חריט
חָרִיט
# ארנק, תיק קטן לכסף.
#:* האישה שמרה את שטרות הכסף בחריטהּ.
=גיזרון=
* "חַ'רִיטַה" בלשון הערבית משמעותה "סל".
* 'צרור' עפ"י הפועל מן הפסוק לעיל -'ויצר'. היות ו"ככריים" מקראיות ששלח נעמן שוות לכשישים וששה ק"ג שש מאות שישים ושש גרם בערך, אזי יתכן וחריט הוא מין שק גדול.
* במאמרו, קושר פרופ' חיים רבין את תיבת חריט המקראית עם הביטוי מלשון ערבית סורית מדוברת - 'חְראטֵת אל עיד' בהוראת בגד גוף, חצאית לימי חג - 'קרינולינה',עם הפעלים בניבים: סוקוטרי -'ח'ארוט', ובניב טיגרני -'חַרְטַ' בהוראת 'לנתק ענבים מהאשכול בהינף יד או בעזרת הפה', וגם 'ח'רט' בהוראת למרוט עוף .בכך מקשר הפרופ' את תיבת 'חריט' לשדה סמנטי במשמעות 'קילוף', או ליתר דיוק - בגד גוף סגור ככיס, שיש לקלפו על מנת לפשוט אותו .
=פרשנים מפרשים=
* רש"י - 'חרטים' הם מיני בגדים וסודרין, כמו המטפחות והחריטים, כך חברו מנחם. אבל יונתן תרגם זה 'פלדסין', ואת שבספר ישעיהו תרגם מחכיא. והפותרין אומרין: בשני חריטים, בשני כיסין ארוכים, פירדיי"ש בלע"ז. 
* רלב"ג - "צרר שני ככרים של כסף בשני חריטים, או בשתי אמתחות". (ראו, אמתחת).
* מצודות - "והחריטים" - מין כיסים נאים וכן ויצר וגו' בשני חריטים
* רשב"ם - , בהוראת 'שטנץ' או שקע שנעשה עבור יציקת זהב שחוממה והפכה נוזלית - "הזהב לקח מיד כל אחד וקבץ אותו וקשר את כולם בבגד עד שעשו דפוס של חמר ושל שעוה בדרך המתיכין ועשו בו צורת עגל והשליכו הזהב בתוכו ונעשה עגל, כדכתיב: ואשליכהו באש ויצא העגל הזה. (השוו, "ותשם כתר על ראשה ותלבש בגדים יקרים מוזהבים ותכשיטים חריטים ושהרונים ועגילים וטבעות". יהודית, מעשה יהודית [https://www.sefaria.org.il/Otzar_Midrashim%2C_Yehudit%2C_The_Tale_of_Yehudit_(Version_2)?lang=he ז'-2])
*1: רד"ק - 'חריטים' כיסים, וכן בשני חריטים, וכן נקרא בערבי הכיס כרטא ת.יונתן תרגם: בעברי בערבי כ"ף במקומות רבים.
=ראו גם=
* חריץ
* נרתיק
=סמוכין=
קטגוריה:פסיכומטרי
=גיזרון=
* "חַ'רִיטַה" בלשון הערבית משמעותה "סל".
* 'צרור' עפ"י הפועל מן הפסוק לעיל -'ויצר'. היות ו"ככריים" מקראיות ששלח נעמן שוות לכשישים וששה ק"ג שש מאות שישים ושש גרם בערך, אזי יתכן וחריט הוא מין שק גדול.
* במאמרו, קושר פרופ' חיים רבין את תיבת חריט המקראית עם הביטוי מלשון ערבית סורית מדוברת - 'חְראטֵת אל עיד' בהוראת בגד גוף, חצאית לימי חג - 'קרינולינה',עם הפעלים בניבים: סוקוטרי -'ח'ארוט', ובניב טיגרני -'חַרְטַ' בהוראת 'לנתק ענבים מהאשכול בהינף יד או בעזרת הפה', וגם 'ח'רט' בהוראת למרוט עוף .בכך מקשר הפרופ' את תיבת 'חריט' לשדה סמנטי במשמעות 'קילוף', או ליתר דיוק - בגד גוף סגור ככיס, שיש לקלפו על מנת לפשוט אותו .
=פרשנים מפרשים=
* רש"י - 'חרטים' הם מיני בגדים וסודרין, כמו המטפחות והחריטים, כך חברו מנחם. אבל יונתן תרגם זה 'פלדסין', ואת שבספר ישעיהו תרגם מחכיא. והפותרין אומרין: בשני חריטים, בשני כיסין ארוכים, פירדיי"ש בלע"ז. 
* רלב"ג - "צרר שני ככרים של כסף בשני חריטים, או בשתי אמתחות". (ראו, אמתחת).
* מצודות - "והחריטים" - מין כיסים נאים וכן ויצר וגו' בשני חריטים
* רשב"ם - , בהוראת 'שטנץ' או שקע שנעשה עבור יציקת זהב שחוממה והפכה נוזלית - "הזהב לקח מיד כל אחד וקבץ אותו וקשר את כולם בבגד עד שעשו דפוס של חמר ושל שעוה בדרך המתיכין ועשו בו צורת עגל והשליכו הזהב בתוכו ונעשה עגל, כדכתיב: ואשליכהו באש ויצא העגל הזה. (השוו, "ותשם כתר על ראשה ותלבש בגדים יקרים מוזהבים ותכשיטים חריטים ושהרונים ועגילים וטבעות". יהודית, מעשה יהודית [https://www.sefaria.org.il/Otzar_Midrashim%2C_Yehudit%2C_The_Tale_of_Yehudit_(Version_2)?lang=he ז'-2])
*1: רד"ק - 'חריטים' כיסים, וכן בשני חריטים, וכן נקרא בערבי הכיס כרטא ת.יונתן תרגם: בעברי בערבי כ"ף במקומות רבים.
=ראו גם=
* חריץ
* נרתיק
=סמוכין=
קטגוריה:פסיכומטרי