צנור
צִנּוֹר
# שלוש-קלשון, נשק דמוי טרידנט (מיתולוגיה) .
#:*<ref> ורד"ק פירש "צינור" בפסוק זה:" עתה ספר איך לכדה, שאמר: כל מכה יבוסי ויגע בצנור – ופירושו במקום החזק."
*ורש"י מפרש: "ויגע בצנור- לשון גובה המגדל , כי שם היו נתונים הצלמים שלהם". </ref>
# זֶרֶם שֶׁל מַיִם.
#:*<ref>ופירש רש"י "צינור" בפסוק זה: "לקול צנוריך- ונכון אני לסבול המים הנשפכים מן הצנורות המשמיעים קול גדול בשפכם כי רבים הם והוא משל על רוב הצרות : "כל משבריך"..."
*ומפרש מלבי"ם: "לקול צנוריך- על ידי קול ופקודת הצינורות העליונות..."</ref>
# וו המחבר את פעמון הבהמה אל העל 
# כְּעֵין גָּלִיל אָרֹךְ וְחָלוּל לְהַזְרָמַת נוֹזֵל או גַּז בְּעִקָּר. הוּא יָכוֹל לִהְיוֹת עָשׂוּי מֵחֳמָרִים שׁוֹנִים דֻּגְמַת פְּלַסְטִיק, גֻּמִּי, מַתֶּכֶת וְעוֹד. 
# <small>בהשאלה</small> גּוֹרֵם מַעֲבִיר, אֶמְצָעִי הַמְשַׁמֵּשׁ לְ-.
=גיזרון=
*(3:) מאשורית: בהגיית צנרה ([https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=cnrh%20N&cits=all ṣnrh]) בהוראת וו-תלייה, נגזרת ממנה היא התיבה הסורית: צָנֻרִתַ (ṣnwrytˀ) בהוראת וו או מזלג ששימשו בפולחן.מצוי גם בערבית כשם עצם: בהגיית סִין ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B3%D9%86 سِنّ]) ובהוראת קצה-חנית,קצה-חץ. משחיבר סופר דברי הימים פרק זה ונתקל בצירוף שהיה סתום גם לו: "וְיִגַּע בַּצִּנּוֹר" הבינו כאילו והיה מדובר בסיכול אותיות בנוסח: "וַיגע בנצור" או "ויגע בנצרו", היות ואת תיבת נצר הכיר המחבר בהוראת: "ראשון", כתב .
*תיבת "צינור" מופיעה פעמיים במקרא, ובשני מופעיה קשה לבאר עד תום את פירושה המלא והמקורי. יש הנשענים על הארמית בהשוואתם למילה: צִנּוֹרָא- שפירוש אחד לה הוא כמעין קנה ברזל שבקצהו האחד ראש מכופף (וכן יש הטוענים כי המילה "צַנְתָּר" הינה הרחבה מן "צִנּוֹר", בְּהִוָּסף ת"ו, ואכן מילה זו שבלשוננו מקבילה אף היא לארמית: צַנְתְּרָא, וכמו כן מופיעה גם בתנ"ך), ובא בתלמוד גם נוסח עברי (בכתיב עם ה"א) "צִנּוֹרָה" כשם תואר בהוראת "נתז ריר": .
* כיום מקובלת ההנחה כי המילה המקראית "צינור" שמשה בהגדרת מערכת המים היבוסית המוכרת בשמה: פיר וורן <ref> דר אייל מירון-ירושלים מראשיתה ועד בית ראשון, עמ'21</ref>
=צירופים=
* מפתח צנורות
=נגזרות=
*צנרת
*צנורה
*צנורית
=מילים נרדפות=
*גובתה
*סילון
=תרגום=
*אנגלית: (:1 משוער), (:2), (:3), (:5+4:)
* צ'כית: , , ,
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:זכר בסיומת רבים של נקבה
=גיזרון=
*(3:) מאשורית: בהגיית צנרה ([https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=cnrh%20N&cits=all ṣnrh]) בהוראת וו-תלייה, נגזרת ממנה היא התיבה הסורית: צָנֻרִתַ (ṣnwrytˀ) בהוראת וו או מזלג ששימשו בפולחן.מצוי גם בערבית כשם עצם: בהגיית סִין ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B3%D9%86 سِنّ]) ובהוראת קצה-חנית,קצה-חץ. משחיבר סופר דברי הימים פרק זה ונתקל בצירוף שהיה סתום גם לו: "וְיִגַּע בַּצִּנּוֹר" הבינו כאילו והיה מדובר בסיכול אותיות בנוסח: "וַיגע בנצור" או "ויגע בנצרו", היות ואת תיבת נצר הכיר המחבר בהוראת: "ראשון", כתב .
*תיבת "צינור" מופיעה פעמיים במקרא, ובשני מופעיה קשה לבאר עד תום את פירושה המלא והמקורי. יש הנשענים על הארמית בהשוואתם למילה: צִנּוֹרָא- שפירוש אחד לה הוא כמעין קנה ברזל שבקצהו האחד ראש מכופף (וכן יש הטוענים כי המילה "צַנְתָּר" הינה הרחבה מן "צִנּוֹר", בְּהִוָּסף ת"ו, ואכן מילה זו שבלשוננו מקבילה אף היא לארמית: צַנְתְּרָא, וכמו כן מופיעה גם בתנ"ך), ובא בתלמוד גם נוסח עברי (בכתיב עם ה"א) "צִנּוֹרָה" כשם תואר בהוראת "נתז ריר": .
* כיום מקובלת ההנחה כי המילה המקראית "צינור" שמשה בהגדרת מערכת המים היבוסית המוכרת בשמה: פיר וורן <ref> דר אייל מירון-ירושלים מראשיתה ועד בית ראשון, עמ'21</ref>
=צירופים=
* מפתח צנורות
=נגזרות=
*צנרת
*צנורה
*צנורית
=מילים נרדפות=
*גובתה
*סילון
=תרגום=
*אנגלית: (:1 משוער), (:2), (:3), (:5+4:)
* צ'כית: , , ,
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:זכר בסיומת רבים של נקבה