צלמות
צַלְמָוֶת
# העדר אור, חושך כבד.
# מוות, קץ החיים.
#:* "בַּלְהות תמותה, פחדי שְאול וּמְחִתַּת צלמות אפפו את הקרואים בראותם את המראה הנורא הזה" ("מסתרי פריז" [http://www.benyehuda.org/xlat/sue_paris_I.html (1)][http://www.benyehuda.org/xlat/sue_paris_II.html (2)][http://www.benyehuda.org/xlat/sue_paris_III.html (3)][http://www.benyehuda.org/xlat/sue_paris_IV.html (4)], אז'ן סי, בתרגום קלמן שולמאן)
=גיזרון=
* כמה מן הפרשנים המסורתיים פירשו את המילה כהלחם של צֵל ומָוֶת. למשל: בפירוש על כותב פירוש מצודת ציון "צלמות - צלו של מות רצה לומר חשכת הקבר". באופן זה תורגם "גיא צלמוות" לארמית "טולי מותא" (tali-muta) (וגם לאנגלית תורגם כהלחם "valley of the shadow of death"). במחקר המודרני, חוקרים אחדים סברו ששורש המילה הוא צ־ל־ל, אך סברה זו איננה מסבירה את המ"ם. לפי הגישה המקובלת במחקר המילה הייתה במקור צַלְמוּת, הגזורה מהשורש השמי צ־ל־מ, שעניינו אפלה וחושך. שורש זה משותף גם לשפות אחרות: (אוגריתית), (ערבית), (אכדית), (אתיופית), (ערבית דרומית).

:"...כי הוא מגזרת . ואומַר כי וי"ו ותי"ו צלמות כוי"ו ותי"ו . ואם תאמר למה הונע וי"ו צלמות והונח וי"ו קדרות, אומַר לא להוסיף על שלשת אותיות יסודיה ולא לגרע מהם".
:רבנו תם משיב בהשגותיו על דברי דונש:
:"אמר דונש כי 'בצלם יתהלך איש' כמו 'בצלמות יתהלך איש' ... כי אמר זה לעמת זה ערוכים, אך הם שני דרכים... ואשר הביא דונש ראיה -- מ'תור': 'תורים' ומ'שור': 'שוורים', כן יאמר מ'קדר': 'קדרוּת' ומ'צלם': 'צלמָוֶת' -- אין זאת. כי כולם נכונים על משקל קדרוּת, הלמוּת, עלמוּת, חזוּת, רְעוּת, עשתוּת. אך לא תמצא לא משתי אותיות ולא משלש 'קדרָוֶת', 'הלמָוֶת', 'עלמָוֶת'. רק 'צלמָוֶת' לדברי דונש, ולכן היה לו לומר מן 'צלם' - 'צלמוּת'"... וכו'
=צירופים=
* גיא צלמוות
* על עפעפיו צלמוות
* צלמוות ולא סדרים
=מילים נרדפות=
* אופל, אפלה, אשמן, חושך מצרים, מאפליה, עיפה, עלטה, צלמון (1)
* חידלון (2)
=ניגודים=
* אור, נגוהה (1)
* חיים (2)
=ראו גם=
* חושך
* עריפים
=הערות שוליים=
* במהדורה [http://www.daat.ac.il/daat/vl/tohen.asp?id=134 שבקשור זה] מופיע הערך "בצלם" בעמוד 89.

קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:הלחם בסיסים<!--ע"פ הפרשנות הקלסית, ר' גזרון-->
צַלְמָוֶת
# העדר אור, חושך כבד.
# מוות, קץ החיים.
#:* "בַּלְהות תמותה, פחדי שְאול וּמְחִתַּת צלמות אפפו את הקרואים בראותם את המראה הנורא הזה" ("מסתרי פריז" [http://www.benyehuda.org/xlat/sue_paris_I.html (1)][http://www.benyehuda.org/xlat/sue_paris_II.html (2)][http://www.benyehuda.org/xlat/sue_paris_III.html (3)][http://www.benyehuda.org/xlat/sue_paris_IV.html (4)], אז'ן סי, בתרגום קלמן שולמאן)
=גיזרון=
* כמה מן הפרשנים המסורתיים פירשו את המילה כהלחם של צֵל ומָוֶת. למשל: בפירוש על כותב פירוש מצודת ציון "צלמות - צלו של מות רצה לומר חשכת הקבר". באופן זה תורגם "גיא צלמוות" לארמית "טולי מותא" (tali-muta) (וגם לאנגלית תורגם כהלחם "valley of the shadow of death"). במחקר המודרני, חוקרים אחדים סברו ששורש המילה הוא צ־ל־ל, אך סברה זו איננה מסבירה את המ"ם. לפי הגישה המקובלת במחקר המילה הייתה במקור צַלְמוּת, הגזורה מהשורש השמי צ־ל־מ, שעניינו אפלה וחושך. שורש זה משותף גם לשפות אחרות: (אוגריתית), (ערבית), (אכדית), (אתיופית), (ערבית דרומית).

:"...כי הוא מגזרת . ואומַר כי וי"ו ותי"ו צלמות כוי"ו ותי"ו . ואם תאמר למה הונע וי"ו צלמות והונח וי"ו קדרות, אומַר לא להוסיף על שלשת אותיות יסודיה ולא לגרע מהם".
:רבנו תם משיב בהשגותיו על דברי דונש:
:"אמר דונש כי 'בצלם יתהלך איש' כמו 'בצלמות יתהלך איש' ... כי אמר זה לעמת זה ערוכים, אך הם שני דרכים... ואשר הביא דונש ראיה -- מ'תור': 'תורים' ומ'שור': 'שוורים', כן יאמר מ'קדר': 'קדרוּת' ומ'צלם': 'צלמָוֶת' -- אין זאת. כי כולם נכונים על משקל קדרוּת, הלמוּת, עלמוּת, חזוּת, רְעוּת, עשתוּת. אך לא תמצא לא משתי אותיות ולא משלש 'קדרָוֶת', 'הלמָוֶת', 'עלמָוֶת'. רק 'צלמָוֶת' לדברי דונש, ולכן היה לו לומר מן 'צלם' - 'צלמוּת'"... וכו'
=צירופים=
* גיא צלמוות
* על עפעפיו צלמוות
* צלמוות ולא סדרים
=מילים נרדפות=
* אופל, אפלה, אשמן, חושך מצרים, מאפליה, עיפה, עלטה, צלמון (1)
* חידלון (2)
=ניגודים=
* אור, נגוהה (1)
* חיים (2)
=ראו גם=
* חושך
* עריפים
=הערות שוליים=
* במהדורה [http://www.daat.ac.il/daat/vl/tohen.asp?id=134 שבקשור זה] מופיע הערך "בצלם" בעמוד 89.

קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:הלחם בסיסים<!--ע"פ הפרשנות הקלסית, ר' גזרון-->