שנה
שָׁנָה {{משני|א}}
# עשה שנית, חזר על משהו פעם נוספת.
# חזר על דברים בשם אומרם (באזני תלמידיו), לִמד הלכות.
# חזר על תלמודו, שינן.
=גזרון=
* קשור לשניים. מקביל לכנענית 𐤔𐤍𐤀 (שנא)<ref>CIS I 359, RÉS 249</ref><ref name=":0">A Comparative Semitic Lexicon of the Phoenician and Punic Languages, TOMBACK Richard, page 426</ref> בלשון קדומה זו 'שנא' שימש בהוראת: 'כהן היודע את הדת ומסוגל לִשְנות את הלכותיה' <ref> אוצר הכתובות הפניקיות, מאת: נחום סלושץ,הוצאת: דביר, 1942,עמ' 191</ref>, אוגריתית 𐎘𐎐𐎊 (תֿני)<ref>לוחות UT 129, 137, ’nt IV, Krt</ref>, אכדית שַׁנוּ , ארמית תָּנָה<ref>https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%AA%D7%A0%D7%99?lang=he</ref> (חילוף אותיות שׁ↔ת בין עברית↔ארמית), ערבית [https://www.almaany.com/en/dict/ar-en/%D8%AB%D9%86%D9%89/ ثَنَى] (תַ'נַי).
* המשמעות "לָמַד" שבלשון חז"ל באה כנראה מהמשמעות "חזר על" שבלשון המקרא, בדומה לפועל שינן. למשל, בחוברת "מדרש ואגדה" של האוניברסיטה הפתוחה, מאת יונה פרנקל [http://books.google.co.il/books?id=zrjd0uKdhiEC&pg=PA16&lpg=PA16 (יחידה א', סעיף ד' "משנה")] נכתב: "בהקשר של לימוד, "לִשְׁנוֹת" הוא לחזור בפה על המילים הנלמדות או על העניין הנלמד כדי לזכור אותו, ודומה לו הפועל "לשנן"... "מִשְׁנָה" משמעו ללמוד ולשנות את הטעון שינון, את שיש ללמוד על פה..."
= פרשנים מפרשים =
* על ההבדלים בין חזרה פַּעֲמַיִם וחזרה פעמים רבות כותב רד"ק [http://hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_43656_402.pdf בספר השרשים], בפרושו על הפסוק : "ובאמרו "פַּעֲמַיִם" הוא תוספת ביאור, או לפי שלשון הִשָּׁנוֹת אפשר יותר משני פעמים, לפיכך פירש "פַּעֲמַיִם". כי יש בזה הלשון שרצונו לומר פעמים רבות, כמו - רצונו לומר פעם אחר פעם כמה פעמים".
=נגזרות=
* מִשְׁנֶה (1)
* מִשְׁנָה (3)
* שָׁנוּי
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1); ‏ (2); ‏ (4)
* ערבית: ‏ (2); ‏ (3); ‏ (4)
* רוסית: ‏ (2);
=ראו גם=
*משני
*תנא
שָׁנָה {{משני|ב}}
# פרק הזמן שלוקח לכדור הארץ להשלים סיבוב אחד סביב השמש.
# פרק הזמן שלוקח לכוכב לכת להשלים סיבוב אחד סביב השמש.
=גזרון=
* למילה מקבילות בשפות שמיות רבות: אוגריתית – 𐎌𐎐𐎚 (שנת);<ref>לוחות UT ’nt IV x, 2 Aqht VI, 49 V, 602</ref> כנענית 𐤔𐤍𐤕 (שנת);<ref>KAI 4-7 (כתובות מלכי גבל), 10 (מצבת יחומלך), 14 (הסרקופג של אשמונעזר השני), 26 (כתובת אזתוד), 32, 33, 38, 40, 41, 43, 134, 171, 277 (לוחיות פירגי), 308</ref> ארמית קדומה (בסמיכות) שנת;<ref>KAI 215, 227, 260, 276, 319</ref> ארמית־סורית – (שָׁנְתָא); חרסוסית – senet; מהרית – ; סוקוטרית – sanah; ערבית – (סָנָה). 
