גם=
* ודא הריגה
* שמח לאד

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* מן התלמוד כביטוי בתמיהה (וכי) תאמר שנדחה אבן אחר הנופל?.
=ביטויים קרובים=
* התעללות בגויה

=
=ראו גם=
* ודא הריגה
* שמח לאד

קטגוריה:ביטויים
אכפתי
אִכְפַּתִי
# נותן דעתו לסביבתו, מעורב ברגשותיו במה שקורה, אינו מתעלם.
=גיזרון=
* מן אכפת בלשון חז"ל.
=ניגודים=
* לא איכפתי
* אדיש
* אפתי
=ראו גם=
* התחשב 

קטגוריה:תכונות
=גיזרון=
* מן אכפת בלשון חז"ל.
=ניגודים=
* לא איכפתי
* אדיש
* אפתי
=ראו גם=
* התחשב 

קטגוריה:תכונות
שרטט
שִׂרְטֵט (גם סִרְטֵט)
# סימן קווים ראשוני צורה כהכנה וכיוון למלאכה שתעשה אחריו כמו כתיבה בישור או חיתוך.
#:* שרטטו לנו את תכנית הפעולה באופן כללי
=גיזרון=
* מן שָׂרַט הנוהג היה לחרוץ את הסימן ולא בדיו וכדו'
=נגזרות=
* שרטוט
**מְשֻׂרְטָט
=ראו גם=
*סִרְגֵּל<!---לשון ירושלמי אולי קרוב לנרדפת--->
*רָשַׁם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אמנות
שִׂרְטֵט (גם סִרְטֵט)
# סימן קווים ראשוני צורה כהכנה וכיוון למלאכה שתעשה אחריו כמו כתיבה בישור או חיתוך.
#:* שרטטו לנו את תכנית הפעולה באופן כללי
=גיזרון=
* מן שָׂרַט הנוהג היה לחרוץ את הסימן ולא בדיו וכדו'
=נגזרות=
* שרטוט
**מְשֻׂרְטָט
=ראו גם=
*סִרְגֵּל<!---לשון ירושלמי אולי קרוב לנרדפת--->
*רָשַׁם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אמנות
עתד
עִתֵּד
# זימן, הכין.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. המילה עתיד במקרא צורה סבילה של הפועל הזה.
=נגזרות=
* מְעֻתָּד
* עתיד
=ראו גם=
*התעתד
*עתוד
*עתודה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. המילה עתיד במקרא צורה סבילה של הפועל הזה.
=נגזרות=
* מְעֻתָּד
* עתיד
=ראו גם=
*התעתד
*עתוד
*עתודה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קדרה דבי שותפי
קְדֵרָה דְּבֵי שׁוּתָפֵי
# מה שאחראי עליו יותר מאדם אחד אינו מטופל כראוי (כיון שכל אחד סומך על חברו) (וכן כל אחד מושך לכיוון שונה)
=מקור=
* מן התלמוד. קדירה של (שני) שותפים אינה קרה ואינה חמה. 
*גם בתלמוד מובא כביטוי לומר שמה ששייך לרבים עשוי להיות פחות מושגח משל היחיד. נראה הבדל בין המשמעות המקורית של הפתגם למסר בתלמוד.
*הסבר א. מתאים להקשר התלמודי: כאשר דבר מסוים מוטל על כמה גורמים, הרי שכל גורם מטיל את האחריות על משנהו, ולבסוף המלאכה אינה מתבצעת, או מתבצעת באופן לא טוב.
* הסבר ב. מתאים לביטוי המקורי: הקדרה אינה חמה ואינה קרה מפני ששותף א' מחממה ושותף ב' מקררה בו-זמנית, ואי אפשר לאכלה במצב כזה של לא חם ולא קר.
=ביטויים קרובים=
*ברב חובלים תטבענה הספינות
*קרח מכאן ומכאן
=הערות=
# לפי ספר "הערוך", המסביר: "כל חד וחד סמיך אחבריה ולא התבשיל מתבשל ולא צונן ישאר".
=ראו גם=
* חמים
* קריר

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
=מקור=
* מן התלמוד. קדירה של (שני) שותפים אינה קרה ואינה חמה. 
*גם בתלמוד מובא כביטוי לומר שמה ששייך לרבים עשוי להיות פחות מושגח משל היחיד. נראה הבדל בין המשמעות המקורית של הפתגם למסר בתלמוד.
*הסבר א. מתאים להקשר התלמודי: כאשר דבר מסוים מוטל על כמה גורמים, הרי שכל גורם מטיל את האחריות על משנהו, ולבסוף המלאכה אינה מתבצעת, או מתבצעת באופן לא טוב.
* הסבר ב. מתאים לביטוי המקורי: הקדרה אינה חמה ואינה קרה מפני ששותף א' מחממה ושותף ב' מקררה בו-זמנית, ואי אפשר לאכלה במצב כזה של לא חם ולא קר.
=ביטויים קרובים=
*ברב חובלים תטבענה הספינות
*קרח מכאן ומכאן
=הערות=
# לפי ספר "הערוך", המסביר: "כל חד וחד סמיך אחבריה ולא התבשיל מתבשל ולא צונן ישאר".
=ראו גם=
* חמים
* קריר

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
יבל
יָבָל
# יובל, פלג, נחל.
#שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמים במקרא. צורה חלופית ליוּבָל.

קטגוריה:דמויות מקראיות
יִבֵּל
# הסיר יבלת. טיפל בנגידות.
=גיזרון=
* פועל גזור שם
יָבָל
# יובל, פלג, נחל.
#שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמים במקרא. צורה חלופית ליוּבָל.

