חזה
חָזֶה
# החלק הקדמי בגופם של בעלי חיים הממוקם בין הצוואר לבטן.
#:* ברוב בעלי החיים החזה מכיל את הראות שהן איבר הנשימה.
#:* יש גברים עם חזה שעיר, ולכל הנשים יש שדים על החזה.
# סגנון שחיה בו השחיין שוחה על בטנו כאשר הוא שולח את ידיו קדימה וכשהן מתוחות הוא גורף מים תוך כדי קירוב ידיו לחזהו ושוב מותח אותן ובו זמנית הוא גם מקפל את רגליו ודוחק אותן אחורה כדי לדחוף את המים. 
#:* מקצה שחית חזה בבריכה המרכזית, יתקים בתום מקצה שחית חתירה.
#:* סגנון שחית חזה הוא סגנון השחיה הבריא ביותר. 
# שדיים של אישה.
#:* נגיעה ללא רשות בחזה אישה, נחשבת להטרדה מינית.
#:* נשים צנועות מסתירות את החזה. 
#:* צורת החזה שונה אצל כל אישה, כפי שפנים שונות אצל כל אדם.
=צירופים=
* אדום חזה
* בית החזה
=ראו גם=
* גוף האדם
* חתירה (2)
* פרפר (2)
* שָׁד
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
חָזָה
# ראה, התבונן בתרחיש בעת קיומו.
#:* הצופה חזה במחזה.
# ניבא, אמר את שיקרה בעתיד.
#:* החזאי חזה את מזג האויר מחר.
=גיזרון=
* מקראי. השורש חזה בעברית וארמית פירושו ראיה, המובן של ראיית העתיד הוא בידול משמעות עקב השימוש בו לנבואה. המובן המקורי הוא כי הנבואה היא מראה שהנביא רואה (בחלום או בהקיץ)
* ארמית חֲזִי, חֲזָא<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%97%D6%B2%D7%96%D6%B4%D7%99?lang=he מילון יסטרוב].</ref>, ארמית-סורית (חֹזֵא), פיניקית 𐤇𐤆𐤉‎ (חזי)<ref>A Comparative Semitic Lexicon of the Phoenician and Punic Languages, Richard S. Tomback, page 133</ref>, אוגריתית 𐎈𐎄𐎊 (חדי)<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 351</ref>. מצרית-קדומה בהגיית הֱזִי [https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%B8%A5zy#Egyptian ḥzy] בהוראת - מובחר, מוערך. להלן הירוגליף: הֱזיּ Hz-i-i:
:<hiero>Hz-i-i</hiero>
=נגזרות=
* חוזה
* חזאי
* חזון
* תחזית
* מחזה
* חזית
* חזות
=מילים נרדפות=
* הביט (1)
* השקיף (1)
* ניבא (2)
* צפה (1,2)
* ראה (1)
=תרגום=
* אנגלית: (2)
* אנגלית: (1)
=ראו גם=
* עתידנות
* התחזה
חָזָה {{משני|ב}}
# נעשה לו גבול וסוף.
=גיזרון=
* על פי חלק מפרשני המקרא המסורתיים (עקב רש<nowiki></nowiki>י), פועל שלא מופיע במקרא אך מהווה שורשו של המילה מחוז, ושל המילים חוֹזֶה וחָזוּת בהוראת 'הסכם' (ישעיהו כח טו-יח), שמשמעו הכללי 'גבול'. פרשנות זו לא נפוצה בקרב החוקרים המורדניים.
חָזֶה
# החלק הקדמי בגופם של בעלי חיים הממוקם בין הצוואר לבטן.
#:* ברוב בעלי החיים החזה מכיל את הראות שהן איבר הנשימה.
#:* יש גברים עם חזה שעיר, ולכל הנשים יש שדים על החזה.
# סגנון שחיה בו השחיין שוחה על בטנו כאשר הוא שולח את ידיו קדימה וכשהן מתוחות הוא גורף מים תוך כדי קירוב ידיו לחזהו ושוב מותח אותן ובו זמנית הוא גם מקפל את רגליו ודוחק אותן אחורה כדי לדחוף את המים. 
#:* מקצה שחית חזה בבריכה המרכזית, יתקים בתום מקצה שחית חתירה.
#:* סגנון שחית חזה הוא סגנון השחיה הבריא ביותר. 
# שדיים של אישה.
#:* נגיעה ללא רשות בחזה אישה, נחשבת להטרדה מינית.
#:* נשים צנועות מסתירות את החזה. 
#:* צורת החזה שונה אצל כל אישה, כפי שפנים שונות אצל כל אדם.
=צירופים=
* אדום חזה
* בית החזה
=ראו גם=
* גוף האדם
* חתירה (2)
* פרפר (2)
* שָׁד
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
חָזָה
# ראה, התבונן בתרחיש בעת קיומו.
#:* הצופה חזה במחזה.
# ניבא, אמר את שיקרה בעתיד.
#:* החזאי חזה את מזג האויר מחר.
=גיזרון=
* מקראי. השורש חזה בעברית וארמית פירושו ראיה, המובן של ראיית העתיד הוא בידול משמעות עקב השימוש בו לנבואה. המובן המקורי הוא כי הנבואה היא מראה שהנביא רואה (בחלום או בהקיץ)
* ארמית חֲזִי, חֲזָא<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%97%D6%B2%D7%96%D6%B4%D7%99?lang=he מילון יסטרוב].</ref>, ארמית-סורית (חֹזֵא), פיניקית 𐤇𐤆𐤉‎ (חזי)<ref>A Comparative Semitic Lexicon of the Phoenician and Punic Languages, Richard S. Tomback, page 133</ref>, אוגריתית 𐎈𐎄𐎊 (חדי)<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 351</ref>. מצרית-קדומה בהגיית הֱזִי [https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%B8%A5zy#Egyptian ḥzy] בהוראת - מובחר, מוערך. להלן הירוגליף: הֱזיּ Hz-i-i:
:<hiero>Hz-i-i</hiero>
=נגזרות=
* חוזה
* חזאי
* חזון
* תחזית
* מחזה
* חזית
* חזות
=מילים נרדפות=
* הביט (1)
* השקיף (1)
* ניבא (2)
* צפה (1,2)
* ראה (1)
=תרגום=
* אנגלית: (2)
* אנגלית: (1)
=ראו גם=
* עתידנות
* התחזה
חָזָה {{משני|ב}}
# נעשה לו גבול וסוף.
=גיזרון=
* על פי חלק מפרשני המקרא המסורתיים (עקב רש<nowiki></nowiki>י), פועל שלא מופיע במקרא אך מהווה שורשו של המילה מחוז, ושל המילים חוֹזֶה וחָזוּת בהוראת 'הסכם' (ישעיהו כח טו-יח), שמשמעו הכללי 'גבול'. פרשנות זו לא נפוצה בקרב החוקרים המורדניים.