* בניבים כנעניים שונים כגון ישראלית עתיקה,<ref>בחרסי שומרון: KAI 183, 184, 185, 186, 187

לחרסים נוספים עם הצורה שת ראו: שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 270, 272, 274, 276, 278, 279, 281, 283-290, 292-294, 296, 297, 299, 300, 302, 305, 307, 311-318</ref> צידונית<ref>KAI 181 (מצבת מישע)</ref> ומואבית,<ref>KAI 18, 19, 40, 52, 66, 77, 80, 101, 110, 111, 112, 118, 130, 137, 141, 152, 173, 288</ref> היתה נפוצה המילה "שת", שהיא נגזרת של "שנת" (בסיומת ת' הנקבה, שנחלשה לסיומת ה' הנקבה בימינו): *שַׁנְת > *שַׁתּ, בניגוד לעברית יהודאית, בה *שַׁנַת > שָׁנָה.<ref name=":1">שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 270</ref> ראו באכדית – , וברבים .<ref name=":1" />
=פרשנים מפרשים=
* יונה אבן ג'נאח כותב ב[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=36864&st=&pgnum=567 ספר השרשים] בשורש שׁ־נ־ה: 
:סברה זו אינה מקובלת בבלשנות המודרנית. למשל, כותב רוביק רוזנטל בבלוג באתר "רב מילים" [http://blog.ravmilim.co.il/2012/11/29/only/ בתאריך 29/11/201]: "שניים הוא גם המקור לפועל לִשְנות במשמעות לחזור, to repeat... אך היזהרו מאטימולוגיה עממית! 'שנה' (year) קשורה כבר למשמעות השניה של שנ"ה: to change". וגם לדעת מילון קליין<ref>https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A9%D6%B8%D7%81%D7%A0%D6%B8%D7%94?lang=he</ref>: השורש ש-נ-ה בהוראת 'שינוי' הוא כנראה המקור של שָׁנָה '12 חודשים', והוא שורש נפרד ולא קשור לשורש ש-נ-ה בהוראת 'עשה שנית', הם השתלשלו משני שורשים לא קשורים בפרוטו-שמית, בגלל זה המקביל בארמית של הראשון הוא שׁנא 'שינוי'<ref>http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24ny%20V&cits=all</ref>, ושל שני תנא 'עשה שנית'<ref>http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=tny%20V&cits=all</ref> (ראו איך העיצורים של פרוטו-שמית השתלשלו באופן שונה בעברית ובארמית). השוו לתיבת 'התנה' מתוך הבטוי העברי התנה אהבים בהוראת חיזר.
=נגזרות=
* שנתון
* שנתי
=ראו גם=
* יום
* חודש
שִׁנָּה
# עשה שיהיה אחרת, החליף.
# (לשון נקייה) שיקר.
#:* "ואני זקנתי - שינה הכתוב מפני השלום, שהרי היא אמרה 'ואדוני זקן'" (רש"י בפירושו על הפסוק )
= גזרון =
* שורש זה (מקביל בארמית שׁנא) נפרד ולא קשור<ref>https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A9%D7%81%D7%A0%D7%94_%E1%B4%B5%E1%B4%B5?lang=he</ref><ref>ראו A Hebrew and English Lexicon of the Old Testament, Brown–Driver–Briggs, ערך שנה

https://biblehub.com/hebrew/8138.htm</ref> לשָׁנָה 'עשה שנית' (מקביל בארמית תנא). הוא קיים גם בבניין קל במקרא (), משם בינוני בניין קל שׁוֹנֶה. מקביל בארמית שְׁנָא<ref>http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24ny%20V&cits=all</ref>, באכדית שָׁנוּ 'שונה', גם שָׁנִיתֻ 'משהו שונה, משהו אחר', שׁיניתוּ 'שינוי'.
=נגזרות=
* שונות
* שנאי
* שינוי
* תשנית
=מילים נרדפות=
* בדה (2)
* החליף (1)
* המיר (1)
* כיזב (2)
=ניגודים=
* הודה (2)
* הותיר (1)
* קבע (1)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (1, תעתיק: רַ'יַّרַ), (2. תעתיק: כַּדַ'בַּ) 
* צרפתית: (1), (2)
* רוסית: (1), (2)
=מידע נוסף=
* במקרא מופיע לעתים באל"ף, למשל: .
שֵׁנָה
# מצב פיזי ונפשי של יצורים חיים, המתאפיין בהפחתת המודעות לסביבה והשליטה בגוף. היא הכרחית לחיים, ומאפשרת מנוחה מעייפות פיזית ונפשית.
#:* השינה מהווה שליש מהחיים.
= גזרון =
* מקראי. מקביל לאכדית שִׁיתוּ , ארמית שֵׁנָה<ref>https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A9%D6%B5%D7%81%D7%99%D7%A0%D6%B8%D7%94?lang=he</ref><ref>http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24nh%232%20N&cits=all</ref>.