קטגוריה:דמויות מקראיות
יִבֵּל
# הסיר יבלת. טיפל בנגידות.
=גיזרון=
* פועל גזור שם
סממן
סַמְמָן
# חומר סְגוּלּי. לרפואה לצבע לריח וכדו' עפ"ר טחון בצורת אבקה לעיתים גם משחה וכדו'.
# רכיב, בעל תכונות כימיו־ביולוגיות ואופי ייחודי הניתן לזיהוי בקליטה החושית.
#:* אחד־עשר סממני הקטרת
# תכונה אופיינית.
#:* הוא ישראלי אך נטול סממנים ישראליים.
=גיזרון=
* 1. הכפלה מן סם. (במקור, המלה מתיחסת לרכיב המשמש בתוך מרקח)
* 2. או בהשאלה מן 1. או מן סמן (או סימן), כאשר הכפלת המ' משמשת לצימצום והפרטה. (כדוגמת 'גג' ו'גגון', וכדומה)
=מילים נרדפות=
* תבלין
* אינדקציה
=ראו גם=
*שאמן
*תסמין
*סמאל
=מידע  נוסף=
*ב יש מפרשים שני סוגי צבע (וא"כ צורת נקבה למילה) ויש מפרשים שני סימנים. ויש גורסים סימניות.
=גיזרון=
* 1. הכפלה מן סם. (במקור, המלה מתיחסת לרכיב המשמש בתוך מרקח)
* 2. או בהשאלה מן 1. או מן סמן (או סימן), כאשר הכפלת המ' משמשת לצימצום והפרטה. (כדוגמת 'גג' ו'גגון', וכדומה)
=מילים נרדפות=
* תבלין
* אינדקציה
=ראו גם=
*שאמן
*תסמין
*סמאל
=מידע  נוסף=
*ב יש מפרשים שני סוגי צבע (וא"כ צורת נקבה למילה) ויש מפרשים שני סימנים. ויש גורסים סימניות.
הדהד
הִדְהֵד
# יאמר על קול, נשמע שוב ושוב במרווחים. גלי קול שפגעו במחסום וחזרו ממנו. 
#:* קול השירה מהדהד ונשמע טוב יותר באולם רחב מאשר בחדר חטן.
# השפיע למשך זמן ורושמו לא שכך
#:* דבריה הנוקבים של אמו הדהדו בראשו כל משך הטיול ולא נתנו לו מנוח
#:* צריך להדהד את הדברים
=ראו גם=
*תהודה
*אקוסטיקה
=ראו גם=
*תהודה
*אקוסטיקה
יבלת
יַבֶּלֶת
# נגע עורי. גידול של עור מת יבש וקשה.
#:* בעל חזזית ובעל יבלת
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא. גם בארמית. קרוב על נבל.
=פרשנים מפרשים=
* אבן עזרא: יבלת לשון תבלול.
=צירופים=
*חזיר יבלות
=ראו גם=
*קונדילומה
*שומה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:רפואה
יְבֹלֶת
# מום עורי. 
# דבלולי צמר שתלויים על האריג.
#:* הלוקט יבולות שע"ג בגדים כגון אלו היבולות שבכלי הצמר (טוש"ע או"ח)
=גיזרון=
צורה חילופית בלשון חז"ל.
יַבֶּלֶת
# נגע עורי. גידול של עור מת יבש וקשה.
#:* בעל חזזית ובעל יבלת
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא. גם בארמית. קרוב על נבל.
=פרשנים מפרשים=
* אבן עזרא: יבלת לשון תבלול.
=צירופים=
*חזיר יבלות
=ראו גם=
*קונדילומה
*שומה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:רפואה
יְבֹלֶת
# מום עורי. 
# דבלולי צמר שתלויים על האריג.
#:* הלוקט יבולות שע"ג בגדים כגון אלו היבולות שבכלי הצמר (טוש"ע או"ח)
=גיזרון=
צורה חילופית בלשון חז"ל.
נמלול
נִמְלוּל
# תחושה עוקצנית או מדגדגת. בגוף שנגרמת מזרימה מחודשת ופתאומית של דם בורידים.
=גיזרון=
* fourmis – נמלים; ההרגשה דומה להליכה של נמלים רבות תחת העור.
=מילים נרדפות=
* נמלת
* נִמּוּל
=ראו גם=
* עקצוץ
* דגדוג
* צריבה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פעלל א (גזירה)
קטגוריה:רפואה
נַמְלוּל
# מבנה מותאם לקינון נמלים שקוף ברובו שמאפשר צפייה בהתנהלותן לצורך מחקר או תחביב.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:זואולוגיה
=גיזרון=
* fourmis – נמלים; ההרגשה דומה להליכה של נמלים רבות תחת העור.
=מילים נרדפות=
* נמלת
* נִמּוּל
=ראו גם=
* עקצוץ
* דגדוג
* צריבה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פעלל א (גזירה)
קטגוריה:רפואה
נַמְלוּל
# מבנה מותאם לקינון נמלים שקוף ברובו שמאפשר צפייה בהתנהלותן לצורך מחקר או תחביב.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:זואולוגיה
כעדשה
כַּעדשה
# מידת שטח, בגודל של עדשה, משמשת לשיעור טומאה של נבלת שרץ.
=ראו גם=
* כגריס
* כזית

קטגוריה:ביטויים
=ראו גם=
* כגריס
* כזית

קטגוריה:ביטויים
קרוב לרוח
קָרוֹב לָרוּחַ
# מצבה של סירה או ספינת מפרשים כאשר היא שטה בזווית הקטנה ביותר לה היא מסוגלת ביחס לכיוון הרוח, כלומר קרוב ככל האפשר למצב "מול הרוח", אז אינה יכולה להתקדם כלל.
# שָׁט קָרוֹב לָרוּחַ: הפליג בסירה או בספינת מפרשים ברוח קדמית חדה ככל האפשר, כלומר בזווית הקטנה ביותר האפשרית ביחס לכיוון הרוח.
=גיזרון=
* על יסוד au plus près בצרפתית. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: במפרשים מלאים למחצה.
=מידע נוסף=
* הביטוי באנגלית: to sail close to the wind פירושו להסתכן, להעז, לעשות דבר מה על גבול המותר.
* הביטויים באנגלית in the wind ו-all in the wind פירושם שהספינה קרובה מדי לרוח ועל כן מפרשיה מתנפנפים.
=צירופים=
* שט קרוב לרוח
=מילים נרדפות=
* [שט במפרשים] מלאים למחצה
* העפיל
=ראו גם=
* שט במעלה הרוח
* שט ברוח קדמית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* על יסוד au plus près בצרפתית. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: במפרשים מלאים למחצה.
=מידע נוסף=
* הביטוי באנגלית: to sail close to the wind פירושו להסתכן, להעז, לעשות דבר מה על גבול המותר.
* הביטויים באנגלית in the wind ו-all in the wind פירושם שהספינה קרובה מדי לרוח ועל כן מפרשיה מתנפנפים.
=צירופים=
* שט קרוב לרוח
=מילים נרדפות=
* [שט במפרשים] מלאים למחצה
* העפיל
=ראו גם=
* שט במעלה הרוח
* שט ברוח קדמית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
שׁנק (שורש)
השורש שׁ־נ־ק הוא שורש מגזרת השלמים מלשון חז"ל.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ש (שורשים)

