OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
סכמה
סְכֵמָה
# תרשים או שרטוט המתאר ארגון נתונים באופן ברור וממצה.
# מבנה מאורגן וממודל.
#:*התסריט נכתב בסכימטיות מאורגנת היטב וקו העלילה היה משורטט ומלוטש.
# דרך פעולה או חשיבה מתוכננת לפרטים, דפוס מחשבתי.
# דעה רווחת ומקובעת.
#:*בניגוד לסכמות המקובלות.
# תבנית קבועה.
=גיזרון=
* schēma, במקור .
=מילים נרדפות=
*תכנית מתאר
*תרשים
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
=גיזרון=
* schēma, במקור .
=מילים נרדפות=
*תכנית מתאר
*תרשים
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
אתרע מזלו
אִתְּרַע מַזָּלוֹ
# הנסיבות היו לרעתו; לא היה לו מזל (טוב).
#:* אתרע מזלו של המהמר והוא הפסיד בלוטו.
=מקור=
ניתנו לביטוי שני פירושים:
* איתרע, מארמית: נפגם, התרועע<ref> Marcus Jastrow, A Dictionary of the Targumim, the Talmud Babli and Yerushalmi, and the Midrashic Literature, p. 1488 (רעע) (1903)</ref> מזלו. כלומר המזל (הכוכב) ששולט בפעולותיו נפגם. למשל: 
* יש הסוברים שמקור המילה "איתרע" במילה רע.<ref>שרה ליפקין; ניני גוטספלד-מנוח, [http://lib.cet.ac.il/pages/printitem.asp?item=11845 אתרע מזלו], באתר הספרייה הווירטואלית של מט"ח.</ref>
=ראו גם=
* מזל
* רע
=הערות שוליים=
קטגוריה: ארמית
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
קטגוריה:פסיכומטרי
=מקור=
ניתנו לביטוי שני פירושים:
* איתרע, מארמית: נפגם, התרועע<ref> Marcus Jastrow, A Dictionary of the Targumim, the Talmud Babli and Yerushalmi, and the Midrashic Literature, p. 1488 (רעע) (1903)</ref> מזלו. כלומר המזל (הכוכב) ששולט בפעולותיו נפגם. למשל: 
* יש הסוברים שמקור המילה "איתרע" במילה רע.<ref>שרה ליפקין; ניני גוטספלד-מנוח, [http://lib.cet.ac.il/pages/printitem.asp?item=11845 אתרע מזלו], באתר הספרייה הווירטואלית של מט"ח.</ref>
=ראו גם=
* מזל
* רע
=הערות שוליים=
קטגוריה: ארמית
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
קטגוריה:פסיכומטרי
צפיר
צָפִיר
# תַּיִשׁ צָעִיר.
=גיזרון=
*מן המקרא. מקבילה גם באמרית: צְפִירָא.
* מצוי בפניקית צפר ṣpr בהוראת שעיר,כלב עם פרווה צפופה . אכדית צוּפֻּרוּ ṣuppuru בהוראת ציצית,גזוז, מנוּצֶה , מכאן נגזר באכדית: צֻפֻּרֻ ṣupru בהוראת בע"ח מבוית. <ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson. 'ṣpr', page 777</ref>. השוו אל השורש השמי - [https://www.thefreedictionary.com/_/roots.aspx?type=Semitic&root=%E1%B9%A3pp ṣpp]
=ראו גם=
*עז
*גדי
*ספור (נספר)
*צפוף
*צפה
=סמוכין=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
=גיזרון=
*מן המקרא. מקבילה גם באמרית: צְפִירָא.
* מצוי בפניקית צפר ṣpr בהוראת שעיר,כלב עם פרווה צפופה . אכדית צוּפֻּרוּ ṣuppuru בהוראת ציצית,גזוז, מנוּצֶה , מכאן נגזר באכדית: צֻפֻּרֻ ṣupru בהוראת בע"ח מבוית. <ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson. 'ṣpr', page 777</ref>. השוו אל השורש השמי - [https://www.thefreedictionary.com/_/roots.aspx?type=Semitic&root=%E1%B9%A3pp ṣpp]
=ראו גם=
*עז
*גדי
*ספור (נספר)
*צפוף
*צפה
=סמוכין=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
יעה
יָעֶה
# כְּלִי בַּעֲל אוֹגָנִים נְמוּכִים הַמְשׁמֵּשׁ לִגְרֹף וְלְאֱסוֹף בּוֹ תִפְזוֹרֶת דַּקָּה כְּמוֹ חֹל וְאֵפֶר. שימש בבית המקדש הראשון.
# כְּלִי הַמְשׁמֵּשׁ לִגְרֹף אֶל תוֹכוֹ לִכְלוּךְ אוֹ פְּסֹלֶת.
=גיזרון=
* מקבילה דומה בארמית: יָעָא, במשמע זה. ובערבית "וִעַאא" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%88%D8%B9%D8%A7%D8%A1 وعاء] בהוראת מכולה, קערה, כלי. ה"יעה" נזכרת במקרא בכמה ספרים, תמיד בצורת הרבים. המילה נשאלה ע"י סופרי המקרא מן המצרית בהגיית אִי-אָט [https://simondschweitzer.github.io/aed/21530.html jꜥj.t] בהוראת מנקה,מטהר .מצוי גם בצורה אִאֲ [https://en.wiktionary.org/wiki/j%EA%9C%A5j jꜥj] בהוראת לשטוף והצירוף המצרי בהגיית: "אַאִי רְדוֹאִי" jꜥy rdwy מתייחס בעיקר לכד או כיור לשטיפת הרגליים , להלן ההירוגליף jꜥj: 
:<hiero>i-a:N35B</hiero>
=צירופים=
*יעה אופני
=ראו גם=
*מגרפה
*מטאטא
יָעָה
# נערם-מעל , גָּרַף לִכְלוּךְ, טִאְטֵא (בימינו בייחוד בעזרת יָעֶה).
=גיזרון=
*פעם אחת במקרא.
=מילים נרדפות=
*כִּבֵּד
*טאטא
*גרף
=ראו גם=
*סחף
*נִקָּה
=תרגום=
* ספרדית: ,
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.7859567 "האקדמיה ללשון רוצה שנאמר מַגֵּב. אין לכך סיבה".], עיתון "הארץ", 18 בספטמבר 2019.

קטגוריה:לשון המקרא
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* מקבילה דומה בארמית: יָעָא, במשמע זה. ובערבית "וִעַאא" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%88%D8%B9%D8%A7%D8%A1 وعاء] בהוראת מכולה, קערה, כלי. ה"יעה" נזכרת במקרא בכמה ספרים, תמיד בצורת הרבים. המילה נשאלה ע"י סופרי המקרא מן המצרית בהגיית אִי-אָט [https://simondschweitzer.github.io/aed/21530.html jꜥj.t] בהוראת מנקה,מטהר .מצוי גם בצורה אִאֲ [https://en.wiktionary.org/wiki/j%EA%9C%A5j jꜥj] בהוראת לשטוף והצירוף המצרי בהגיית: "אַאִי רְדוֹאִי" jꜥy rdwy מתייחס בעיקר לכד או כיור לשטיפת הרגליים , להלן ההירוגליף jꜥj: 
:<hiero>i-a:N35B</hiero>
=צירופים=
*יעה אופני
=ראו גם=
*מגרפה
*מטאטא
יָעָה
# נערם-מעל , גָּרַף לִכְלוּךְ, טִאְטֵא (בימינו בייחוד בעזרת יָעֶה).
=גיזרון=
*פעם אחת במקרא.
=מילים נרדפות=
*כִּבֵּד
*טאטא
*גרף
=ראו גם=
*סחף
*נִקָּה
=תרגום=
* ספרדית: ,
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.7859567 "האקדמיה ללשון רוצה שנאמר מַגֵּב. אין לכך סיבה".], עיתון "הארץ", 18 בספטמבר 2019.

קטגוריה:לשון המקרא
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
ברג ארכימדס
בֹּרֶג אַרְכִימֶדֶס
# מכונה לשאיבת מים ממקום נמוך למקום גבוה, שצורתה צורת בורג חלזוני גדול־מידות.
=גיזרון=
* שאילה משפות אירופה. המצאת המשאבה מיוחסת לאיש המדע היווני ארכימדס, ומכאן שמה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי משאבות, תשל"ד (1974).
=ראו גם=
* משאבת מים
* בורג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכונות
קטגוריה:משאבות
=גיזרון=
* שאילה משפות אירופה. המצאת המשאבה מיוחסת לאיש המדע היווני ארכימדס, ומכאן שמה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי משאבות, תשל"ד (1974).
=ראו גם=
* משאבת מים
* בורג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכונות
קטגוריה:משאבות
אזבסט
אַזְבֶּסְט
במקורות מוזכר האזבסט במדרש רבה בדברים פרשת "כי תבא" וכן במדרש שיר השירים על הפסוק נפט תטופנה בתור בגד חסין אש בשם אמיינטון וכמו שמפרש "הערוך" - מין אבן הנטוית ונארגת לבגד ובהיותה מלוכלכת מגהצים אותה באור [=באש] והובאו דבריו להלכה בביאור הלכה סימן שב סעיף ט' ד"ה מותר

# שם כולל לחומרים שמוצאם מסלעים הבנויים ממינרלים סיליקטיים של מגנזיום ו/או ברזל הידרידי. 
#*:
=גיזרון=
* – בלתי כָּבִי, שלא ניתן לשכך
=ראו גם=
* אזבסטוזיס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מינרלים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* – בלתי כָּבִי, שלא ניתן לשכך
=ראו גם=
* אזבסטוזיס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מינרלים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
טרנסמיסיה
טרנסמיסיה
# שידור.
# תשדורת; תמסורת. 
# מסירה, העברה.
# מערכת להעברת אותות / שדרים.
# תיבת הילוכים; המנגנון שבאמצעותו כוח מועבר מהמנוע אל הגלגלים ברכבים מנועיים.
# עסקת חליפין.

#:*"...ומפה הטרנסמיסיה, מוסרת אמיסיה / ועוברת חיש קל, עד אל זה הגלגל..." (אלתרמן).
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
טרנסמיסיה
# שידור.
# תשדורת; תמסורת. 
# מסירה, העברה.
# מערכת להעברת אותות / שדרים.
# תיבת הילוכים; המנגנון שבאמצעותו כוח מועבר מהמנוע אל הגלגלים ברכבים מנועיים.
# עסקת חליפין.