=מילים נרדפות=
* תנומה
* תרדמה
=ניגודים=
* ערות
* ערנות
* יקיצה
=ראו גם=
* חלום
* נמנום
* ניקור
* נמנמת
* שלאפשטונדה
=סימוכין=
קטגוריה:יחידות זמן
קטגוריה:מילים אוגריתיות
שָׁנָה {{משני|א}}
# עשה שנית, חזר על משהו פעם נוספת.
# חזר על דברים בשם אומרם (באזני תלמידיו), לִמד הלכות.
# חזר על תלמודו, שינן.
=גזרון=
* קשור לשניים. מקביל לכנענית 𐤔𐤍𐤀 (שנא)<ref>CIS I 359, RÉS 249</ref><ref name=":0">A Comparative Semitic Lexicon of the Phoenician and Punic Languages, TOMBACK Richard, page 426</ref> בלשון קדומה זו 'שנא' שימש בהוראת: 'כהן היודע את הדת ומסוגל לִשְנות את הלכותיה' <ref> אוצר הכתובות הפניקיות, מאת: נחום סלושץ,הוצאת: דביר, 1942,עמ' 191</ref>, אוגריתית 𐎘𐎐𐎊 (תֿני)<ref>לוחות UT 129, 137, ’nt IV, Krt</ref>, אכדית שַׁנוּ , ארמית תָּנָה<ref>https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%AA%D7%A0%D7%99?lang=he</ref> (חילוף אותיות שׁ↔ת בין עברית↔ארמית), ערבית [https://www.almaany.com/en/dict/ar-en/%D8%AB%D9%86%D9%89/ ثَنَى] (תַ'נַי).
* המשמעות "לָמַד" שבלשון חז"ל באה כנראה מהמשמעות "חזר על" שבלשון המקרא, בדומה לפועל שינן. למשל, בחוברת "מדרש ואגדה" של האוניברסיטה הפתוחה, מאת יונה פרנקל [http://books.google.co.il/books?id=zrjd0uKdhiEC&pg=PA16&lpg=PA16 (יחידה א', סעיף ד' "משנה")] נכתב: "בהקשר של לימוד, "לִשְׁנוֹת" הוא לחזור בפה על המילים הנלמדות או על העניין הנלמד כדי לזכור אותו, ודומה לו הפועל "לשנן"... "מִשְׁנָה" משמעו ללמוד ולשנות את הטעון שינון, את שיש ללמוד על פה..."
= פרשנים מפרשים =
* על ההבדלים בין חזרה פַּעֲמַיִם וחזרה פעמים רבות כותב רד"ק [http://hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_43656_402.pdf בספר השרשים], בפרושו על הפסוק : "ובאמרו "פַּעֲמַיִם" הוא תוספת ביאור, או לפי שלשון הִשָּׁנוֹת אפשר יותר משני פעמים, לפיכך פירש "פַּעֲמַיִם". כי יש בזה הלשון שרצונו לומר פעמים רבות, כמו - רצונו לומר פעם אחר פעם כמה פעמים".
=נגזרות=
* מִשְׁנֶה (1)
* מִשְׁנָה (3)
* שָׁנוּי
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1); ‏ (2); ‏ (4)
* ערבית: ‏ (2); ‏ (3); ‏ (4)
* רוסית: ‏ (2);
=ראו גם=
*משני
*תנא
שָׁנָה {{משני|ב}}
# פרק הזמן שלוקח לכדור הארץ להשלים סיבוב אחד סביב השמש.
# פרק הזמן שלוקח לכוכב לכת להשלים סיבוב אחד סביב השמש.
=גזרון=
* למילה מקבילות בשפות שמיות רבות: אוגריתית – 𐎌𐎐𐎚 (שנת);<ref>לוחות UT ’nt IV x, 2 Aqht VI, 49 V, 602</ref> כנענית 𐤔𐤍𐤕 (שנת);<ref>KAI 4-7 (כתובות מלכי גבל), 10 (מצבת יחומלך), 14 (הסרקופג של אשמונעזר השני), 26 (כתובת אזתוד), 32, 33, 38, 40, 41, 43, 134, 171, 277 (לוחיות פירגי), 308</ref> ארמית קדומה (בסמיכות) שנת;<ref>KAI 215, 227, 260, 276, 319</ref> ארמית־סורית – (שָׁנְתָא); חרסוסית – senet; מהרית – ; סוקוטרית – sanah; ערבית – (סָנָה). 