קטגוריה:שׁנק (שורש)השורש שׁ־נ־ק הוא שורש מגזרת השלמים מלשון חז"ל.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ש (שורשים)

קטגוריה:שׁנק (שורש)
טנדר
טֶנְדֶּר
# משאית קטנה המשמשת כרכב פרטי; כלי רכב בעל תא מטען פתוח.
=גיזרון=
* tender – קרונית־משא; מבסיס tend – להשגיח, להוביל, והסיומת er- לעושה הפעולה.
=ראו גם=
*מיניואן
*ג'יפ
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:כלי רכב
טֶנְדֶּר
# משאית קטנה המשמשת כרכב פרטי; כלי רכב בעל תא מטען פתוח.
=גיזרון=
* tender – קרונית־משא; מבסיס tend – להשגיח, להוביל, והסיומת er- לעושה הפעולה.
=ראו גם=
*מיניואן
*ג'יפ
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:כלי רכב
מעט תפרשת
מִעֵט תִּפְרֹשֶׂת
# הקטין את השטח האפקטיבי של מפרשי הסירה או האונייה על ידי הורדת חלק מהם, צמצום שטחם באמצעות פתילי הצמצום, קיפולם אל הסקריות או גלילתם סביב המנורים. 
#:* ממעטים תפרושת כדי להוריד את מהירות הספינה או כאשר מתעוררת רוח סערה.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* צמצם מפרשים
=ניגודים=
* הגדיל תפרושת
* פרש מפרשים
=ראו גם=
* תפרושת
* גלל מפרשים
* הוריד מפרשים
* אסף מפרשים
* צמצם מפרש
=סימוכין=
* 
* 
* 

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* צמצם מפרשים
=ניגודים=
* הגדיל תפרושת
* פרש מפרשים
=ראו גם=
* תפרושת
* גלל מפרשים
* הוריד מפרשים
* אסף מפרשים
* צמצם מפרש
=סימוכין=
* 
* 
* 

קטגוריה:ימאות
שט במעלה הרוח
שָט בְּמַעֲלֵה הָרוּחַ
# בסירות ובספינות מפרשים: שט ברוח קדמית ובתנועות זיגזג ארוכות אל יעד במוצא הרוח, תוך חילופי מפנים פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל.
=גיזרון=
* קרוב אל "במעלה ההר" או "במעלה הזרם", בשל זווית השיט ה"תלולה" ביחס לרוח.
=מידע נוסף=
* סירה או ספינת מפרשים אינה יכולה להפליג נגד הרוח. כשיעד ההפלגה נמצא בכיוון ממנו נושבת הרוח, שטה הסירה ברוח קדמית בתנועות זיגזג ארוכות, פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל, וכך מתקדמת אל היעד. תמרון חילוף המפנה מול הרוח (העברת המפרש האורכי מצד אחד של הסירה לצידה השני) נקרא מפקם.
=מילים נרדפות=
* גילסס (סלנג)
* פקם
=ראו גם=
* מעלה הרוח
* שיט במעלה הרוח
* שיט ברוח קדמית
* שט ברוח קדמית
* שט קרוב לרוח
* העפיל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* קרוב אל "במעלה ההר" או "במעלה הזרם", בשל זווית השיט ה"תלולה" ביחס לרוח.
=מידע נוסף=
* סירה או ספינת מפרשים אינה יכולה להפליג נגד הרוח. כשיעד ההפלגה נמצא בכיוון ממנו נושבת הרוח, שטה הסירה ברוח קדמית בתנועות זיגזג ארוכות, פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל, וכך מתקדמת אל היעד. תמרון חילוף המפנה מול הרוח (העברת המפרש האורכי מצד אחד של הסירה לצידה השני) נקרא מפקם.
=מילים נרדפות=
* גילסס (סלנג)
* פקם
=ראו גם=
* מעלה הרוח
* שיט במעלה הרוח
* שיט ברוח קדמית
* שט ברוח קדמית
* שט קרוב לרוח
* העפיל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
עשרת מונים
עֲשֶׂרֶת מוֹנִים
# שיעור גבוה בהרבה. פי כמה וכמה. לשון הפלגה. ללא כל השוואה. ולעיתים גם להיפך נמוך בהרבה. 
#:* עדיף שהילדים ילכו לבית הספר בזמן הסגר, מסוכן עשרות מונים יותר אם יסתובבו ברחובות.
=גיזרון=
* בשימוש מצומצם מ ע"פ המקרא במשמעות קרובה. כיום נהוג גם לרבות "עַשְׂרוֹת מוֹנִים".
=פרשנים מפרשים=
*עשרה -מניינים כלומר מאה פעמים [בדיוק] (מדרשים רש"י ובעלי התוספות). עשר אינו בדווקא אלא כלומר הרבה מניינים (רשב"ם.).
*עשרה - פעמים (אונקלוס, אבן עזרא, רד"ק)
*עשרה חלקים (תרגום מיוחס ליונתן) [אולי מלשון מָנָה (א)-נתח ]
פירוש מחודש
*עשר פעמים הונה אותי (הכתב והקבלה הצעת פירוש אפשרי) וכן בפירוש ר' יוסף בכור שור, על התורה שם, כתב: "וגם יש לפרש לשון 'אונאה' , כמו "והאכלתי את מונייך את בשרם" (יש' מט , כו) [שכן מונים ברבים הווה הינו הונאה]
=ביטויים קרובים=
* אַלְפֵי מוֹנִים
=ראו גם=
*שבעתיים