#:*"...ומפה הטרנסמיסיה, מוסרת אמיסיה / ועוברת חיש קל, עד אל זה הגלגל..." (אלתרמן).
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
חזרור
חִזְרוּר
# שלב בתהליך שהוא לרוב שייך לפתרון בעיה כמותית, אשר חוזר על עצמו מספר פעמים.
# בתכנות מחשבים, ביצוע נשנה לפי מונה של סדרה של פעולות חישוב מוגדרת מראש, שמסתיים אחרי מילוי תנאי מסויים, או אחרי ביצוע של הסדרה עבור כל ערך של המונה.
=ראו גם=
* אלגוריתם
* לולאה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חידושי האקדמיה ללשון העברית
=ראו גם=
* אלגוריתם
* לולאה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חידושי האקדמיה ללשון העברית
דשיל"מ
דשיל"מ
# דבר שיש לו מתירין.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה: ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
מועט המחזיק את המרבה
מוּעָט הַמַּחֲזִיק אֶת הַמְרֻבֶּה
# דבר שכמותו קטנה אך איכותו וערכו רבים.
=מקור=
* על יסוד בראשית רבה ה ז. 

קטגוריה:פתגמים
=מקור=
* על יסוד בראשית רבה ה ז. 

קטגוריה:פתגמים
ננורובוטיקה
נָנוֹרוֹבּוֹטִיקָה
# תחום העוסק ביצירת מכונות או יישומים מתקדמים רובוטיים שגודלם נמדד בננומטרים.
=ראו גם=
* רובוטיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טכנולוגיה
=ראו גם=
* רובוטיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טכנולוגיה
רובוטי
רוֹבּוֹטִי
# שקשור לרובוט.
#:* אני מנקה את הבית באמצעות שואב אבק רובוטי.
=צירופים=
* גיר רובוטי
=ראו גם=
* רובוטיקה
* אוטומטי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טכנולוגיה
=צירופים=
* גיר רובוטי
=ראו גם=
* רובוטיקה
* אוטומטי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טכנולוגיה
שית
שַׁיִת
# אַחַד מִינֵי הַקּוֹצִים הַמֻּזְכָּרִים בַּמִּקְרָא.
=גיזרון=
*מן המקרא.
=מידע נוסף=
*יש הטוענים כי השם שית מכוון לסוג הצמח שברק כפי שמוכר בימינו.
=ראו גם=
*שמיר
*ציה
קטגוריה:קוצים
=גיזרון=
*מן המקרא.
=מידע נוסף=
*יש הטוענים כי השם שית מכוון לסוג הצמח שברק כפי שמוכר בימינו.
=ראו גם=
*שמיר
*ציה
קטגוריה:קוצים
טב
טֹב
#נֶחֱשַׁב רָצוּי, הָיָה טוֹב וְחִיוּבִי. 
# הָיָה שְׂבַע רָצוֹן, שִמְחָה וָאֹשֶר בָּאוּ עָלָיו.
=גיזרון=
*מן המקרא. השורש משותף לשפות שמיות רבות; באוגריתית: טב, בערבית: טַיִּבּ (طَيِّب), בארמית: טַב ועוד.
=צירופים=
*טבין ותקילין
*צפרא טבא
=ראו גם=
*היטיב
*טייב
*טוב
= הערות שוליים =
<references />
=צירופים=
* טבין ותקילין
* טב למיתב טן דו מלמיתב ארמלו
=ניגודים=
*ביש

קטגוריה:תואר־הפועל
=גיזרון=
*מן המקרא. השורש משותף לשפות שמיות רבות; באוגריתית: טב, בערבית: טַיִּבּ (طَيِّب), בארמית: טַב ועוד.
=צירופים=
*טבין ותקילין
*צפרא טבא
=ראו גם=
*היטיב
*טייב
*טוב
= הערות שוליים =
<references />
=צירופים=
* טבין ותקילין
* טב למיתב טן דו מלמיתב ארמלו
=ניגודים=
*ביש

קטגוריה:תואר־הפועל
יכל
יָכֹל גם יָכַל
#הָיוּ בּוֹ הַכּוֹחַ וְהַיְכֹלֶת לַעֲשׂוֹת דָּבָר.
#הָיָה מֻתָּר לוֹ, הָיָה רַשַּׁאי.
# הָיָה מְסֻגָּל לְהִתְמוֹדֵד בְּהַצְלָחָה עִם-, הִצְלִיחַ לְהִתְגַּבֵּר עַל-.
=גיזרון=
*מן המקרא.
=צירופים=
*כביכול
*כל יכול
*לא יכול להריח
=נגזרות=
*יָכְלָה
*יְכֹלֶת
=ראו גם=
*סֻגַּל
*התאפשר
=גיזרון=
*מן המקרא.
=צירופים=
*כביכול
*כל יכול
*לא יכול להריח
=נגזרות=
*יָכְלָה
*יְכֹלֶת
=ראו גם=
*סֻגַּל
*התאפשר
באתרו
בְּ‏אַ‏תָ‏רוֹ‏
# מונח המציין כי הממצא הארכיאולוגי התגלה במקומו המקורי, המקום שבו הושאר לאחר שהשתמשו בו.
=גיזרון=
* in situ, אִין סיטוּ, במקום.
=ראו גם=
* ארכאולוגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ארכאולוגיה
=גיזרון=
* in situ, אִין סיטוּ, במקום.
=ראו גם=
* ארכאולוגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ארכאולוגיה
יחפ"ץ
יחפ"ץ
# יחידת פינוי צירים.

קטגוריה:ראשי תיבות
אין
אַיִן (גם: אֵין)
# מִלַּת עֵזֶר הַמַּבִּיעָה שְׁלִילָה, לֹא.
#הֵעָדְרוֹ שֶלׁ דָּבָר, הֵפֶךְ מִן יֵשׁ, קַיָּם, נִמְצָא.
#לְלֹא, בִּלְעֲדֵי, בְּלִי, הֵפֶךְ מִן עִם.
#כלום, שום דבר
=גזרון=
*אוגריתית: 𐎛𐎐 (אִן);<ref>לוחות UT 1141 שו' 5, UT 129 שו' 19, UT 76 II שו' 4, UT Krt שו' 142, UT 2 Aqht I שו' 19.</ref> בניב המואבי: 𐤀𐤍 (אן);<ref>KAI 181 (מצבת מישע) שו' 24</ref> ומקבילה גם באכדית.
*במקורה הפרוטו-שמי מילה ארכאית בעלת הברה יחידה מונעת כפי הנראה בדוּ-תנועה "אַי" [ai] שהסתיימה באינפוף אשר הפך לעיצור הסוגר נ. לפי השערת רוברט חצרוני, המילה שימשה כתחילית שוללת בעלת הברה יחידה מונעת בדו-תנועה נַיִ-, והמילה אין נוצרה משיכול עיצורים אלו, לעומת החיוב שסומן בצליל המונשף h - הֵן במשמעות כֵּן.<ref>ליפינסקי, עמוד 1243 השערת הקדמת נָי- של רוברט חצרוני</ref>
=צירופים=
*אין סוף
*אין ספור
*אין יש
*אין איל
*אין אונות
*חנם אין כסף
*אין מצב
*מאין הרגלים
*אין לו שחר
=מילים נרדפות=
*לא (1)
*חָסֵר (2)
*בלעדי (3)
*שום דבר (4)
*כלום (4)
= ניגודים =
*יש (2)
*עם (3)
=תרגום=
* אנגלית: (2) (3)
* ערבית: (1, 2) (3)
= הערות שוליים =
<references />
{{שורש|אין}}אַיִן
# <small>יכול לבוא עם מ' או ל' לפני</small> אֵיזֶה מָקוֹם?, הֵיכָן?, אַיֵּה?.
=גזרון=
* מקבילה בערבית: أَيْنَ (הגייה: אַיְןָ)
=נגזרות=
*אנה
*לאן
*מאין, מנין
=מילים נרדפות=
*איפה
*איכן
*היכן
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* ערבית: (1)
=מידע נוסף=
*בלשון הדיבור רווח במיוחד לשאול עפ"י איפה, ואולם במקורות שואלים עם "אין": מֵאַיִן? (וגם: מִנַיִּן?), לְאַיִן?. רבים המדקדקים הפוסלים הוספת אותיות השימוש ל"איפה".

קטגוריה:מילות שאלה
קטגוריה:מילים אוגריתיות
אַיִן (גם: אֵין)
# מִלַּת עֵזֶר הַמַּבִּיעָה שְׁלִילָה, לֹא.
#הֵעָדְרוֹ שֶלׁ דָּבָר, הֵפֶךְ מִן יֵשׁ, קַיָּם, נִמְצָא.
#לְלֹא, בִּלְעֲדֵי, בְּלִי, הֵפֶךְ מִן עִם.
#כלום, שום דבר
=גזרון=
*אוגריתית: 𐎛𐎐 (אִן);<ref>לוחות UT 1141 שו' 5, UT 129 שו' 19, UT 76 II שו' 4, UT Krt שו' 142, UT 2 Aqht I שו' 19.</ref> בניב המואבי: 𐤀𐤍 (אן);<ref>KAI 181 (מצבת מישע) שו' 24</ref> ומקבילה גם באכדית.
*במקורה הפרוטו-שמי מילה ארכאית בעלת הברה יחידה מונעת כפי הנראה בדוּ-תנועה "אַי" [ai] שהסתיימה באינפוף אשר הפך לעיצור הסוגר נ. לפי השערת רוברט חצרוני, המילה שימשה כתחילית שוללת בעלת הברה יחידה מונעת בדו-תנועה נַיִ-, והמילה אין נוצרה משיכול עיצורים אלו, לעומת החיוב שסומן בצליל המונשף h - הֵן במשמעות כֵּן.<ref>ליפינסקי, עמוד 1243 השערת הקדמת נָי- של רוברט חצרוני</ref>
=צירופים=
*אין סוף
*אין ספור
*אין יש
*אין איל
*אין אונות
*חנם אין כסף
*אין מצב
*מאין הרגלים
*אין לו שחר
=מילים נרדפות=
*לא (1)
*חָסֵר (2)
*בלעדי (3)
*שום דבר (4)
*כלום (4)
= ניגודים =
*יש (2)
*עם (3)
=תרגום=
* אנגלית: (2) (3)
* ערבית: (1, 2) (3)
= הערות שוליים =
<references />
{{שורש|אין}}אַיִן
# <small>יכול לבוא עם מ' או ל' לפני</small> אֵיזֶה מָקוֹם?, הֵיכָן?, אַיֵּה?.
=גזרון=
* מקבילה בערבית: أَيْنَ (הגייה: אַיְןָ)
=נגזרות=
*אנה
*לאן
*מאין, מנין
=מילים נרדפות=
*איפה
*איכן
*היכן
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* ערבית: (1)
=מידע נוסף=
*בלשון הדיבור רווח במיוחד לשאול עפ"י איפה, ואולם במקורות שואלים עם "אין": מֵאַיִן? (וגם: מִנַיִּן?), לְאַיִן?. רבים המדקדקים הפוסלים הוספת אותיות השימוש ל"איפה".