* בניבים כנעניים שונים כגון ישראלית עתיקה,<ref>בחרסי שומרון: KAI 183, 184, 185, 186, 187

לחרסים נוספים עם הצורה שת ראו: שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 270, 272, 274, 276, 278, 279, 281, 283-290, 292-294, 296, 297, 299, 300, 302, 305, 307, 311-318</ref> צידונית<ref>KAI 181 (מצבת מישע)</ref> ומואבית,<ref>KAI 18, 19, 40, 52, 66, 77, 80, 101, 110, 111, 112, 118, 130, 137, 141, 152, 173, 288</ref> היתה נפוצה המילה "שת", שהיא נגזרת של "שנת" (בסיומת ת' הנקבה, שנחלשה לסיומת ה' הנקבה בימינו): *שַׁנְת > *שַׁתּ, בניגוד לעברית יהודאית, בה *שַׁנַת > שָׁנָה.<ref name=":1">שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 270</ref> ראו באכדית – , וברבים .<ref name=":1" />
=פרשנים מפרשים=
* יונה אבן ג'נאח כותב ב[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=36864&st=&pgnum=567 ספר השרשים] בשורש שׁ־נ־ה: 
:סברה זו אינה מקובלת בבלשנות המודרנית. למשל, כותב רוביק רוזנטל בבלוג באתר "רב מילים" [http://blog.ravmilim.co.il/2012/11/29/only/ בתאריך 29/11/201]: "שניים הוא גם המקור לפועל לִשְנות במשמעות לחזור, to repeat... אך היזהרו מאטימולוגיה עממית! 'שנה' (year) קשורה כבר למשמעות השניה של שנ"ה: to change". וגם לדעת מילון קליין<ref>https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A9%D6%B8%D7%81%D7%A0%D6%B8%D7%94?lang=he</ref>: השורש ש-נ-ה בהוראת 'שינוי' הוא כנראה המקור של שָׁנָה '12 חודשים', והוא שורש נפרד ולא קשור לשורש ש-נ-ה בהוראת 'עשה שנית', הם השתלשלו משני שורשים לא קשורים בפרוטו-שמית, בגלל זה המקביל בארמית של הראשון הוא שׁנא 'שינוי'<ref>http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24ny%20V&cits=all</ref>, ושל שני תנא 'עשה שנית'<ref>http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=tny%20V&cits=all</ref> (ראו איך העיצורים של פרוטו-שמית השתלשלו באופן שונה בעברית ובארמית). השוו לתיבת 'התנה' מתוך הבטוי העברי התנה אהבים בהוראת חיזר.
=נגזרות=
* שנתון
* שנתי
=ראו גם=
* יום
* חודש
שִׁנָּה
# עשה שיהיה אחרת, החליף.
# (לשון נקייה) שיקר.
#:* "ואני זקנתי - שינה הכתוב מפני השלום, שהרי היא אמרה 'ואדוני זקן'" (רש"י בפירושו על הפסוק )
= גזרון =
* שורש זה (מקביל בארמית שׁנא) נפרד ולא קשור<ref>https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A9%D7%81%D7%A0%D7%94_%E1%B4%B5%E1%B4%B5?lang=he</ref><ref>ראו A Hebrew and English Lexicon of the Old Testament, Brown–Driver–Briggs, ערך שנה

https://biblehub.com/hebrew/8138.htm</ref> לשָׁנָה 'עשה שנית' (מקביל בארמית תנא). הוא קיים גם בבניין קל במקרא (), משם בינוני בניין קל שׁוֹנֶה. מקביל בארמית שְׁנָא<ref>http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24ny%20V&cits=all</ref>, באכדית שָׁנוּ 'שונה', גם שָׁנִיתֻ 'משהו שונה, משהו אחר', שׁיניתוּ 'שינוי'.
=נגזרות=
* שונות
* שנאי
* שינוי
* תשנית
=מילים נרדפות=
* בדה (2)
* החליף (1)
* המיר (1)
* כיזב (2)
=ניגודים=
* הודה (2)
* הותיר (1)
* קבע (1)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (1, תעתיק: רַ'יַّרַ), (2. תעתיק: כַּדַ'בַּ) 
* צרפתית: (1), (2)
* רוסית: (1), (2)
=מידע נוסף=
* במקרא מופיע לעתים באל"ף, למשל: .
שֵׁנָה
# מצב פיזי ונפשי של יצורים חיים, המתאפיין בהפחתת המודעות לסביבה והשליטה בגוף. היא הכרחית לחיים, ומאפשרת מנוחה מעייפות פיזית ונפשית.
#:* השינה מהווה שליש מהחיים.
= גזרון =
* מקראי. מקביל לאכדית שִׁיתוּ , ארמית שֵׁנָה<ref>https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A9%D6%B5%D7%81%D7%99%D7%A0%D6%B8%D7%94?lang=he</ref><ref>http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24nh%232%20N&cits=all</ref>.
=מילים נרדפות=
* תנומה
* תרדמה
=ניגודים=
* ערות
* ערנות
* יקיצה
=ראו גם=
* חלום
* נמנום
* ניקור
* נמנמת
* שלאפשטונדה
=סימוכין=
קטגוריה:יחידות זמן
קטגוריה:מילים אוגריתיות