קטגוריה:מספרים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
* בשימוש מצומצם מ ע"פ המקרא במשמעות קרובה. כיום נהוג גם לרבות "עַשְׂרוֹת מוֹנִים".
=פרשנים מפרשים=
*עשרה -מניינים כלומר מאה פעמים [בדיוק] (מדרשים רש"י ובעלי התוספות). עשר אינו בדווקא אלא כלומר הרבה מניינים (רשב"ם.).
*עשרה - פעמים (אונקלוס, אבן עזרא, רד"ק)
*עשרה חלקים (תרגום מיוחס ליונתן) [אולי מלשון מָנָה (א)-נתח ]
פירוש מחודש
*עשר פעמים הונה אותי (הכתב והקבלה הצעת פירוש אפשרי) וכן בפירוש ר' יוסף בכור שור, על התורה שם, כתב: "וגם יש לפרש לשון 'אונאה' , כמו "והאכלתי את מונייך את בשרם" (יש' מט , כו) [שכן מונים ברבים הווה הינו הונאה]
=ביטויים קרובים=
* אַלְפֵי מוֹנִים
=ראו גם=
*שבעתיים

קטגוריה:מספרים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
אחד העם
אַחַד הָעָם
# אדם רגיל ופשוט שאינו חשוב במיוחד ואינו מחזיק בתואר או נושא תפקיד.
#:* הוא הקפיד להתנהג כאחד העם ולא התהלך בגדולות.
=מקור=
* מילולית: כָּל אֶחָד המָצוּי בָּעָם. נזכר פעמיים במקרא ב אך שם חז"ל פרשו להיפך המיוחד שבעם כלומר המלך, כנראה נזקקו לכך לפי המתואר שאבימלך מלך פלישתים הוא הדובר. וב המשמעות מילולית לגמרי -אחד מהאנשים.
=ביטויים קרובים=
* אחד האדם
=ניגודים=
* 

=
=ראו גם=
*אחד האדם
*המון העם
*עממי
=מידע נוסף=
*אחד העם הוא כינוי ספרותי שבו מוכר הסופר אשר צבי גינצברג, התפיסה הרווחת כי השם אחד העם נועד לבא פשטות ועממיות, עם זאת סביר שהכיר את פרשנות חז"ל לצירוף.

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* מילולית: כָּל אֶחָד המָצוּי בָּעָם. נזכר פעמיים במקרא ב אך שם חז"ל פרשו להיפך המיוחד שבעם כלומר המלך, כנראה נזקקו לכך לפי המתואר שאבימלך מלך פלישתים הוא הדובר. וב המשמעות מילולית לגמרי -אחד מהאנשים.
=ביטויים קרובים=
* אחד האדם
=ניגודים=
* 

=
=ראו גם=
*אחד האדם
*המון העם
*עממי
=מידע נוסף=
*אחד העם הוא כינוי ספרותי שבו מוכר הסופר אשר צבי גינצברג, התפיסה הרווחת כי השם אחד העם נועד לבא פשטות ועממיות, עם זאת סביר שהכיר את פרשנות חז"ל לצירוף.

קטגוריה:ביטויים
אבוי
אֲבוֹי
# נאמר להבעת צער רב ותדהמה.
=גיזרון=
* מופיעה במקרא, מילה יחידאית. קרובה במשמעותה ובצורתה לפועל בערבית أَبَى (הגייה: אַבַּא) במשמעות של דחה, סירב. 
* יתכן מפרסית תיכונה, כמוספית בהגיית אֲבֶּה- بی- לציון דבר מופחת או מוחסר. דוגמת - בּי-סֵתֲרֶא بی‌ستاره בהוראת חסר-כוכבים (לנווט).
=צירופים=
* אוי ואבוי
=מילים נרדפות=
* אוי
* אללי
* נורא
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* מופיעה במקרא, מילה יחידאית. קרובה במשמעותה ובצורתה לפועל בערבית أَبَى (הגייה: אַבַּא) במשמעות של דחה, סירב. 
* יתכן מפרסית תיכונה, כמוספית בהגיית אֲבֶּה- بی- לציון דבר מופחת או מוחסר. דוגמת - בּי-סֵתֲרֶא بی‌ستاره בהוראת חסר-כוכבים (לנווט).
=צירופים=
* אוי ואבוי
=מילים נרדפות=
* אוי
* אללי
* נורא
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
־ִיבִי
־ִיבִי
# סיומת בתארים לועזיים שנקלטו בעברית, לדוגמה: אטרקטיבי, קונסרבטיבי, קולקטיבי.
=גיזרון=
* מן –ivus בלטינית, דרך בגרמנית, באנגלית בתוספת יו"ד. הסופית נוספת בלטינית לצורת ה-participium perfecti passivi של פועל כדי ליצור ממנו שם־תואר. לדוגמה: conservativus בלטינית, konservativ בגרמנית, conservative באנגלית, קונסרבטיבי בעברית.
* גם –ווי (קונסרבטיווי).
=תרגום=
קטגוריה:סיומות במילים לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
*
=גיזרון=
* מן –ivus בלטינית, דרך בגרמנית, באנגלית בתוספת יו"ד. הסופית נוספת בלטינית לצורת ה-participium perfecti passivi של פועל כדי ליצור ממנו שם־תואר. לדוגמה: conservativus בלטינית, konservativ בגרמנית, conservative באנגלית, קונסרבטיבי בעברית.
* גם –ווי (קונסרבטיווי).
=תרגום=
קטגוריה:סיומות במילים לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
*
קלוב
קְלוּבּ
# מועדון חברים; מקום שאנשים בעלי עניין משותף יכולים להיוועד בו יחד; חברה.
=גיזרון=
* שאילה מאנגלית: club, באותה משמעות, דרך גרמנית (Klub), יידיש (קְלוּבּ), רוסית (клуб) וכך גם ההגייה.
=צירופים=
* קלוב תעופה
* קאנטרי-קלוב
=מילים נרדפות=
* קלאב
* סלון
=ראו גם=
* רגל קלובה (מן club foot)
קָלוּב
# קָשׁוּר, אָחוּד, מחובר.
=גיזרון=
* מן ק-ל-ב, קָלַב, קָשר, חיבר.
=ראו גם=
* קלבן
* קליבה (מלחצת נגרים)
* מחרוקת (קְלוּבָּה)
=גיזרון=
* שאילה מאנגלית: club, באותה משמעות, דרך גרמנית (Klub), יידיש (קְלוּבּ), רוסית (клуб) וכך גם ההגייה.
=צירופים=
* קלוב תעופה
* קאנטרי-קלוב
=מילים נרדפות=
* קלאב
* סלון
=ראו גם=
* רגל קלובה (מן club foot)
קָלוּב
# קָשׁוּר, אָחוּד, מחובר.
=גיזרון=
* מן ק-ל-ב, קָלַב, קָשר, חיבר.
=ראו גם=
* קלבן
* קליבה (מלחצת נגרים)
* מחרוקת (קְלוּבָּה)
התנפנף
הִתְנַפְנֵף
# נאמר על דגל, בגד, כבסים וכדומה: התנועע ברוח מצד אל צד.
# מִתְנַפְנֵף [מִפְרָשׂ]: מצבו של מפרש כאשר הרוח חלשה או שהספינה קרובה מדי לרוח, אז היא אינה ממלאת אותו והמפרש מתנועע לכאן ולכאן.
=גיזרון=
* מן נ-פ-נ-ף.
 האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מידע נוסף=
* הביטויים באנגלית in the wind ו-all in the wind פירושם שהספינה קרובה מדי לרוח ועל כן מפרשיה מתנפנפים.
=נגזרות=
* התנפנפות
=ראו גם=
* מָתַח [מִפְרָשׂ]

