יצא
יָצָא
# חצה את תחומו הפנימי של מקום מסוים, עבר אל מחוץ למקום שהיה בו, עבר מתחום אחד אל תחום אחר ; הלך לדרכו, עזב.
# החל במעשה; התחיל במעשה בריש גלי, לידיעת הציבור.
#:* החברה יצאה במסע פרסום נרחב.
# עשה את צרכיו.
#היה לאחר סיום ארוע או תהליך, נבע והתקבל מתהליך או ממעשה. 
#:* הוא יצא מן התאונה בשריטות קלות בלבד.
#:* גם אני עשיתי את החישוב ויצא לי מספר אחר לגמרי.
#:* שכחתי את העוגה בתנור והיא יצאה קצת שרופה.
#נחלץ, התחמק.
# הצטייר באור מסוים, התברר כ־.
#:* אולי השגת מה שרצית, אבל אתה יוצא מאוד רע מכל הסיפור הזה.
#:* יצאת צדיק!
# בילה.
#:*בכל ערב שישי נוהג דן לצאת עם חבריו.
= גזרון =
* מקראי. מקביל לאכדית וַצוּ (מאוחר יותר: aṣu) וארמית יְעָא 'יצא, צץ, פרח'<ref>https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%99%D7%A6%D7%90?lang=he</ref> (חילופי צ־ע מהאות הפרוטו־שמית ḍ).
=נגזרות=
*יציאה
*צאה
*אסיה
=ניגודים=
* נכנס (1)
= תרגום =
*# 
*# 
*# 
*# 
*# 
*# 
*# 
*ערבית: (1)
*צרפתית: (1,4)
= מידע נוסף =
* המקור לשם הגאוגרפי אסיה – מיוונית Ἀσία – הוא השורש י־צ־א בשפות שמיות, בהוראת "ארץ יציאת השמש" – שכן מהלבנט ומסופוטמיה השמש נראית כזורחת מיבשת אסיה (וכך גם אסיה הקטנה היא אזור זריחת השמש מנקודת מבט יוונית).<ref name=":0">כך גם באכדית aṣu; ראו Michael Barry, [https://www.jstor.org/stable/44188059 L'Europe et son mythe : a la poursuite du couchant], Revue des Deux Mondes, 1999, עמ' 110–117, וכן ארנסט דוד קליין, [https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%90%D6%B7%D7%A1%D6%B0%D7%99%D6%B8%D7%94.1?lang=he אַסְיָה], A Comprehensive Etymological Dictionary of the Hebrew Language for Readers of English, 1987</ref> בדומה, מקור שם היבשת אירופה הוא בשורש השמי ע־ר־ב, בהוראת "ארץ ערוב השמש", שכן ביחס לארצות השמיות אירופה נמצאת במערב, והשמש שוקעת בכיוונה.<ref>Michael Barry, [https://www.jstor.org/stable/44188059 L'Europe et son mythe : a la poursuite du couchant], Revue des Deux Mondes, 1999, עמ' 110–117, וכן ארנסט דוד קליין, [https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%90%D6%B5%D7%99%D7%A8%D7%95%D6%B9%D7%A4%D6%B8%D6%BC%D7%94?lang=he אֵירוֹפָּה], A Comprehensive Etymological Dictionary of the Hebrew Language for Readers of English, 1987</ref>

קטגוריה:מילים מקראיות
יִצֵּא
#מכר אל מחוץ לארץ, לארצות אחרות.
#:*ישראל מייצאת תוצרת חקלאית, יהלומים, נשק ומוצרי תכנה.
=נגזרות=
*יֻצָּא (צורת הסביל)
*יצוא
=תרגום=
* אנגלית: ‏
= הערות שוליים =
<references />
= גזרון =
* מקראי. מקביל לאכדית וַצוּ (מאוחר יותר: aṣu) וארמית יְעָא 'יצא, צץ, פרח'<ref>https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%99%D7%A6%D7%90?lang=he</ref> (חילופי צ־ע מהאות הפרוטו־שמית ḍ).
=נגזרות=
*יציאה
*צאה
*אסיה
=ניגודים=
* נכנס (1)
= תרגום =
*# 
*# 
*# 
*# 
*# 
*# 
*# 
*ערבית: (1)
*צרפתית: (1,4)
= מידע נוסף =
* המקור לשם הגאוגרפי אסיה – מיוונית Ἀσία – הוא השורש י־צ־א בשפות שמיות, בהוראת "ארץ יציאת השמש" – שכן מהלבנט ומסופוטמיה השמש נראית כזורחת מיבשת אסיה (וכך גם אסיה הקטנה היא אזור זריחת השמש מנקודת מבט יוונית).<ref name=":0">כך גם באכדית aṣu; ראו Michael Barry, [https://www.jstor.org/stable/44188059 L'Europe et son mythe : a la poursuite du couchant], Revue des Deux Mondes, 1999, עמ' 110–117, וכן ארנסט דוד קליין, [https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%90%D6%B7%D7%A1%D6%B0%D7%99%D6%B8%D7%94.1?lang=he אַסְיָה], A Comprehensive Etymological Dictionary of the Hebrew Language for Readers of English, 1987</ref> בדומה, מקור שם היבשת אירופה הוא בשורש השמי ע־ר־ב, בהוראת "ארץ ערוב השמש", שכן ביחס לארצות השמיות אירופה נמצאת במערב, והשמש שוקעת בכיוונה.<ref>Michael Barry, [https://www.jstor.org/stable/44188059 L'Europe et son mythe : a la poursuite du couchant], Revue des Deux Mondes, 1999, עמ' 110–117, וכן ארנסט דוד קליין, [https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%90%D6%B5%D7%99%D7%A8%D7%95%D6%B9%D7%A4%D6%B8%D6%BC%D7%94?lang=he אֵירוֹפָּה], A Comprehensive Etymological Dictionary of the Hebrew Language for Readers of English, 1987</ref>

קטגוריה:מילים מקראיות
יִצֵּא
#מכר אל מחוץ לארץ, לארצות אחרות.
#:*ישראל מייצאת תוצרת חקלאית, יהלומים, נשק ומוצרי תכנה.
=נגזרות=
*יֻצָּא (צורת הסביל)
*יצוא
=תרגום=
* אנגלית: ‏
= הערות שוליים =
<references />