קטגוריה:מילות שאלה
קטגוריה:מילים אוגריתיות
התדפק
הִתְדַּפֵּק (גם: הִדַּפֵּק)
# <small>(על-)</small> דָּפַק הַרְבֵּה, הָלַם שׁוּב וָשׁוּב.
=גיזרון=
*מופיעה פעם אחת במקרא.
=צירופים=
*התדפק על דלתות־
=ראו גם=
*דָּפַק
*הִדְפִּיק
*נִדְפַּק
*דְּפֵקָה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*מופיעה פעם אחת במקרא.
=צירופים=
*התדפק על דלתות־
=ראו גם=
*דָּפַק
*הִדְפִּיק
*נִדְפַּק
*דְּפֵקָה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
דבלה
דְּבֵלָה
# עיסת תאנים חתוכות ולחוֹת הנמכרת לפי משקל. (בנגוד לתאנים)
= גיזרון =
* המילה מופיע בשפה אוגריתית: (dblt - דְבְּלְתְּ) במשמעות: תאנה מיובשת ,עוגת תאנים .ארמית-סורית: ([https://mg.alhatorah.org/Dictionary/1690 ܕܒܶܠܬܳܐ]) - דבלתוא, דְּבֵלְתָּא . בערבית: דַ'בַּלַה משמעו דחס לכדור ודַ'בִּלַה בהוראת כדור.
* מצרית קדומה דֲאְבּ [https://en.wiktionary.org/wiki/d%EA%9C%A3b#Egyptian dꜣb]בהוראת עץ-תאנים, פרי-תאנים . ראו גם [https://simondschweitzer.github.io/aed/450488.html Dꜣb-n] - בהוראת 'תאניו של חנום חְתֶּאֵפֻּ'.
=ראו גם=
*תאנה
*גרגרת
*גמז (תאנת-בר)
=הערות שוליים=
*מן הערך "דבלה, דבילה" מילון אבן שושן

קטגוריה:אוגריתית
= גיזרון =
* המילה מופיע בשפה אוגריתית: (dblt - דְבְּלְתְּ) במשמעות: תאנה מיובשת ,עוגת תאנים .ארמית-סורית: ([https://mg.alhatorah.org/Dictionary/1690 ܕܒܶܠܬܳܐ]) - דבלתוא, דְּבֵלְתָּא . בערבית: דַ'בַּלַה משמעו דחס לכדור ודַ'בִּלַה בהוראת כדור.
* מצרית קדומה דֲאְבּ [https://en.wiktionary.org/wiki/d%EA%9C%A3b#Egyptian dꜣb]בהוראת עץ-תאנים, פרי-תאנים . ראו גם [https://simondschweitzer.github.io/aed/450488.html Dꜣb-n] - בהוראת 'תאניו של חנום חְתֶּאֵפֻּ'.
=ראו גם=
*תאנה
*גרגרת
*גמז (תאנת-בר)
=הערות שוליים=
*מן הערך "דבלה, דבילה" מילון אבן שושן

קטגוריה:אוגריתית
קצץ
קָצַץ (גם: קַץ)
#גָּזַר וְחָתַךְ.
# <small>(נאמר בייחוד בענייני דמים)</small> הֶחְלִיט וְקָבַע בַּאֲשֶׁר לְ- .
=גיזרון=
*שורש מקראי, קרוב גם אל השורש העברי קצ"ר. מקבילות דומות גם באכדית: qasasu, בארמית: קַץ, ובערבית: (קַצַּ = קַצַצ) 'קצץ, קטע'.
*השורש הדו-ספרתי הכללי ק-ץ, קרוב אל ק-ט, קשור לרעיון של לחתוך: קצר, קצץ, קצב, קצע, קצה, קֵץ, קטע, קטף, קטם<ref>ראו ערכים במילון אבן-שושן: קטע, קצה, קצע, קטם.</ref>, גם קטל (=חתך במשמעו הבסיסי, כמו ארמית קטל 'חתך'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A7%D6%B0%D7%98%D6%B7%D7%9C?lang=he מילון יסטרוב].</ref>), וסביר להניח קטן (=שקטעו אותו).
= צירופים =
*אץ קוצץ
*קצץ את כנפיו
=נגזרות=
*קצוץ
*קציצה
*קצצה
*קְצֹצֶת
=ראו גם=
*נקצץ
*התקצץ
קִצֵּץ
#גָּזַר וְחָתַךְ.
# הִפְחִית אֶת הַכַּמּוּת.
#:*שר הביטחון והרמטכ"ל קבעו כי יש לקצץ בכמות אנשי הקבע במספר חילות.
#:*הממשלה קיצצה בְּמַשְׂכֻּרְתָּם של שריה.
=גיזרון=
*מן המקרא. השורש קצ"ץ רגיל יותר במקרא בבניין פיעל מאשר בקל.
= צירופים =
*קיצץ בנטיעות
=נגזרות=
*קִצּוּץ
*קֻצַּץ (צורת הסביל)
=מילים נרדפות=
*הפחית (2)
*המעיט (2)
*הקטין (2)
*קיזז (2)
= ניגודים =
*הגדיל (2)
*הוסיף (2)
קֻצַּץ
#נִקְטַע, נֶחְתַּךְ ונִכְרַת.
# הֻפְחֲתָה הַכַּמּוּת.
#:*בית-התמחוי נאלץ להגיש מנות מקוצצות בשל חוסר בנדבות.
#:*מנכ"ל החברה הודיע על משכורות חדשות וּמקוצצות לעובדיו מפאת ההפסדים.
=גיזרון=
*השורש קצ"ץ מופיע פעם אחת במקרא בבניין פועל.
קַצָּץ
#מִי שֶׁמְּלַאכְתּוֹ מְלֶאכֶת קִצּוּץ הַצְּמָחִים וְגִזּוּמָם (בייחוד עצים).
=גיזרון=
*המילה משומשת מעט מאוד בתלמוד, וגזורה מהשורש קצ"ץ השכיח מאוד בקרב חז"ל.
=מילים נרדפות=
*חוטב
*כורת
קֶצֶץ
#<small>נדיר</small> חֲתִיכַת עֵץ שֶׁגְּזָרוּהָ.
=גיזרון=
*המילה נוצרה בלשון חז"ל ומשומשת מעט מאוד.
=ראו גם=
*קצצה
*קציצה
=גיזרון=
*שורש מקראי, קרוב גם אל השורש העברי קצ"ר. מקבילות דומות גם באכדית: qasasu, בארמית: קַץ, ובערבית: (קַצַּ = קַצַצ) 'קצץ, קטע'.
*השורש הדו-ספרתי הכללי ק-ץ, קרוב אל ק-ט, קשור לרעיון של לחתוך: קצר, קצץ, קצב, קצע, קצה, קֵץ, קטע, קטף, קטם<ref>ראו ערכים במילון אבן-שושן: קטע, קצה, קצע, קטם.</ref>, גם קטל (=חתך במשמעו הבסיסי, כמו ארמית קטל 'חתך'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A7%D6%B0%D7%98%D6%B7%D7%9C?lang=he מילון יסטרוב].</ref>), וסביר להניח קטן (=שקטעו אותו).
= צירופים =
*אץ קוצץ
*קצץ את כנפיו
=נגזרות=
*קצוץ
*קציצה
*קצצה
*קְצֹצֶת
=ראו גם=
*נקצץ
*התקצץ
קִצֵּץ
#גָּזַר וְחָתַךְ.
# הִפְחִית אֶת הַכַּמּוּת.
#:*שר הביטחון והרמטכ"ל קבעו כי יש לקצץ בכמות אנשי הקבע במספר חילות.
#:*הממשלה קיצצה בְּמַשְׂכֻּרְתָּם של שריה.
=גיזרון=
*מן המקרא. השורש קצ"ץ רגיל יותר במקרא בבניין פיעל מאשר בקל.
= צירופים =
*קיצץ בנטיעות
=נגזרות=
*קִצּוּץ
*קֻצַּץ (צורת הסביל)
=מילים נרדפות=
*הפחית (2)
*המעיט (2)
*הקטין (2)
*קיזז (2)
= ניגודים =
*הגדיל (2)
*הוסיף (2)
קֻצַּץ
#נִקְטַע, נֶחְתַּךְ ונִכְרַת.
# הֻפְחֲתָה הַכַּמּוּת.
#:*בית-התמחוי נאלץ להגיש מנות מקוצצות בשל חוסר בנדבות.
#:*מנכ"ל החברה הודיע על משכורות חדשות וּמקוצצות לעובדיו מפאת ההפסדים.
=גיזרון=
*השורש קצ"ץ מופיע פעם אחת במקרא בבניין פועל.
קַצָּץ
#מִי שֶׁמְּלַאכְתּוֹ מְלֶאכֶת קִצּוּץ הַצְּמָחִים וְגִזּוּמָם (בייחוד עצים).
=גיזרון=
*המילה משומשת מעט מאוד בתלמוד, וגזורה מהשורש קצ"ץ השכיח מאוד בקרב חז"ל.
=מילים נרדפות=
*חוטב
*כורת
קֶצֶץ
#<small>נדיר</small> חֲתִיכַת עֵץ שֶׁגְּזָרוּהָ.
=גיזרון=
*המילה נוצרה בלשון חז"ל ומשומשת מעט מאוד.
=ראו גם=
*קצצה
*קציצה
פר"י
פר"י
* פיקדון ריבית יומי.
=ראו גם=
* פח"ק

קטגוריה:ראשי תיבות
=ראו גם=
* פח"ק

קטגוריה:ראשי תיבות
תפ"ס
תפ"ס
# תעודת פיקדון סחירה.