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* מן נ-פ-נ-ף.
 האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מידע נוסף=
* הביטויים באנגלית in the wind ו-all in the wind פירושם שהספינה קרובה מדי לרוח ועל כן מפרשיה מתנפנפים.
=נגזרות=
* התנפנפות
=ראו גם=
* מָתַח [מִפְרָשׂ]

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
שנק
שֶׁנֶק
פרחי השנק
# מין צמח ממשפת הסחלבים.
=גיזרון=
* شناق [الحرش] (שם מדעי: Limodorum abortivum)
=צירופים=
* שֶׁנֶק הַחֹרֶשׁ
=ראו גם=
*סחלבן החורש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
שֶׁנֶק
פרחי השנק
# מין צמח ממשפת הסחלבים.
=גיזרון=
* شناق [الحرش] (שם מדעי: Limodorum abortivum)
=צירופים=
* שֶׁנֶק הַחֹרֶשׁ
=ראו גם=
*סחלבן החורש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
שגע
שִׁגֵּע
# בלבל את הדעת, הטריף את החושים. 
#:* הילדים השובבים משתוללים ומרעישים ומשגעים את המורה.
#:* האופנות החדשות משגעות את בני הנוער ההולכים אחריהן בעורים באפילה
#:* הריח של היסמין כל כך נעים שזה משגע אותי
=גיזרון=
*גזירה לאחור מן מְשֻׁגָּע שבמקרא. קרוב אל שׁ־ג־ה.
=נגזרות=
* מְשַׁגֵּעַ (סלנג)
=ניגודים=
*יִשֵּׁב דַּעת־
=ראו גם=
* שגעון
* ישוב הדעת
* הרגיז
* כִּעֵס

קטגוריה:גזירה לאחור
=גיזרון=
*גזירה לאחור מן מְשֻׁגָּע שבמקרא. קרוב אל שׁ־ג־ה.
=נגזרות=
* מְשַׁגֵּעַ (סלנג)
=ניגודים=
*יִשֵּׁב דַּעת־
=ראו גם=
* שגעון
* ישוב הדעת
* הרגיז
* כִּעֵס

קטגוריה:גזירה לאחור
ספלון
סִפְלוֹן
# סֵפֶל קטן עפ"ר העשוי לשתיה של קפה.
=ראו גם=
* פינג'אן

קטגוריה:צורות הקטנה

קטגוריה:כלי מטבח
=ראו גם=
* פינג'אן

קטגוריה:צורות הקטנה

קטגוריה:כלי מטבח
לדיד־
לְדִיד־
# באשר ל־, מציד־, מבחינת־, לדעת־.
= גיזרון =
* ל־ + נטיות של ארמית דִּי 'אשר, ש־'<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_דִּי?lang=he יסטרוב].</ref> (הכפלה די ← דידי, דידו בדומה לנטיות של מן ← ממּני, ממּנו).<ref name=":0">[https://hebrew-academy.org.il/2019/03/19/לְדִידִי/ האקדמיה].</ref><ref>בנוגע להכפלה בנטיות של מִן (מִמֶּנּוּ = מִנְמִן+הוּ וכד'), ראו גם:

Weingreen, A Practical Grammar for Classical Hebrew, page 63</ref> כלומר: לדידי = לגבי אשר לי, אשר לך, אשר לו וכד'.
= מידע נוסף =
* קיימות דעות שונות בנוגע למקור המילה דידי: יש סבורים שמקורה בארמית דְּ+יְדִי 'אשר יָדִי' (כמו בִּידֵי = בידיים של, על ידי = על הידיים של). יש סבורים שמקורה בהגייה מהירה מעוותת (דל←דד) של ארמית דילי = דִּי+לי 'אשר לי'.<ref name=":0" />
= תרגום =
* אנגלית: for his part, ‏as far as he is concerned
= סימוכין =
*

