בעיה
בְּעָיָה
# עניין סבוך שדורש פתרון. בעיקר בהבנתו.
#:* ...כך פתר איינשטיין את בעיית הזמן גם עבור אירועים שאינם קורים באותו מקום.
# הפרעה, קושי, מצב לא תקין הדורש שינוי.
#:* אם יסתדרו בעיותיו הכלכליות עדיין יש לו הרבה בעיות בחיים.
#:* האם אתה יכול ללמדיני כתב חרטומים? - אין שום בעיה מחר אתחיל ללמדך.
=גזרון=
* בעיא (גם איבעיא) 'שאלה'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%91%D6%B0%D6%BC%D7%A2%D6%B8%D7%99%D6%B8%D7%94?lang=he מילון קליין].</ref><ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%91%D6%B7%D6%BC%D7%A2%D6%B0%D7%99%D6%B8%D7%90?lang=he מילון יסטרוב].</ref>, מהפועל בעי 'שאל, בקש חקר'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%91%D6%B0%D6%BC%D7%A2%D6%B5%D7%99_I.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref> שגם קיים במקרא ב-ע-ה: "אם אתם רוצים לשאול אז שאלו: חזרו ובואו"<ref>[https://biblehub.com/isaiah/21-12.htm תרגומים של הפסוק].</ref>.
*ביטוי בארמית: בעיא דלא איפשיטא 'שאלה שלא נפתרה'<ref>ראו לדוגמה [https://www.sefaria.org.il/Teshuvot_HaRadbaz_Volume_4.1290.3?lang=bi ספריא].</ref>.
* מן תעודות בר כוכבא מצויה תיבת "בעיה" כשמו הפרטי של אחד מפרנסי עין גדי - יהונתן בן בעיה
=מידע נוסף=
*בפשיטתא הכתובה בשפה סורית-ארמית מופיעה המילה "נבעון" ומפורשת =לחפש, לתור אחר משהו , מלכים ב, ב טז: "וִיבַקְשׁוּ אֶת-אֲדֹנֶיךָ--פֶּן-נְשָׂאוֹ רוּחַ יְהוָה", ובגרסת הפשיטתא : נבעון לארכ, דה למא שקלתה רוחא ד-מרא -
:ובסורית: ܢܒܥܘܢܗ ܠܡܪܟ‏ ܕܠܡܐ ܫܩܠܬܗ ܪܘܚܗ ܕܡܪܝܐ -(הם בחופזה) שאלוהו לפני שתכלה רוח ה' בו.
*בתחילה (ראה תת כותרת "גזרון") שימש שורש מילה ארמית זו במשמעות של "לחפש"-באופן כללי, בעקבות עריכת התלמוד הבבלי החלה לשמש במשמעותה המוכרת של ביקוש וחיפוש אחר פתרון. 
:בשפת התלמוד הלך ונפוץ מטבע הלשון "איבעיא להו" - מילולית "נתבקשה להם" והכוונה - "נשאלה שאלה הלכתית בקרב חכמים" . בכך התקרבו חכמים לצורת המילה, כמעט כפי שהיא מוכרת כיום בטובעם את המושג "בעיא", ציטוט: "קא נגעת בבעיא דאיבעיה לן" (מנחות ז עא) פירוש: "אתה נוגע בשאלה ששאלנו". מילה זו עדיין בלשון זכר, וכמקובל בארמית, בצורת הרבים שלה, נוקדה הע' בצירה -"בעֵיי" (בדומה למילה -גברֵי).
*בימי הביניים רש"י מתאונן - "איני יודע לישב סדר בעיות הללו לפי שיטת ש"ס..." ללמדך שבתקופה זו המילה בעייה עדיין מתיחסת לשאלה - הלכתית בלבד . 
*רק בעברית המודרנית החלה מילה זו להתרחב במשמעותה ולכלול תחת הגדרתה גם בעיות וקשיים יומיומים ,בעיות חולין ,צרות טריוויאליות, וכיו"ב, משמעות עדכנית זו כמעט ומחתה את משמעותה המקורית. ניתן להבחין בפיצול המשמעויות בין הפירוש הקדום יותר של בן יהודה המפרש "בעייה" כשאלה ("question") בפרט לימודית, בעוד שאבן שושן מרחיב את היריעה ומגדירה כפרובלמה ("problem"),עניין מסובך שקשה לצאת ממנו.