קטגוריה:ראשי תיבות
טוב (שורש)
השורש ט־ו־ב הוא שורש הניטה בעתיד של בניין קל לפי גזרת נפ"יו, וביתר הנטיות ניטה לפי גזרת נע"ו/י.
=הערה=
*ראה גם דפי השורשים: .

<noinclude>
קטגוריה:ט (שורשים)
קטגוריה:טוב (שורש)
</noinclude>השורש ט־ו־ב הוא שורש הניטה בעתיד של בניין קל לפי גזרת נפ"יו, וביתר הנטיות ניטה לפי גזרת נע"ו/י.
=הערה=
*ראה גם דפי השורשים: .

<noinclude>
קטגוריה:ט (שורשים)
קטגוריה:טוב (שורש)
</noinclude>
ארצי
אַרְצִי
# שייך או מתייחס לארץ כולה.
#:*המרתון הארצי יערך בשבת.
# אינו רוחני; חומרי.
=צירופים=
* מפעל המים הארצי מפא"ר
=נגזרות=
* ארציות(2)
=מילים נרדפות=
* גשמי (2)
=ראו גם=
* אידיאל
* עם הארץ
קטגוריה:פילוסופיה
אַרְצִי
# שייך או מתייחס לארץ כולה.
#:*המרתון הארצי יערך בשבת.
# אינו רוחני; חומרי.
=צירופים=
* מפעל המים הארצי מפא"ר
=נגזרות=
* ארציות(2)
=מילים נרדפות=
* גשמי (2)
=ראו גם=
* אידיאל
* עם הארץ
קטגוריה:פילוסופיה
מפנק
מְפַנֵּק
# דבר מענג. דבר המשרה תחושת רוך, נינוחות והנאה.
# אדם הגורם לאחרים הרגשת עונג. משקיע, אוהב לתת מעצמו.
#:* בעל החומוסיה הוא בחור מְפַנֵּק. תמיד נותן לנו תוספות בלי לדפוק חשבון.
=גיזרון=
הפועל (והשורש) נמצא פעם אחת בתנ"ך . בארמית השורש מקביל ל'מענג', 'מעדן'.
מְפֻנָּק
# עדין, ענוג ודורשני. 
#:* "ועוד משהו על עוגיות. אם הכלב שלכם מפונק, הוא לא יסתפק בעצמות ובשר. חברת דוגלי מציעה לו עוגיות." ("מעריב", 31 באוגוסט 1988, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=מילים נרדפות=
* איסטניס
* אנין
מְפַנֵּק
# דבר מענג. דבר המשרה תחושת רוך, נינוחות והנאה.
# אדם הגורם לאחרים הרגשת עונג. משקיע, אוהב לתת מעצמו.
#:* בעל החומוסיה הוא בחור מְפַנֵּק. תמיד נותן לנו תוספות בלי לדפוק חשבון.
=גיזרון=
הפועל (והשורש) נמצא פעם אחת בתנ"ך . בארמית השורש מקביל ל'מענג', 'מעדן'.
מְפֻנָּק
# עדין, ענוג ודורשני. 
#:* "ועוד משהו על עוגיות. אם הכלב שלכם מפונק, הוא לא יסתפק בעצמות ובשר. חברת דוגלי מציעה לו עוגיות." ("מעריב", 31 באוגוסט 1988, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=מילים נרדפות=
* איסטניס
* אנין
הושר
הוּשַׁר
# הֻשְׁמַע שִׁיר, הֻבַּע בִּצְלִילִים וּבְמַנְגִּינָה.
=גיזרון=
* הפועל ש-י-ר מופיע פעם אחת במקרא בבניין הופעל. כמו כן, לשורש העברי ש-י-ר ולמשמעיו מקבילות דומות גם בערבית: (מזמור, שירה), וגם באכדית- šaru (פיזז, רקד).
=ראו גם=
*שר
*שורר
*השתורר
=גיזרון=
* הפועל ש-י-ר מופיע פעם אחת במקרא בבניין הופעל. כמו כן, לשורש העברי ש-י-ר ולמשמעיו מקבילות דומות גם בערבית: (מזמור, שירה), וגם באכדית- šaru (פיזז, רקד).
=ראו גם=
*שר
*שורר
*השתורר
רפואה בוטנית
רְפוּאָה בּוֹטָנִית
# תחום העוסק בריפוי מחלות באמצעות צמחי מרפא.
=ראו גם=
* צמח מרפא
* רפואה משלימה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מקצועות
קטגוריה:רפואה
=ראו גם=
* צמח מרפא
* רפואה משלימה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מקצועות
קטגוריה:רפואה
צמח מרפא
צֶמַח מַרְפֵּא
# צמח המשמש למניעת מחלות שונות ולטיפול בהן.
=ראו גם=
* אתנובוטניקה
* צמח
* ריפוי
* רפואה אלטרנטיבית
* תרופת סבתא
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:רפואה
=ראו גם=
* אתנובוטניקה
* צמח
* ריפוי
* רפואה אלטרנטיבית
* תרופת סבתא
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:רפואה
שלבקת
שַׁלְבֶּקֶת
# מחלה נגיפית מדבקת, בעלת נטיות להתפרצויות עונתיות המאופיינות בפריחה דלקתית, הופעת שלפוחיות, מיחושים טורדניים, וכאבים מקומיים.
#:* "שלבקת השפתיים בעיקר בזויות הפה חוזרת ונשנית פעמים לאין ספור, כי אין המחלה מקנה חוסן." ("הצֹפה", 30 באוקטובר 1955, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* מן שִׁלְבֵּק בלשון חז"ל (ירושלמי כתובות ה ו), גרם להיווצרות שלפוחיות. האקדמיה ללשון עברית, ביולוגיה: מיקרוביולוגיה (תשנ"ה), 1994.
=צירופים=
* שלבקת חוגרת
=מילים נרדפות=
* הֶרְפֶּס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחלות
=גיזרון=
* מן שִׁלְבֵּק בלשון חז"ל (ירושלמי כתובות ה ו), גרם להיווצרות שלפוחיות. האקדמיה ללשון עברית, ביולוגיה: מיקרוביולוגיה (תשנ"ה), 1994.
=צירופים=
* שלבקת חוגרת
=מילים נרדפות=
* הֶרְפֶּס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחלות
עוגונית
עוּגוֹנִית
# עוגה קטנה ואישית מבלילה של עוגה בחושה ללא תוספות. לרוב מזוגגת, מקושטת ומוגש בגביע נייר.
#:* "בהוט עלתה העונה החמישית של הקומדיה האמריקנית "מרוששות", עם סצינת פתיחה שבה כוכבות הסידרה התפרניות מנסות למכור קאפקייקס (עוגוניות בעברית)." ("ישראל היום", 25.04.2016)
=גיזרון=
* תחדיש האקדמיה ללשון עברית, שימוש כללי (תשע"ה) , 2015.
=מילים נרדפות=
* קאפקייק (לעז)
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [http://hebrew-academy.huji.ac.il/hodaot/hodaot/Pages/15des2014.aspx בישיבת המליאה של האקדמיה ללשון העברית בכ"ג בכסלו תשע"ה], אתר האקדמיה ללשון.

קטגוריה:מגדנאות
=גיזרון=
* תחדיש האקדמיה ללשון עברית, שימוש כללי (תשע"ה) , 2015.
=מילים נרדפות=
* קאפקייק (לעז)
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [http://hebrew-academy.huji.ac.il/hodaot/hodaot/Pages/15des2014.aspx בישיבת המליאה של האקדמיה ללשון העברית בכ"ג בכסלו תשע"ה], אתר האקדמיה ללשון.

קטגוריה:מגדנאות
חאג'
חָאג'
הקפת הכעבה במכה-אחד מטקסי החג' (1)
עולה רגל מוסלמי בלבוש אופייני (2)
# העליה לרגל למכה, אחת ממצוות היסוד באסלאם.
#:* במהלך החאג מתקיימים טקסים מיוחדים.
# תואר של מוסלמי אשר ביצע את מצוות החג' ולעתים הוא מתווסף לשמו.
#:* .
=גיזרון=
* פירוש המילה כשלעצמה הוא "עלייה לרגל", (משמשת גם במיקרים אחרים של עליה לרגל למשל לתיאור צליינות נוצרית לארץ ישראל) והיא נגזרה כנראה מאותו שורש שממנו נגזרה המילה העברית "חג" ויש הסבורים גם שמקורה במילה העברית.
=תרגום=
* ערבית: (1) (2)
=מידע נוסף=
בערבית הערכים "עלייה לרגל" ו"עולה רגל" אינם זהים וכתיבתם שונה: حجّ בתעתיק לעברית חַג' זה עלייה לרגל ואילו حاجّ בתעתיק לעברית חָאג' זה עולה רגל וגם התואר המתווסף לשמו של מי שקיים את מצוות העלייה לרגל. במילונים בעברית אין הבחנה כזאת, יש מילונים שכוללים את שתי המשמעויות תחת הערך חַג' ואחרים תחת הערך חָאג'.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=גיזרון=
* פירוש המילה כשלעצמה הוא "עלייה לרגל", (משמשת גם במיקרים אחרים של עליה לרגל למשל לתיאור צליינות נוצרית לארץ ישראל) והיא נגזרה כנראה מאותו שורש שממנו נגזרה המילה העברית "חג" ויש הסבורים גם שמקורה במילה העברית.
=תרגום=
* ערבית: (1) (2)
=מידע נוסף=
בערבית הערכים "עלייה לרגל" ו"עולה רגל" אינם זהים וכתיבתם שונה: حجّ בתעתיק לעברית חַג' זה עלייה לרגל ואילו حاجّ בתעתיק לעברית חָאג' זה עולה רגל וגם התואר המתווסף לשמו של מי שקיים את מצוות העלייה לרגל. במילונים בעברית אין הבחנה כזאת, יש מילונים שכוללים את שתי המשמעויות תחת הערך חַג' ואחרים תחת הערך חָאג'.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
יש על מה
יֵשׁ עַל מַה
# מילת תודה נימוסית אותה אומר אדם שעזר למישהו, לאחר שהודה לו על עזרתו, כאשר העוזר מצפה למשהו בתמורה לעזרה שנתן.
=מילים נרדפות=
* יש בעד מה
=ראו גם=
* אינטרס
* הודיה