<references />
= גיזרון =
* ל־ + נטיות של ארמית דִּי 'אשר, ש־'<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_דִּי?lang=he יסטרוב].</ref> (הכפלה די ← דידי, דידו בדומה לנטיות של מן ← ממּני, ממּנו).<ref name=":0">[https://hebrew-academy.org.il/2019/03/19/לְדִידִי/ האקדמיה].</ref><ref>בנוגע להכפלה בנטיות של מִן (מִמֶּנּוּ = מִנְמִן+הוּ וכד'), ראו גם:

Weingreen, A Practical Grammar for Classical Hebrew, page 63</ref> כלומר: לדידי = לגבי אשר לי, אשר לך, אשר לו וכד'.
= מידע נוסף =
* קיימות דעות שונות בנוגע למקור המילה דידי: יש סבורים שמקורה בארמית דְּ+יְדִי 'אשר יָדִי' (כמו בִּידֵי = בידיים של, על ידי = על הידיים של). יש סבורים שמקורה בהגייה מהירה מעוותת (דל←דד) של ארמית דילי = דִּי+לי 'אשר לי'.<ref name=":0" />
= תרגום =
* אנגלית: for his part, ‏as far as he is concerned
= סימוכין =
*

<references />
הרתיע
הִרְתִיעַ
# עצר מישהו מלעשות דבר מה. בלם, הזיז לאחור.
# <small>[פועל עומד]</small> נסוג לאחור, חזר לאחור.
# <small>[פועל עומד]</small> הזדעזע, נרעד.
# הרתיע מפרש: בספינה בעלת מפרשים רוחביים: סובב וכיוון את הסקריה כדי שהרוח תנשב על צדו הקדמי של המפרש וכך תעצור את האונייה או אף תסיג אותה לאחור.
=גיזרון=
* מן ר-ת-ע קרוב אל ר-ת-ת שעניינו רטט, רעידה.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_רָתַע יסטרוב].</ref> משם המשמע הבסיסי של ר-ת-ע 'נרעד, הזדעזע' (3), ובבניין הפעיל (פועל גרימה): 'גרם שיזדעזע', משם (1) 'עצר מישהו מלעשות דבר מה'.
* הרתיע מפרש: האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=פרשנים מפרשים=
* ברטנורא על נזיר ה: "הרתיע לאחוריו - זה שבא כנגדן חזר לאחוריו ולא נודע מי הוא:"
=מילים נרדפות=
* עצר (1)
* בלם (1)
* נרעד (2)
* הזדעזע (2)
* משך לאחור, משך להיסוג (4)
=תרגום=
* אנגלית: (1)

* אנגלית: ; המפרש רָתוּעַ:
=ראו גם=
* רָתַע
* רתוע
=סימוכין=
* 
* 

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* מן ר-ת-ע קרוב אל ר-ת-ת שעניינו רטט, רעידה.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_רָתַע יסטרוב].</ref> משם המשמע הבסיסי של ר-ת-ע 'נרעד, הזדעזע' (3), ובבניין הפעיל (פועל גרימה): 'גרם שיזדעזע', משם (1) 'עצר מישהו מלעשות דבר מה'.
* הרתיע מפרש: האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=פרשנים מפרשים=
* ברטנורא על נזיר ה: "הרתיע לאחוריו - זה שבא כנגדן חזר לאחוריו ולא נודע מי הוא:"
=מילים נרדפות=
* עצר (1)
* בלם (1)
* נרעד (2)
* הזדעזע (2)
* משך לאחור, משך להיסוג (4)
=תרגום=
* אנגלית: (1)

* אנגלית: ; המפרש רָתוּעַ:
=ראו גם=
* רָתַע
* רתוע
=סימוכין=
* 
* 

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
קלבן
קַלְבָּן <small>וגם</small> קוֹלְבָּן
# נכה רגליים.
=גיזרון=
* מיוונית: , "כָּרוּת", "מְקֻצָּץ", "שָׁבוּר"; "נכה רגליים".
=נגזרות=
* רגל קלובה (?)
=סימוכין=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: , "כָּרוּת", "מְקֻצָּץ", "שָׁבוּר"; "נכה רגליים".
=נגזרות=
* רגל קלובה (?)
=סימוכין=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
נטלה
נַטְלָה גם נָטְלָה
# כלי המיועד לנטילת ידים
=גיזרון=
* נטלא כלי. כנראה מן הפועל נטל-נשא,לקח. המשותף לארמית ועברית. 
:* שׁוּב רָאָהוּ שֶׁפָּרַס סוּדָר עַל פִּי הֶחָבִית והִנִּיחַ הַסֵפֵל עָלֶיהָ
:* כְּשֶׁהִזְדַּמֵּן לוֹ יַיִן שֶׁל תְּרוּמָה הָיָה מְעָרֵב שְׁנֵי כֵּלִים שֶׁל חוּלִין וּכְלִי אֶחָד שֶׁל תְּרוּמָה וְלוֹקֵח מִתּוֹכָם אֶחָד.
==מידע נוסף==
יש הסבורים הפועל נטל כבר בלשון חז"ל בהקשר לטהרת הידיים במים כמו נטילה כנטילת ידים נגזרו מן הכלי נטלא (גם אנטל).
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלים
נֶטֶלָה
# בגד עליון שמתעטפות בו נשים
=ראו גם=
*בורקה
*רעלה
*שאל
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:לבוש
=גיזרון=
* נטלא כלי. כנראה מן הפועל נטל-נשא,לקח. המשותף לארמית ועברית. 
:* שׁוּב רָאָהוּ שֶׁפָּרַס סוּדָר עַל פִּי הֶחָבִית והִנִּיחַ הַסֵפֵל עָלֶיהָ
:* כְּשֶׁהִזְדַּמֵּן לוֹ יַיִן שֶׁל תְּרוּמָה הָיָה מְעָרֵב שְׁנֵי כֵּלִים שֶׁל חוּלִין וּכְלִי אֶחָד שֶׁל תְּרוּמָה וְלוֹקֵח מִתּוֹכָם אֶחָד.
==מידע נוסף==
יש הסבורים הפועל נטל כבר בלשון חז"ל בהקשר לטהרת הידיים במים כמו נטילה כנטילת ידים נגזרו מן הכלי נטלא (גם אנטל).
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלים
נֶטֶלָה
# בגד עליון שמתעטפות בו נשים
=ראו גם=
*בורקה
*רעלה
*שאל
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:לבוש
תעתע
תִּעְתֵּעַ תִּעֲתֵּעַ
# גרם לבלבול. הטעה. לעיתים גם: כיזב ושיחק.
#:* בעלי החיים מסוים את עצמם בכשרון רב ומתעתעים בציידים.
#:* פילוסופים נוטים לטעון כי חושי האדם מתעתעים בו ומציאותו של העולם שונה לגמרי.
#:* מן הפרק הראשון של הספר התחושה הייתה מתעתעת ולא צפיתי כיצד יסתיים הסיפור.
=גיזרון=
המילה מופיעה פעמים במקרא. בפסוק לעיל בצורה רגילה ופעם נוספת בחיריק במקום שווא ”וַיִּהְיוּ מַלְעִבִים בְּמַלְאֲכֵי הָאֱלֹהִים וּבוֹזִים דְּבָרָיו וּמִתַּעְתְּעִים בִּנְבִאָיו“ (דברי הימים ב׳ לו, פסוק טז)

