ניר
נְיָר
# מוצר המורכב מסיבי תאית מעובדים לכדי משטח דקיק, גמיש וחלק המיועד לשם רישום וכתיבה.
# מסמך רשמי, תעודה.
#:* "וכשנפטרה לאה, לקח לוי אותו הכרך מן השפחה, ולא עיין אם היו בו שטרות או ניירות (ופירות), ונתנו לשמעון אבי שאול זה." (שו"ת הרא"ש, כלל סו, סימן ג)
=גיזרון=
* . ראו גם פירוט בערך דף.
=פרשנים מפרשים=
* "נייר - של עשבים שכותשים אותם ועושים כמין עור" (פירוש ר' עובדיה מברטנורא על המשנה, )
* "נייר עשוי מעשבים על ידי דבק שקורין גלו"ד." (פירוש רש"י על ה)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אמצעי כתיבה
נִיר {{משני|א}}
# שדה חרוש.
# שם פרטי לזכר
=גיזרון=
* מקור המילה הוא שֵמי ועניינו עוֹל אותו מניחים על צמד שוורים, לרוב לשם חרישת האדמה. אכדית 'עול', ארמית ניר או נירא 'עול',<ref>[http://www.sefaria.org/Jastrow%2C_נִיר_III.1?lang=he יסטרוב], [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=nyr%20N&cits=all CAL].</ref> ארמית־סורית (נירא) 'עול', ערבית 'עול'. סוואהילית - nira. ובכן, אונקלוס מתרגם עברית עול לארמית ניר או נירא:<ref>5 פעמים: [http://cal.huc.edu/getOMT.php?MT=2224&cal=nyr%20N CAL] וגם [http://cal.huc.edu/showtargum.php?bookname=3&chapter=26&verse=13&Peshitta=ON&Sam=ON ויקרא כו יג].</ref> = .
=פרשנים מפרשים=
* רד"ק: והניר היא חרישת השדה קודם הזריעה ובחרישה ההיא יעקרו הקוצים והעשבים הרעים מן השדה ויהיה ראוי לזריעה אחר כן.
=ראו גם=
* גורן
* חורשה
* כר
* מוץ
* מרעה

קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:שמות
נִיר {{משני|ב}}
# שלטון.
=גיזרון=
* צורה משנית של המילה נֵר. המילה בהקשרה המקראי באה לסמל את אור המלכות.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: ניר - ממשלה וניר לשון עול.
* רד"ק: ניר בחיר"ק כמו בצר"י על דרך "ערכתי נֵר למשיחי" ויונתן תרגם מלכו, וכן תרגם אונקלוס ונירם ומלכו."
* מצודת דוד: ניר - ר"ל מלך מושל וכה"א ערכתי נר למשיחי (תהלים קל"ב) ויקרא המלך כן על שם שמשפיע ומאיר ובאורו נראה אור.
* מצודת ציון: ניר - כמו נר ור"ל מלכות.
* רלב"ג: ניר בירושלם - ניר הוא הארץ הנעבדת באופן שיהיו הצמחים אשר בה פרים ובזה יאמר כי לולא דוד לא היה השם יתברך נותן לו בירושלם זרע שימשול בו להעמיד את ירושלם והוא אסא.
נִיר {{משני|ג}}
# חורים בקורת הנול בהם מעבירים את חוטי השתי.
=צירופים=
* בתי נירין
<references />
קטגוריה:זכר בסיומת רבים של נקבה
=גיזרון=
* . ראו גם פירוט בערך דף.
=פרשנים מפרשים=
* "נייר - של עשבים שכותשים אותם ועושים כמין עור" (פירוש ר' עובדיה מברטנורא על המשנה, )
* "נייר עשוי מעשבים על ידי דבק שקורין גלו"ד." (פירוש רש"י על ה)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אמצעי כתיבה
נִיר {{משני|א}}
# שדה חרוש.
# שם פרטי לזכר
=גיזרון=
* מקור המילה הוא שֵמי ועניינו עוֹל אותו מניחים על צמד שוורים, לרוב לשם חרישת האדמה. אכדית 'עול', ארמית ניר או נירא 'עול',<ref>[http://www.sefaria.org/Jastrow%2C_נִיר_III.1?lang=he יסטרוב], [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=nyr%20N&cits=all CAL].</ref> ארמית־סורית (נירא) 'עול', ערבית 'עול'. סוואהילית - nira. ובכן, אונקלוס מתרגם עברית עול לארמית ניר או נירא:<ref>5 פעמים: [http://cal.huc.edu/getOMT.php?MT=2224&cal=nyr%20N CAL] וגם [http://cal.huc.edu/showtargum.php?bookname=3&chapter=26&verse=13&Peshitta=ON&Sam=ON ויקרא כו יג].</ref> = .
=פרשנים מפרשים=
* רד"ק: והניר היא חרישת השדה קודם הזריעה ובחרישה ההיא יעקרו הקוצים והעשבים הרעים מן השדה ויהיה ראוי לזריעה אחר כן.
=ראו גם=
* גורן
* חורשה
* כר
* מוץ
* מרעה

קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:שמות
נִיר {{משני|ב}}
# שלטון.
=גיזרון=
* צורה משנית של המילה נֵר. המילה בהקשרה המקראי באה לסמל את אור המלכות.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: ניר - ממשלה וניר לשון עול.
* רד"ק: ניר בחיר"ק כמו בצר"י על דרך "ערכתי נֵר למשיחי" ויונתן תרגם מלכו, וכן תרגם אונקלוס ונירם ומלכו."
* מצודת דוד: ניר - ר"ל מלך מושל וכה"א ערכתי נר למשיחי (תהלים קל"ב) ויקרא המלך כן על שם שמשפיע ומאיר ובאורו נראה אור.
* מצודת ציון: ניר - כמו נר ור"ל מלכות.
* רלב"ג: ניר בירושלם - ניר הוא הארץ הנעבדת באופן שיהיו הצמחים אשר בה פרים ובזה יאמר כי לולא דוד לא היה השם יתברך נותן לו בירושלם זרע שימשול בו להעמיד את ירושלם והוא אסא.
נִיר {{משני|ג}}
# חורים בקורת הנול בהם מעבירים את חוטי השתי.
=צירופים=
* בתי נירין
<references />
קטגוריה:זכר בסיומת רבים של נקבה