קטגוריה:ברכות
=מילים נרדפות=
* יש בעד מה
=ראו גם=
* אינטרס
* הודיה

קטגוריה:ברכות
אין על מה
אֵין עַל מַה
# מילת תודה נימוסית אותה אומר אדם שעזר למישהו, לאחר שהודה לו על עזרתו, כאשר העוזר אינו מצפה למשהו בתמורה לעזרה שנתן.
=ניגודים=
* יש בעד מה
* יש על מה
=ראו גם=
* הודיה

קטגוריה:ברכות
=ניגודים=
* יש בעד מה
* יש על מה
=ראו גם=
* הודיה

קטגוריה:ברכות
חדש קלנדרי
חֹדֶשׁ קַלֶנְדָּרִי
#חודש שנערך על פי לוח שנה מסוים. מתחיל ביום הראשון של החודש ומסתיים ביום האחרון של אותו חודש. להבדיל מחודש סתמי שיכול להתחיל ביום החמישי לחודש הנוכחי ולהסתיים בחמישי לחודש הבא.
=מקור=
*מקור המילה calendar באנגלית, אשר משמעותו לוח שנה.
=ראו גם=
*קלנדרי
*שנה קלנדרית
*מעת לעת

קטגוריה:ביטויים
חֹדֶשׁ קַלֶנְדָּרִי
#חודש שנערך על פי לוח שנה מסוים. מתחיל ביום הראשון של החודש ומסתיים ביום האחרון של אותו חודש. להבדיל מחודש סתמי שיכול להתחיל ביום החמישי לחודש הנוכחי ולהסתיים בחמישי לחודש הבא.
=מקור=
*מקור המילה calendar באנגלית, אשר משמעותו לוח שנה.
=ראו גם=
*קלנדרי
*שנה קלנדרית
*מעת לעת

קטגוריה:ביטויים
אלמ"ר
אלמ"ר
# אגד לוגיסטיקה מרחבי.

קטגוריה:ראשי תיבות
תא"ס
תא"ס
# תכנון אסטרטגי.

קטגוריה:ראשי תיבות
משא"ן
משא"ן
# משאבי אנוש.

קטגוריה:ראשי תיבות
מתו"ב
מתו"ב
# משאבים, תכנון ובקרה.

קטגוריה:ראשי תיבות
אגח"ש
אגח"ש
# אגודה חקלאית שיתופית.

קטגוריה:ראשי תיבות
שת"ל
שת"ל
# שיפור תהליכי למידה.

קטגוריה:ראשי תיבות
פצוע דכא
פְּצוּעַ דַּכָּא
# מי שאשכיו פצועים או מעוכים כתוצאה מאלימות; עפי־רוב זהו מצב זמני.
=גיזרון=
*המילה דכא מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, כחלק מצירוף זה.
=ראו גם=
* אימפוטנט
* טומטום
* סריס
* כרות שפכה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מיניות
קטגוריה:בעלי מומים
=גיזרון=
*המילה דכא מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, כחלק מצירוף זה.
=ראו גם=
* אימפוטנט
* טומטום
* סריס
* כרות שפכה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מיניות
קטגוריה:בעלי מומים
קצא"א
קצא"א
# קו צינור אילת אשקלון.

קטגוריה:ראשי תיבות
רחמנא לשיזבן
רַחֲמָנָא לְשֵׁזְבָן
# ביטוי הנאמר אחרי אזכור של תופעה שלילית: אסון, חטא וכדומה, בדרך כלל כניסיון להתנער ממנה.
#:* בעלי החל לעשן בשבת, רחמנא לשזבן.
=מקור=
* מקור המילה שיזבא בארמית, ופירושה הימלטות.
=מילים נרדפות=
* רחמנא לצלן
* השם ישמור
* חס וחלילה
* חס ושלום
* שלא נדע
=הערת שימוש=
* הביטוי "רחמנא ליצלן" מקובל במשמעותו המקורית בעיקר בציבור הדתי והחרדי, וברובו בספרות.

קטגוריה:ארמית
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
קטגוריה:פסיכומטרי
=מקור=
* מקור המילה שיזבא בארמית, ופירושה הימלטות.
=מילים נרדפות=
* רחמנא לצלן
* השם ישמור
* חס וחלילה
* חס ושלום
* שלא נדע
=הערת שימוש=
* הביטוי "רחמנא ליצלן" מקובל במשמעותו המקורית בעיקר בציבור הדתי והחרדי, וברובו בספרות.

קטגוריה:ארמית
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
קטגוריה:פסיכומטרי
נסוג
נָסוֹג
#נִרְתַּע, חָזַר אֲחוֹרַנִּית.
#<small>עממי</small> הִתְחָרֵט בַּאֲשֵׁר לְ־, חָזַר בּוֹ מִן.
#:*ראש הממשלה נסוג מהחלטתו לפתוח במלחמה בגבול הצפוני לאחר הפעלת לחצים מן האו"ם.
#:*המורה החליטה שלא תיסוג בה מהחלטתה להשעות את התלמיד משיעוריה מפאת התנהגותו הפרועה.
=גיזרון=
*מן המקרא. פועל דומה לעניין זה גם בערבית.
* פעם יחידה גם בשי"ן
=צירופים=
*נסוג אחור
=מילים נרדפות=
*נרתע (1)
*נזור (1)
*שב (2)
*התחרט (2)
=ראו גם=
*סָג
*הִסִּיג
*הוּסַג
=גיזרון=
*מן המקרא. פועל דומה לעניין זה גם בערבית.
* פעם יחידה גם בשי"ן
=צירופים=
*נסוג אחור
=מילים נרדפות=
*נרתע (1)
*נזור (1)
*שב (2)
*התחרט (2)
=ראו גם=
*סָג
*הִסִּיג
*הוּסַג
הואיל
הוֹאִיל
# פָּתַח בְּדָבָר, הֵחֵל לַעֲשוֹׂת.
#<small>לעולם לפני ו' או לפני ש'</small> פֹּעַל הֶסְבֵּר; מִכֵּיוָן שֶׁ-, מֵאַחַר שֶׁ-, יַעַן-.
# גָּמַר אֹמֶר (בִּמְיֻחָד אַחֲרֵי הִסּוּס).
# צֵרַף בִּשְׁבוּעָה, הִשְׁבִּיעַ אֶת-.
#נַעֲנָה בְּחִיוּב, הִסְכִּים.
#:*התואילי לרקוד עמי הערב?
#:* סוף סוף הואיל בטובו לפתוח את הדלת
=גיזרון=
*מן המקרא. מצוי בצורה: בהוראת: 'המשיך'
=ראו גם=
*נואל
*ההין
=גיזרון=
*מן המקרא. מצוי בצורה: בהוראת: 'המשיך'
=ראו גם=
*נואל
*ההין
מתי"א
מתי"א
# מרכז תמיכה ישובי אזורי. (מחלקה אזורית לנושאי חינוך מיוחד במשרד החינוך)
=ראו גם=
* מת"י

קטגוריה:ראשי תיבות
=ראו גם=
* מת"י

קטגוריה:ראשי תיבות
אלכ"ר
אלכ"ר
# ארגון לא כוונות רווח.

קטגוריה:ראשי תיבות
כביסה
כְּבִיסָה
ממוזער
# ניקוי ושטיפה של בגדים ומוצרי טקסטיל.
#:* ילדים זה הרבה עבודה, אני עושה כביסה פעמיים ביום.
# הבגדים או מוצרי הטקסטיל המיועדים לניקוי ושטיפה או שנשטפו זה עתה.
#:* "מתחת לכביסה המתייבשת מישהו כותב שירים." (ליאורה קמינצקי, "החבר'ה הטובים" / נערי רפול)
=גיזרון=
*מהשורש המקראי כ־ב־ס. אמנם זהו שם־הפעולה של בניין קל, אך הפועל נוטה רק בבניינים הכבדים.
=צירופים=
* מכונת כביסה
* מיבש כביסה
* אבקת כביסה
* דוד כביסה
* הוציא את הכביסה המלוכלכת
* כיור כביסה
* סל כביסה
* ערבת כביסה
=ראו גם=
* כבס
* מכבסה
* כבסים
=קישורים חיצוניים=
* ד”ר תמר עילם גינדין, [http://www.thmrsite.com/?p=541 אוי הכביסה], עברית וחיות אחרות
 

קטגוריה:בגדים
=גיזרון=
*מהשורש המקראי כ־ב־ס. אמנם זהו שם־הפעולה של בניין קל, אך הפועל נוטה רק בבניינים הכבדים.
=צירופים=
* מכונת כביסה
* מיבש כביסה
* אבקת כביסה
* דוד כביסה
* הוציא את הכביסה המלוכלכת
* כיור כביסה
* סל כביסה
* ערבת כביסה
=ראו גם=
* כבס
* מכבסה
* כבסים
=קישורים חיצוניים=
* ד”ר תמר עילם גינדין, [http://www.thmrsite.com/?p=541 אוי הכביסה], עברית וחיות אחרות
 