שורש זה הוא הרחבה מן השורש ת-ע-ה במשמעות של הטעיה, "אבוד דרך", כנאמר "וַיִּמְצָאֵהוּ אִישׁ וְהִנֵּה תֹעֶה בַּשָּׂדֶה" - אבוד דרך ומבולבל בשדה (ראה ספר השורשים לרד"ק, שורש ת-ע-ת-ע). כך מצאנו בהרבה שורשים מרובעים, שהם הכפלה וחיזוק לשורשם "המקורי - התחלתי", כמו ע-מ-ם וע-מ-ע-ם, ז-ו-ל וז-ל-ז-ל.
==פרשנים מפרשים==
* תרגום מיוחס ליונתן: כמגחך. 
* אונקלוס: כִּמְתַלְעֵב (התקלס,הלעיב,לגלג)
* אבן עזרא: כפול מגזרת תועה- התעה.
* מצודות: עניין לעג.
בדרך הדרש
*חז"ל דרשו: עבד עבודה זרה על פי ב.
=צירופים=
*שאננות מתעתעת
=מילים נרדפות=
* הִשְׁגָּה
=ראו גם=
*התלהלה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
המילה מופיעה פעמים במקרא. בפסוק לעיל בצורה רגילה ופעם נוספת בחיריק במקום שווא ”וַיִּהְיוּ מַלְעִבִים בְּמַלְאֲכֵי הָאֱלֹהִים וּבוֹזִים דְּבָרָיו וּמִתַּעְתְּעִים בִּנְבִאָיו“ (דברי הימים ב׳ לו, פסוק טז)

שורש זה הוא הרחבה מן השורש ת-ע-ה במשמעות של הטעיה, "אבוד דרך", כנאמר "וַיִּמְצָאֵהוּ אִישׁ וְהִנֵּה תֹעֶה בַּשָּׂדֶה" - אבוד דרך ומבולבל בשדה (ראה ספר השורשים לרד"ק, שורש ת-ע-ת-ע). כך מצאנו בהרבה שורשים מרובעים, שהם הכפלה וחיזוק לשורשם "המקורי - התחלתי", כמו ע-מ-ם וע-מ-ע-ם, ז-ו-ל וז-ל-ז-ל.
==פרשנים מפרשים==
* תרגום מיוחס ליונתן: כמגחך. 
* אונקלוס: כִּמְתַלְעֵב (התקלס,הלעיב,לגלג)
* אבן עזרא: כפול מגזרת תועה- התעה.
* מצודות: עניין לעג.
בדרך הדרש
*חז"ל דרשו: עבד עבודה זרה על פי ב.
=צירופים=
*שאננות מתעתעת
=מילים נרדפות=
* הִשְׁגָּה
=ראו גם=
*התלהלה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
טיפ
טִיפּ
# סכום כסף קטן שניתן כמחווה לנותן שירות מעבר למחיר הנקוב.
#:* המלצרים חיים בעיקר מהטיפים שהם מקבלים מלקוחות נדיבים.
# רמז. עיצה קטנה ומועילה
#:* לא למדתי לצייר אבל שמעתי כמה טיפים קטנים מציירת גדולה.
=גיזרון=
* tip בשתי המשמעויות (ועוד).
=מילים נרדפות=
*תשר
*דמי שתיה {ארכאי)
טֵיפּ
# מכשיר העשוי להקליט קולות וצלילים.
# מכשיר שקורא קלטות ומשמיע באמצעות רמקולים.
#:* קנינו טייפ סטריאו
=גיזרון=
* סרט, ובהשאלה קלטת.
=צירופים=
* וידאו טיפ
=ראו גם=
* פטיפון
* רשמקול
טִיפּ
# סכום כסף קטן שניתן כמחווה לנותן שירות מעבר למחיר הנקוב.
#:* המלצרים חיים בעיקר מהטיפים שהם מקבלים מלקוחות נדיבים.
# רמז. עיצה קטנה ומועילה
#:* לא למדתי לצייר אבל שמעתי כמה טיפים קטנים מציירת גדולה.
=גיזרון=
* tip בשתי המשמעויות (ועוד).
=מילים נרדפות=
*תשר
*דמי שתיה {ארכאי)
טֵיפּ
# מכשיר העשוי להקליט קולות וצלילים.
# מכשיר שקורא קלטות ומשמיע באמצעות רמקולים.
#:* קנינו טייפ סטריאו
=גיזרון=
* סרט, ובהשאלה קלטת.
=צירופים=
* וידאו טיפ
=ראו גם=
* פטיפון
* רשמקול
תר
תָּר
# התהלך בחלקת ארץ כלשהי כדי להכירה מקרוב.
=גיזרון=
*קיים דמיון למילה הצרפתית tour באותה המשמעות, שמקורה מלטינית: tornō – אסתובב.
=מילים נרדפות=
* איתר
* חיפש
* טייל
* ריגל
=ראו גם=
* בלש
* הסתובב (עממי)
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:תשמו"ץ
=גיזרון=
*קיים דמיון למילה הצרפתית tour באותה המשמעות, שמקורה מלטינית: tornō – אסתובב.
=מילים נרדפות=
* איתר
* חיפש
* טייל
* ריגל
=ראו גם=
* בלש
* הסתובב (עממי)
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:תשמו"ץ
כל המי ומו
כָּל הַמִּי וֵמוּ
זוהי וארסיה פארודית על הביטוי "כל המי ומי". כל בעלי השם. כל הסלבריטאים והידעונים בביצה המקומית. אך הביטוי משמש עבור מי שחשיבותם האמיתית ותרומתם לחברה מוטלת בספק.