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: מֻשְׁכִלָה)
=ראו גם=
*סוגיה
*איבעיה<!---לשון חז"ל שלוש איבעיות ביום--->
=סמוכין=
*יוחנן ברויאר - "שינוי המין בהשפעת הארמית-הבבלית".
=גזרון=
* בעיא (גם איבעיא) 'שאלה'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%91%D6%B0%D6%BC%D7%A2%D6%B8%D7%99%D6%B8%D7%94?lang=he מילון קליין].</ref><ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%91%D6%B7%D6%BC%D7%A2%D6%B0%D7%99%D6%B8%D7%90?lang=he מילון יסטרוב].</ref>, מהפועל בעי 'שאל, בקש חקר'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%91%D6%B0%D6%BC%D7%A2%D6%B5%D7%99_I.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref> שגם קיים במקרא ב-ע-ה: "אם אתם רוצים לשאול אז שאלו: חזרו ובואו"<ref>[https://biblehub.com/isaiah/21-12.htm תרגומים של הפסוק].</ref>.
*ביטוי בארמית: בעיא דלא איפשיטא 'שאלה שלא נפתרה'<ref>ראו לדוגמה [https://www.sefaria.org.il/Teshuvot_HaRadbaz_Volume_4.1290.3?lang=bi ספריא].</ref>.
* מן תעודות בר כוכבא מצויה תיבת "בעיה" כשמו הפרטי של אחד מפרנסי עין גדי - יהונתן בן בעיה
=מידע נוסף=
*בפשיטתא הכתובה בשפה סורית-ארמית מופיעה המילה "נבעון" ומפורשת =לחפש, לתור אחר משהו , מלכים ב, ב טז: "וִיבַקְשׁוּ אֶת-אֲדֹנֶיךָ--פֶּן-נְשָׂאוֹ רוּחַ יְהוָה", ובגרסת הפשיטתא : נבעון לארכ, דה למא שקלתה רוחא ד-מרא -
:ובסורית: ܢܒܥܘܢܗ ܠܡܪܟ‏ ܕܠܡܐ ܫܩܠܬܗ ܪܘܚܗ ܕܡܪܝܐ -(הם בחופזה) שאלוהו לפני שתכלה רוח ה' בו.
*בתחילה (ראה תת כותרת "גזרון") שימש שורש מילה ארמית זו במשמעות של "לחפש"-באופן כללי, בעקבות עריכת התלמוד הבבלי החלה לשמש במשמעותה המוכרת של ביקוש וחיפוש אחר פתרון. 
:בשפת התלמוד הלך ונפוץ מטבע הלשון "איבעיא להו" - מילולית "נתבקשה להם" והכוונה - "נשאלה שאלה הלכתית בקרב חכמים" . בכך התקרבו חכמים לצורת המילה, כמעט כפי שהיא מוכרת כיום בטובעם את המושג "בעיא", ציטוט: "קא נגעת בבעיא דאיבעיה לן" (מנחות ז עא) פירוש: "אתה נוגע בשאלה ששאלנו". מילה זו עדיין בלשון זכר, וכמקובל בארמית, בצורת הרבים שלה, נוקדה הע' בצירה -"בעֵיי" (בדומה למילה -גברֵי).
*בימי הביניים רש"י מתאונן - "איני יודע לישב סדר בעיות הללו לפי שיטת ש"ס..." ללמדך שבתקופה זו המילה בעייה עדיין מתיחסת לשאלה - הלכתית בלבד . 
*רק בעברית המודרנית החלה מילה זו להתרחב במשמעותה ולכלול תחת הגדרתה גם בעיות וקשיים יומיומים ,בעיות חולין ,צרות טריוויאליות, וכיו"ב, משמעות עדכנית זו כמעט ומחתה את משמעותה המקורית. ניתן להבחין בפיצול המשמעויות בין הפירוש הקדום יותר של בן יהודה המפרש "בעייה" כשאלה ("question") בפרט לימודית, בעוד שאבן שושן מרחיב את היריעה ומגדירה כפרובלמה ("problem"),עניין מסובך שקשה לצאת ממנו.
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: מֻשְׁכִלָה)
=ראו גם=
*סוגיה
*איבעיה<!---לשון חז"ל שלוש איבעיות ביום--->
=סמוכין=
*יוחנן ברויאר - "שינוי המין בהשפעת הארמית-הבבלית".