קטגוריה:בגדים
בלאמו״ר
הקיצור בלאמו״ר הוא ראשי תיבות לפרזה, ״בן לאבי מורי ורבי.״הקיצור בלאמו״ר הוא ראשי תיבות לפרזה, ״בן לאבי מורי ורבי.״
השברה
הַשְׁבָּרָה
# חלוקת סחורה במחיר שוה לכל נפש.
= גיזרון =
*שם פעולה מן השביר המקראי: . המשמעות המודרנית הוטבעה ע"י ברל כצנלסון עם הקמת "המשביר המרכזי" של ההסתדרות הכללית.
=ראו גם=
* שֶׁבֶר
קטגוריה:כלכלה
= גיזרון =
*שם פעולה מן השביר המקראי: . המשמעות המודרנית הוטבעה ע"י ברל כצנלסון עם הקמת "המשביר המרכזי" של ההסתדרות הכללית.
=ראו גם=
* שֶׁבֶר
קטגוריה:כלכלה
תאר שני
תֹּאַר שֵׁנִי
# תואר הניתן לאדם לאחר שסיים את מסלול הלימודים האקדמי בתחום מסוים, שבו הוא כבר בעל תואר ראשון.
=מילים נרדפות=
* מאסטר
* מגיסטר
* מוסמך אוניברסיטה (מ"א)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חינוך
=מילים נרדפות=
* מאסטר
* מגיסטר
* מוסמך אוניברסיטה (מ"א)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חינוך
מגיסטר
מָגִיסְטֶר
# תואר הניתן לאדם לאחר שסיים את מסלול הלימודים האקדמי בתחום לימודי כלשהו.
=מילים נרדפות=
* מאסטר
* מוסמך אוניברסיטה
* תואר שני
=ראו גם=
* מקצוע
* תואר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חינוך
=מילים נרדפות=
* מאסטר
* מוסמך אוניברסיטה
* תואר שני
=ראו גם=
* מקצוע
* תואר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חינוך
זהות
זֶהוּת
# מכלול התכונות הבסיסיות של דבר מה, המאפיינות אותו ומבדילות אותו מהשאר.
# תפיסת האדם את עצמו, ותפיסת החברה הסובבת אותו.
# יחס בין שני עצמים המציין שוויון מוחלטת ביניהם, בכל מאפייניהם. מסומן ב־(<math>\ \equiv</math>).
# שוויון חזק; שוויון המתקיים עבור כל ערכי המשתנים האפשריים. מסומן ב־(<math>\ \equiv</math>).
# תכונה של עצם שאינה נשמרת בהעתקה. כל שינוי בעצם בעל זהות מסוימת ישתקף בכל גישה לעצם בעל הזהות הזאת.
=גיזרון=
* על ידי הוספת הסיומת ־וּת למילה "זֶה". דרך תצורה דומה יש במילים מהות, איכות, כמות, ישות ואחרות, שחודשו בימי הביניים, והיא דומה למילה הערבית הגזורה ממילת הכינוי - הוא. בעיתון ""הצבי" (29 בינואר 1900) הוא כותב שהמילה חודשה כהרחבה למילה "מיהות": "יצירה יפה בלשון, טבועה בחותם עבריות בחריפות רבה, מצאתי בחשבון האחרון של ביה"ח "שער ציון" ביפו, שנתפרסם בימים האלה. את המושג שיהגה הלועז במלת אדַנְתִּיטָה (identité) והוא: ברור שפלוני הוא הוא מי שאנו מבקשים ... אמת באדם מה שנאמר עליו או העד באדם כי הוא הוא" ... ואולם, לא לכל גוני המושג הזה תספיק המלה "מיהות", יען יש שנצרך דוקא החיוב, כי איש פלוני או דבר פלוני זה הוא שאנו רוצים. לתרגם הצד הזה של המושג נוכל לבנות שם מקרה זהות".
=צירופים=
* גנבת זהות
* זהות מינית (2)
* זהות כפולה
* זהות עצמית (2)
* משבר זהות (2)
* תעודת זהות (2)
* זהות גנובה
=מילים נרדפות=
* מיהות (1,2)
* התלכדות (3)
* טאוטולוגיה (3)
* שוויון (3)
* שקילות (3)
=ניגודים=
* היבדלות (3,4)
* שׁוֹנוּת (3,4)
=גיזרון=
* על ידי הוספת הסיומת ־וּת למילה "זֶה". דרך תצורה דומה יש במילים מהות, איכות, כמות, ישות ואחרות, שחודשו בימי הביניים, והיא דומה למילה הערבית הגזורה ממילת הכינוי - הוא. בעיתון ""הצבי" (29 בינואר 1900) הוא כותב שהמילה חודשה כהרחבה למילה "מיהות": "יצירה יפה בלשון, טבועה בחותם עבריות בחריפות רבה, מצאתי בחשבון האחרון של ביה"ח "שער ציון" ביפו, שנתפרסם בימים האלה. את המושג שיהגה הלועז במלת אדַנְתִּיטָה (identité) והוא: ברור שפלוני הוא הוא מי שאנו מבקשים ... אמת באדם מה שנאמר עליו או העד באדם כי הוא הוא" ... ואולם, לא לכל גוני המושג הזה תספיק המלה "מיהות", יען יש שנצרך דוקא החיוב, כי איש פלוני או דבר פלוני זה הוא שאנו רוצים. לתרגם הצד הזה של המושג נוכל לבנות שם מקרה זהות".
=צירופים=
* גנבת זהות
* זהות מינית (2)
* זהות כפולה
* זהות עצמית (2)
* משבר זהות (2)
* תעודת זהות (2)
* זהות גנובה
=מילים נרדפות=
* מיהות (1,2)
* התלכדות (3)
* טאוטולוגיה (3)
* שוויון (3)
* שקילות (3)
=ניגודים=
* היבדלות (3,4)
* שׁוֹנוּת (3,4)
Identity
=שם עצם=
# זהות.

קטגוריה:English nouns
=שם עצם=
# זהות.

קטגוריה:English nouns
צחק
צָחַק
# הגיב לדברי הבל או לדברים חסרי שחר; גיחך למשמע דברים.
# הביע שמחה.<ref>לגבי הפסוקים בבראשית בהקשר של אברהם אודות לידת יצחק, דעת המפרשים היא שכאן "צ-ח-ק" (בנין פעל-קל) בא בהקשר של שמחה (רשי; רמב"ן). "צ-ח-ק" בהקשר של גילוי עריות או עבודה זרה מופיע תמיד בבנין פיעל (ר' צִחֵק).</ref>
=מקור=
* מקראי. השוו לערבית .
=צירופים=
*צוחק מי שצוחק אחרון
=מילים נרדפות=
* שחק (1)
* עלץ (2)
=תרגום=
*ספרדית: [https://dle.rae.es/re%C3%ADr reír]
=ראו גם=
* שחק
* צחקק
* הצטחק
=סימוכין=
קטגוריה:קולות אנושיים
צִחֵק
# אמר דברי הבל, אמר דברים חסרי שחר; גיחך.<ref></ref>
# קיים יחסי מין;<ref>רש"י: </ref> לעתים שהינם בגדר גילוי עריות<ref>רש"י: </ref> או עבודה זרה.<ref>רמב"ן על בראשית כא ט.</ref>
=גיזרון=
::::
=מילים נרדפות=
* דיבר שטויות, התבדח (1)
* שכב (2)
=מקור=
* מקראי. השוו לערבית .
=צירופים=
*צוחק מי שצוחק אחרון
=מילים נרדפות=
* שחק (1)
* עלץ (2)
=תרגום=
*ספרדית: [https://dle.rae.es/re%C3%ADr reír]
=ראו גם=
* שחק
* צחקק
* הצטחק
=סימוכין=
קטגוריה:קולות אנושיים
צִחֵק
# אמר דברי הבל, אמר דברים חסרי שחר; גיחך.<ref></ref>
# קיים יחסי מין;<ref>רש"י: </ref> לעתים שהינם בגדר גילוי עריות<ref>רש"י: </ref> או עבודה זרה.<ref>רמב"ן על בראשית כא ט.</ref>
=גיזרון=
::::
=מילים נרדפות=
* דיבר שטויות, התבדח (1)
* שכב (2)
חבית
חָבִית
# כְּלִי קִבּוּל בְּצוּרַת כַּד, לָרֹב עָשׂוּי חֶרֶס וּלְעִתִּים מַתֶּכֶת.
# כְּלִי גָּדוֹל עָשׂוּי בְּדֶרֶך-כְּלָל מֵעֵץ אוֹ מִמַּתֶּכֶת, מִסְגַּרְתּוֹ מְעֻגָּלָה וְהוּא מְשַׁמֵּשׁ לְאִחְסוּן נוֹזְלִים.
=גיזרון=
* ארמית-סורית: 'חָבִיתָא'.
* מצרית-תיכונה: חֵבְּ-בֶּת ḫbbt, קנקן לאחסון מור (תמרוק).
:<hiero>Aa1 - D58 - D58 - X1:W22</hiero>
* חבית, כלי למחבוא ושמירה שנחבא במקום שמור כגון מרתף וכמו שנאמר חביון עזה - י' חביון במקום א' (חבקוק ג, ד. אבן עזרא) חבי כמעט רגע (ישעיהו כו, כ) בערבית בבלית מדוברת חבית נקראת חב الحب
=מידע נוסף=
* יהושע בראנד, במאמר "ארכיאולוגיה ולימוד המשנה", כותב כי משמעות המילה בתלמוד שונה מזו המקובלת כיום, והשינוי חל בימי הביניים: "החבית, כלי עממי ביותר הנזכר לרוב בספרות התלמוד, זוהתה על־ידי עם האמפורה היוונית־רומית. זהו כלי בצורת כד בעל צוואר, אזנים המקשרות את הצוואר לכתפותיו ושוליים (החלק התחתון של הכלי) בצורות שונות: חדות, כדוריות או שטוחות. כלי זה היה עשוי לרוב מחרס כמרבית הכלים בארצות החמות, אך היו גם חביות עשויות מתכת יקרה, כסף וזהב, אבל לא מעץ. ואילו בתנאי המציאות באירופה, הוחלפה החבית בכלי עץ ידוע המשמש ליין. שינוי זה חל כבר בתקופת ימי הביניים ורש"י העיר עליו במסכת עבודה־זרה ס. "שכל חביות שבתלמוד כדים של חרס הם". גרם לכך כנראה שימושם המשותף ליין."
=צירופים=
* פתח בכד וסיים בחבית
* שבור חבית ושמור את יינה
* חבית מי שתייה
=נגזרות=
* חביונה
* חביונת
* חביון
* חבתן
=מילים נרדפות=
* גרב
* כד
=ראו גם=
*אמפורה
*דַּרְדּוּר
*מכל
*פִּטָּס
*פח
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי קיבול
חָבִית
# כְּלִי קִבּוּל בְּצוּרַת כַּד, לָרֹב עָשׂוּי חֶרֶס וּלְעִתִּים מַתֶּכֶת.
# כְּלִי גָּדוֹל עָשׂוּי בְּדֶרֶך-כְּלָל מֵעֵץ אוֹ מִמַּתֶּכֶת, מִסְגַּרְתּוֹ מְעֻגָּלָה וְהוּא מְשַׁמֵּשׁ לְאִחְסוּן נוֹזְלִים.
=גיזרון=
* ארמית-סורית: 'חָבִיתָא'.
* מצרית-תיכונה: חֵבְּ-בֶּת ḫbbt, קנקן לאחסון מור (תמרוק).
:<hiero>Aa1 - D58 - D58 - X1:W22</hiero>
* חבית, כלי למחבוא ושמירה שנחבא במקום שמור כגון מרתף וכמו שנאמר חביון עזה - י' חביון במקום א' (חבקוק ג, ד. אבן עזרא) חבי כמעט רגע (ישעיהו כו, כ) בערבית בבלית מדוברת חבית נקראת חב الحب
=מידע נוסף=
* יהושע בראנד, במאמר "ארכיאולוגיה ולימוד המשנה", כותב כי משמעות המילה בתלמוד שונה מזו המקובלת כיום, והשינוי חל בימי הביניים: "החבית, כלי עממי ביותר הנזכר לרוב בספרות התלמוד, זוהתה על־ידי עם האמפורה היוונית־רומית. זהו כלי בצורת כד בעל צוואר, אזנים המקשרות את הצוואר לכתפותיו ושוליים (החלק התחתון של הכלי) בצורות שונות: חדות, כדוריות או שטוחות. כלי זה היה עשוי לרוב מחרס כמרבית הכלים בארצות החמות, אך היו גם חביות עשויות מתכת יקרה, כסף וזהב, אבל לא מעץ. ואילו בתנאי המציאות באירופה, הוחלפה החבית בכלי עץ ידוע המשמש ליין. שינוי זה חל כבר בתקופת ימי הביניים ורש"י העיר עליו במסכת עבודה־זרה ס. "שכל חביות שבתלמוד כדים של חרס הם". גרם לכך כנראה שימושם המשותף ליין."
=צירופים=
* פתח בכד וסיים בחבית
* שבור חבית ושמור את יינה
* חבית מי שתייה
=נגזרות=
* חביונה
* חביונת
* חביון
* חבתן
=מילים נרדפות=
* גרב
* כד
=ראו גם=
*אמפורה
*דַּרְדּוּר
*מכל
*פִּטָּס
*פח
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי קיבול
ישב
יָשַׁב
#נָח וְנִסְמַךְ עַל יְרֵכָיו וְעַל עַכּוּזוֹ.
# חִכָּה וְצִפָּה לְבוֹא-.
# נָח עַל בֵּיצִים וְחִמְּמָן לְמַעַן תִּבְקַעְנָה, דָּגַר.
#(על-) הִתְאַבֵּל עַל מוֹת-.
#:*לאחר מות הסב הישיש, המשפחה האבלה תשב עליו שבעה בביתו.
#גָּר בְּמָקוֹם.
# פָּסַק מֵעֲשׂוֹת-.
=גיזרון=
#מן המקרא. מקבילות דומות בשפות שמיות נוספות: אכדית , פיניקית yšb (ישב),<ref>Phoenician-Punic Dictionary by Charles R. Krahmalkov, page 216</ref> ובחילופי ש־ת מהאות הפרוטו־שמית ṯ ארמית יְתֵיב,<ref>[http://www.sefaria.org/Jastrow%2C_יתֵב?lang=he יסטרוב].</ref> אוגריתית yṯb (יתֿב),<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 978</ref> 
:* מצרית קדומה, מופיע במכתבי אל-עמארנה - ([http://www.ancient-egypt.co.uk/transliteration/ancient_egypt_dictionary.pdf isbt]) בהוראת כס, וגם במשמעות מקלט, או יתכן יישוב (מוגן).
=נגזרות=
*ישבן
*ישיבה
*מושב
*שבת
=סימוכין=
<references />
קטגוריה:מילים אוגריתיות
קטגוריה:תנוחות
יִשֵּׁב
# קבע מקום לדבר.
#:*המדינה יישבה אלפי עולים בהיווסדה במעברות.
# הסיר מחשבה רעה וקשה; סיים דיון, ריב או מחלוקת.
=נגזרות=
יֻשַּׁב (צורת הסביל)
*יישוב
=גיזרון=
#מן המקרא. מקבילות דומות בשפות שמיות נוספות: אכדית , פיניקית yšb (ישב),<ref>Phoenician-Punic Dictionary by Charles R. Krahmalkov, page 216</ref> ובחילופי ש־ת מהאות הפרוטו־שמית ṯ ארמית יְתֵיב,<ref>[http://www.sefaria.org/Jastrow%2C_יתֵב?lang=he יסטרוב].</ref> אוגריתית yṯb (יתֿב),<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 978</ref> 
:* מצרית קדומה, מופיע במכתבי אל-עמארנה - ([http://www.ancient-egypt.co.uk/transliteration/ancient_egypt_dictionary.pdf isbt]) בהוראת כס, וגם במשמעות מקלט, או יתכן יישוב (מוגן).
=נגזרות=
*ישבן
*ישיבה
*מושב
*שבת
=סימוכין=
<references />
קטגוריה:מילים אוגריתיות
קטגוריה:תנוחות
יִשֵּׁב
# קבע מקום לדבר.
#:*המדינה יישבה אלפי עולים בהיווסדה במעברות.
# הסיר מחשבה רעה וקשה; סיים דיון, ריב או מחלוקת.
=נגזרות=
יֻשַּׁב (צורת הסביל)
*יישוב
מזוה
מְזָוֶה
# ארון או חדרון ליד המטבח לאחסון מזון.
=גיזרון=
* מילה יחידאית בפסוק לעיל בתהילים. קיבלה את משמעותה הנוכחית בעברית החדשה. תמר כץ כותבת במאמר "על דרכן של מילים מקראיות קשות אל לשון ימינו": "בראשית הספרות העברית החדשה המילה מזווה שימשה בעיקר לציון מחסן, אסם... ואחר כך היא התייחדה לציון חדר אחסון למזון".
* יתכן והמקור מלשון לווית בהגיית זֻ'-וֳוה (zūwa) בהוראת: לחם.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י, מלבי"ם ופרשנים אחרים (בפסוק בתהילים) מפרשים "מזווה" בהוראת זווית. למשל, פירוש מצודת דוד כותב: "הדרך לתת התבואה באמצעית החדר, וכשהיא רבה נתמלאים גם הזויות. ולזה אמר 'מזוינו מלאים' וגו'".
*חיזוק לפרשנותם של רש"י והקדמונים לעיל, ניתן למצוא בשורש הערבי (ז-וו-י ; ز و ي‎ׂ), המילה ( זָוִויָה [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B2%D8%A7%D9%88%D9%8A%D8%A9 زَاوِيَة ] ) פירושה זווית ,פינה, קצה ,(מנזר) מבודד.
=ראו גם=
* אסם
* מחסן
* מזון
=סימוכין=
[http://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/Tamar-Katz-Lesonenu76.pdf "על דרכן של מילים מקראיות קשות אל לשון ימינו"], לשוננו עו (תשע"ד), עמ' 77—59, הערה 96.
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מְזֻוֶּה
# שמבנהו מכיל זוויות.
#:* הארכיאולוג מצא שרידי קנקן מְזֻוֶּה.
=גיזרון=
* עברית חדשה. מופיע במילוני "טכניקה" ו"כלים" של האקדמיה ללשון העברית משנת תרפ"ט (1929).
=צירופים=
* סוֹגֵר מְזֻוֶּה
=ניגודים=
* מעוגל
* חָלָק
=ראו גם=
* פינתי

קטגוריה:אדריכלות
מְזָוֶה
# ארון או חדרון ליד המטבח לאחסון מזון.
=גיזרון=
* מילה יחידאית בפסוק לעיל בתהילים. קיבלה את משמעותה הנוכחית בעברית החדשה. תמר כץ כותבת במאמר "על דרכן של מילים מקראיות קשות אל לשון ימינו": "בראשית הספרות העברית החדשה המילה מזווה שימשה בעיקר לציון מחסן, אסם... ואחר כך היא התייחדה לציון חדר אחסון למזון".
* יתכן והמקור מלשון לווית בהגיית זֻ'-וֳוה (zūwa) בהוראת: לחם.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י, מלבי"ם ופרשנים אחרים (בפסוק בתהילים) מפרשים "מזווה" בהוראת זווית. למשל, פירוש מצודת דוד כותב: "הדרך לתת התבואה באמצעית החדר, וכשהיא רבה נתמלאים גם הזויות. ולזה אמר 'מזוינו מלאים' וגו'".
*חיזוק לפרשנותם של רש"י והקדמונים לעיל, ניתן למצוא בשורש הערבי (ז-וו-י ; ز و ي‎ׂ), המילה ( זָוִויָה [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B2%D8%A7%D9%88%D9%8A%D8%A9 زَاوِيَة ] ) פירושה זווית ,פינה, קצה ,(מנזר) מבודד.
=ראו גם=
* אסם
* מחסן
* מזון
=סימוכין=
[http://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/Tamar-Katz-Lesonenu76.pdf "על דרכן של מילים מקראיות קשות אל לשון ימינו"], לשוננו עו (תשע"ד), עמ' 77—59, הערה 96.
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מְזֻוֶּה
# שמבנהו מכיל זוויות.
#:* הארכיאולוג מצא שרידי קנקן מְזֻוֶּה.
=גיזרון=
* עברית חדשה. מופיע במילוני "טכניקה" ו"כלים" של האקדמיה ללשון העברית משנת תרפ"ט (1929).
=צירופים=
* סוֹגֵר מְזֻוֶּה
=ניגודים=
* מעוגל
* חָלָק
=ראו גם=
* פינתי

קטגוריה:אדריכלות
צחוק
צְחוֹק
# מבע של שמחה או מבוכה<ref>רש"י על בראשית כא ו</ref>
# מבע של לעג<ref></ref>
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות, אך עברה גלגולים שונים. השוו לערבית
=צירופים=
* בת צחוק
* התקף צחוק
* צחוק מדבק
* צחוק מתגלגל
* צחוק עשה לי אלהים
=ראו גם=
* צחק
* צחקוק
=סימוכין=
קטגוריה:קולות אנושיים
קטגוריה:הומור
צְחוֹק
# מבע של שמחה או מבוכה<ref>רש"י על בראשית כא ו</ref>
# מבע של לעג<ref></ref>
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות, אך עברה גלגולים שונים. השוו לערבית
=צירופים=
* בת צחוק
* התקף צחוק
* צחוק מדבק
* צחוק מתגלגל
* צחוק עשה לי אלהים
=ראו גם=
* צחק
* צחקוק
=סימוכין=
קטגוריה:קולות אנושיים
קטגוריה:הומור
גיד
גִּיד
# רקמת חיבור בין עצם לשריר.
# צבר סיבים המעבירים תחושות פיזיות, בפרט כאב.
# איבר מינו של הזכר.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות. למשל; ארמית: , ערבית: – צואר; אכדית: 
*בימי קדם לא הייתה הבחנה בין החוטים השונים שכונו גיד, וכך היה גם עם המילה היוונית ומקבילותיה בלשונות אירופה.
=צירופים=
* גיד הנשה
=מילים נרדפות=
* עצב (2)
* זכרות (3)
=תרגום=
1,2
*יוונית: (תעתיק: neûron)
:: (תעתיק: ténontas)
*ערבית: (תעתיק: וַתַר)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות. למשל; ארמית: , ערבית: – צואר; אכדית: 
*בימי קדם לא הייתה הבחנה בין החוטים השונים שכונו גיד, וכך היה גם עם המילה היוונית ומקבילותיה בלשונות אירופה.
=צירופים=
* גיד הנשה
=מילים נרדפות=
* עצב (2)
* זכרות (3)
=תרגום=
1,2
*יוונית: (תעתיק: neûron)
:: (תעתיק: ténontas)
*ערבית: (תעתיק: וַתַר)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
טרם
טֶרֶם
#<small>לפני פועל בעבר או לפני פועל בעתיד ואז נהפך המשמע לעבר</small> עֲדַיִן לֹא, עוֹד לֹא.
#לִפְנֵי שֶׁ-.
# <small>לפני שֵׁם</small> לִפְנֵי-.
#:*הבחור מת טרם זמנו.
=גיזרון=
*מן המקרא. 
* המקור מופיע במצרית הכתובה בכתב חרטומים בהגיית גֶ'ר ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%B8%8Fr#Egyptian ḏr]) כמילת-יחס , בהוראת "מאז", או "מהתקופה של-". ומכאן נגזרה במצרית המילה בהגיית ג'רו (ḏrw) בהוראת "גבול". להלן הירוגליף ḏr:
:<hiero>Dr:r</hiero>
=צירופים=
*כבכורה בטרם קיץ
=מילים נרדפות=
*לפני
*עדיין לא
= ניגודים =
*אחרי
*אחר
*לאחר
=מידע נוסף=
#כשהמילה "טרם" קשורה לפועל, היא מופיעה כמעט תמיד לפני פועל בעתיד, למעט ג' פעמים במקרא שבהן המילה מופיעה לפני פועל בעבר (בשמואל א', בתהילים ובמשלי). לפני פועל בעתיד מילה זו מהפכת את זמן הפועל לעבר, למשל: - מובנו: טרם נגלה אליו.
טָרַם
# הִקְדִּים דָּבָר לִפְנֵי אַחֵר.
=מילים נרדפות=
*הקדים
*הטרים
=ראו גם=
*הֻטְרַם

קטגוריה:תואר־הפועל
=גיזרון=
*מן המקרא. 
* המקור מופיע במצרית הכתובה בכתב חרטומים בהגיית גֶ'ר ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%B8%8Fr#Egyptian ḏr]) כמילת-יחס , בהוראת "מאז", או "מהתקופה של-". ומכאן נגזרה במצרית המילה בהגיית ג'רו (ḏrw) בהוראת "גבול". להלן הירוגליף ḏr:
:<hiero>Dr:r</hiero>
=צירופים=
*כבכורה בטרם קיץ
=מילים נרדפות=
*לפני
*עדיין לא
= ניגודים =
*אחרי
*אחר
*לאחר
=מידע נוסף=
#כשהמילה "טרם" קשורה לפועל, היא מופיעה כמעט תמיד לפני פועל בעתיד, למעט ג' פעמים במקרא שבהן המילה מופיעה לפני פועל בעבר (בשמואל א', בתהילים ובמשלי). לפני פועל בעתיד מילה זו מהפכת את זמן הפועל לעבר, למשל: - מובנו: טרם נגלה אליו.
טָרַם
# הִקְדִּים דָּבָר לִפְנֵי אַחֵר.
=מילים נרדפות=
*הקדים
*הטרים
=ראו גם=
*הֻטְרַם

קטגוריה:תואר־הפועל
יבל (שורש)
השורש י־ב־ל הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:י (שורשים)

קטגוריה:יבל (שורש)השורש י־ב־ל הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:י (שורשים)

קטגוריה:יבל (שורש)
חיה (שורש)
השורש ח־י־ה הוא שורש מורכב הניטה בחלק מזמן העבר ובזמן הבינוני של בניין קל לפי גזרת ע"ע, וביתר הנטייה ניטה לפי גזרת נל"י/ה.
=הערות=
*בבניין קל, המטה בצורת העבר לפי נחי ל"י/ה: חָיָה (נסתר), חָיְתָה (נסתרת), חָיוּ וכולי אינו משתבש. 
*בבניין הפעיל, הצורות הרווחות הן צורת העבר וצורת המקור, יתר הצורות נהוגות לפי בניין פיעל.
*בבוא אותיות השימוש לפני שורש זה, כאשר על פה"פ להיחטף, היא נהפכת לשווא ואות השימוש באה לפניה בחיריק (וזו גם הדרך לצורת העתיד בבניין קל עם אותיות אית"ן), דוגמת: , , וכדומה.
<noinclude>קטגוריה:ח (שורשים)</noinclude>השורש ח־י־ה הוא שורש מורכב הניטה בחלק מזמן העבר ובזמן הבינוני של בניין קל לפי גזרת ע"ע, וביתר הנטייה ניטה לפי גזרת נל"י/ה.
=הערות=
*בבניין קל, המטה בצורת העבר לפי נחי ל"י/ה: חָיָה (נסתר), חָיְתָה (נסתרת), חָיוּ וכולי אינו משתבש. 
*בבניין הפעיל, הצורות הרווחות הן צורת העבר וצורת המקור, יתר הצורות נהוגות לפי בניין פיעל.
*בבוא אותיות השימוש לפני שורש זה, כאשר על פה"פ להיחטף, היא נהפכת לשווא ואות השימוש באה לפניה בחיריק (וזו גם הדרך לצורת העתיד בבניין קל עם אותיות אית"ן), דוגמת: , , וכדומה.
<noinclude>קטגוריה:ח (שורשים)</noinclude>
ער"פ
ער"פ
# ערב פסח.

קטגוריה:ראשי תיבות
חוי"ה
חוי"ה
# חינוך וידיעת הארץ.

קטגוריה:ראשי תיבות
אל תגיד הופ לפני שקפצת
"אל תגיד הופ לפני שקפצת" (הפתגם הרוסי).

פירוש: אל יתפאר (ישוויץ) אדם לפני שביצע את המשימה המוטלת עליו.

סיפור: דני אוהב אקסטרים יום אחד דני אמר לאביו שהוא רוצה לעשות בנג'י 
אבין אמר לו מחר למחרת הם הלכו לבנג'י אביו של דני אמר הופ ולאחר שתי שניות קפץ 
אחרי הבנג'י דני אמר לאביו אף פעם אל תגיד הופ לפני שאתה קופץ
וכך היה.

אל יתהלל חוגר כמפתח
"אל תגיד הופ לפני שקפצת" (הפתגם הרוסי).

פירוש: אל יתפאר (ישוויץ) אדם לפני שביצע את המשימה המוטלת עליו.

סיפור: דני אוהב אקסטרים יום אחד דני אמר לאביו שהוא רוצה לעשות בנג'י 
אבין אמר לו מחר למחרת הם הלכו לבנג'י אביו של דני אמר הופ ולאחר שתי שניות קפץ 
אחרי הבנג'י דני אמר לאביו אף פעם אל תגיד הופ לפני שאתה קופץ
וכך היה.

אל יתהלל חוגר כמפתח
מין אנאלי
מִין אָנָאלִי
# פעילות מינית שבמסגרתה מבוצע גירוי של פי הטבעת.
=מילים נרדפות=
*ביאה שלא כדרכה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מיניות
=מילים נרדפות=
*ביאה שלא כדרכה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מיניות
בסו"מ
בסו"מ
# בן סורר ומורה.

קטגוריה:ראשי תיבות
בסר
בֹּסֶר (גם: בֵּסֶר)
# פרי שעדיין אינו בשל.
#:* .
# דבר שעדיין אינו בשל.
=גיזרון=
* לשון המקרא.
=צירופים=
* אבות אכלו בוסר ושיני בנים תקהינה
* נישואי בוסר
=נגזרות=
* בָּסְרִי
=מילים נרדפות=
* פַּג (1)
* התחלתי (2)
=ניגודים=
* בָּשֵׁל
* צמל (1)
=ראו גם=
* בֹּחַל
* נובלת
* סמדר
=הערות שוליים=
<references />

קטגוריה:פירות
בֹּסֶר (גם: בֵּסֶר)
# פרי שעדיין אינו בשל.
#:* .
# דבר שעדיין אינו בשל.
=גיזרון=
* לשון המקרא.
=צירופים=
* אבות אכלו בוסר ושיני בנים תקהינה
* נישואי בוסר
=נגזרות=
* בָּסְרִי
=מילים נרדפות=
* פַּג (1)
* התחלתי (2)
=ניגודים=
* בָּשֵׁל
* צמל (1)
=ראו גם=
* בֹּחַל
* נובלת
* סמדר
=הערות שוליים=
<references />

קטגוריה:פירות
להתראות
לְהִתְרָאוֹת
# ברכה הנאמרת בעת פרדה המכילה הבטחה למפגש נוסף.
= גיזרון =
*שם הפועל מן התראה
= צירופים =
* שלום ולא להתראות
* שלום ולהתראות
=מילים נרדפות=
* להת' (קיצור)
=ראו גם=
* ביי
* צ'או

קטגוריה:ברכות
קטגוריה:מילות קריאה
= גיזרון =
*שם הפועל מן התראה
= צירופים =
* שלום ולא להתראות
* שלום ולהתראות
=מילים נרדפות=
* להת' (קיצור)
=ראו גם=
* ביי
* צ'או

קטגוריה:ברכות
קטגוריה:מילות קריאה