* בכנס השתתפו כל המי ומו של עולם האפנה.
גזרון
המילה מו שכביכול הוכנסה לביטוי רק בגלל התחרזותה עם המילה מי מציינת גם את הקול שמשמיעה פרה. זה מתאר באירוניה את ההילה סביב הידעונים שהביטוי מתיחס אליהם שאין בה ממש. כאילו שאפילו הפרה שבמציאות אין לה שום אכפתיות לעולמם של בני האדם כל כך מופתעת ושמחה מהופעתו של הידועני והיא גועה.
כָּל הַמִּי וֵמוּ
זוהי וארסיה פארודית על הביטוי "כל המי ומי". כל בעלי השם. כל הסלבריטאים והידעונים בביצה המקומית. אך הביטוי משמש עבור מי שחשיבותם האמיתית ותרומתם לחברה מוטלת בספק.

* בכנס השתתפו כל המי ומו של עולם האפנה.
גזרון
המילה מו שכביכול הוכנסה לביטוי רק בגלל התחרזותה עם המילה מי מציינת גם את הקול שמשמיעה פרה. זה מתאר באירוניה את ההילה סביב הידעונים שהביטוי מתיחס אליהם שאין בה ממש. כאילו שאפילו הפרה שבמציאות אין לה שום אכפתיות לעולמם של בני האדם כל כך מופתעת ושמחה מהופעתו של הידועני והיא גועה.
אקרילי
אַקְרִילִי
# מכיל שרף אקרילי או מופק מחומצה אקרילית.
=גיזרון=
*הלחם בסיסים acer – חריף, וכן oleō – אריח.
=צירופים=
* צבע אקרילי
* חומצה אקרילית
* סיב אקרילי
* זכוכית אקרילית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
*הלחם בסיסים acer – חריף, וכן oleō – אריח.
=צירופים=
* צבע אקרילי
* חומצה אקרילית
* סיב אקרילי
* זכוכית אקרילית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
אב חורג
אׇב חׂרֵג
# אבא, שהוא לא האבא האמיתי של הילד או הילדה
#:* הוא בעצם אב חורג מצוין.
=מילים נרדפות=
* אח חורג, אחות חורגת
=ניגודים=
* אם חורגת
=ראו גם=
אב

אבא

אח חורג
אׇב חׂרֵג
# אבא, שהוא לא האבא האמיתי של הילד או הילדה
#:* הוא בעצם אב חורג מצוין.
=מילים נרדפות=
* אח חורג, אחות חורגת
=ניגודים=
* אם חורגת
=ראו גם=
אב

אבא

אח חורג
וורט
ווֹרְט
# דבר תורה או דרשה קצרה הנאמרים על השולחן;.
# הידברות ותקיעת כף בין משפחות החתן והכלה טרם הנישואין.
=גיזרון=
* וואָרט – "דבר", "דיבור", "מילה", גם במובן "הבטחה". במקור Wort – מילה.
=ראו גם=
* מילה זו מילה
* נותן את מילתו

קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
=גיזרון=
* וואָרט – "דבר", "דיבור", "מילה", גם במובן "הבטחה". במקור Wort – מילה.
=ראו גם=
* מילה זו מילה
* נותן את מילתו

קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
חדקל
חִדֶּקֶל
# נהר הזורם מטורקיה, דרך עיראק, ונשפך למפרץ הפרסי. מקבילתו הוא הפרת.
=גיזרון=
* , המילה הנ"ל נשאלה למספר שפות שמיות, כגון ארמית – , ערבית – , ואף יוונית –
=תרגום=
* ארמית: דִּגְלָת 
* ערבית: (תעתיק: דִגְ'לָה)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מקווי מים
=גיזרון=
* , המילה הנ"ל נשאלה למספר שפות שמיות, כגון ארמית – , ערבית – , ואף יוונית –
=תרגום=
* ארמית: דִּגְלָת 
* ערבית: (תעתיק: דִגְ'לָה)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מקווי מים
עפר ואפר
עָפָר וָאֵפֶר
# פחות, נחות, ללא חשיבות. עפ"ר אדם על גופו-עצמו יאמר בדרך שפלות וענווה.
# לכלוך
=גיזרון=
* מן המקרא. עפר מסמל פחיתות ובאופן כללי יאמר על הגוף. האפר באברהם (בראשית) פירשו חז"ל שהוא ע"פ מעשה בנמרוד המלך שהשליכו לכבשן האש וכמעט היה לאפר אם לא ניצל בנס.
=ביטויים קרובים=
*עפר לרגליו
=ניגודים=
* 

=
=ראו גם=
* התבטלות
* התעפר
* כחול הים
* כעפר הארץ
* עלה נדף

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
* מן המקרא. עפר מסמל פחיתות ובאופן כללי יאמר על הגוף. האפר באברהם (בראשית) פירשו חז"ל שהוא ע"פ מעשה בנמרוד המלך שהשליכו לכבשן האש וכמעט היה לאפר אם לא ניצל בנס.
=ביטויים קרובים=
*עפר לרגליו
=ניגודים=
* 

=
=ראו גם=
* התבטלות
* התעפר
* כחול הים
* כעפר הארץ
* עלה נדף

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך