המה
הָמָה
# השמיע קול עמוק ונמוך, בדר"כ כהבעה לסערת רגשות ובעיקר להשתוקקות.
# ביטא בשפתיו.
=גיזרון=
*מילה מקראית. הדעה הרווחת היא שזו מילה אונומטופית, שנוצרה כחיקוי לקול הטבעי שמשמיעים בעלי חיים בשעת צרה והתרגשות.
*יש הגוזרים מהמילה תהום - כמויות מים גדולות שמשמיעות רעש
* יש מי שגזר ממצרית: [https://simondschweitzer.github.io/aed/85630.html nhmhm], בהוראת: שאגה, רַעם. להלן הירוגליף: <hiero>N35-O4-G17-O4-G17 </hiero>
*יש שקישרו לערבית: - התהלך בהתרגשות גדולה.

*בחינה ב': עליה מבוסס המושג "מקום הומה" במשמעות מלא (באנשים) ורועש
=נגזרות=
* הומה
* המיה
* המון
=מילים נרדפות=
* רָעַשׁ
* סאן
=ראו גם=
*מהומה
*המהם
*נהם
=קישורים חיצוניים=
*תמר קציר (כץ), [https://hebrew-academy.org.il/2011/01/23/%d7%a7%d7%95%d7%9c-%d7%94%d7%9e%d7%95%d7%9f/ קול המון], האקדמיה ללשון העברית, 23/01/2011.
=הערות שוליים=
קטגוריה:אונומטופיה
הֵמָּה
# כִּנּוּי גּוּף שְׁלִישִׁי לְרַבִּים; נִסְתָּרִים.
#:*"אָבִיב בָּא וְאָבִיב חָלָף/ אַנְחוֹת לֵיל וִימֵי שִׁמּוּרִים/ וְהֵיכָן הֵמָּה הַבַּחוּרִים!" ([http://benyehuda.org/bialik/bia106.html "תִּרְזָה יָפָה"], חיים נחמן ביאליק)
#:*"אָז בֹּשְּׁתִּי מִגַּלִּים הָרָבִים בַּסְּלָעִים/ שֶׁהֵמָּה, בְּהִתְמוֹלְלָם, שָׁבִים לִרְגָעִים/ וְטוּר מִטּוּר יָרוּם, גַּל יִגְבַּר מִגָּל" ([http://www.onlineparty.co.il/safrut/shira/f20cen/lor.htm "לֹא רִגְעֵי שְׁנַת, טֶבַע"], שאול טשרניחובסקי)
#:*"שְׂפַת גָּלְיַת תְּחַשֵּׁב יוֹם / דָּוִד זְקֵנָךְ, ורִבּוֹאוֹת מְחָרֶפֶת/ הֵמָּה לְשִׁכְנָם בְּאַרְצוֹתָם כְּמוֹ גָרָב" ([http://benyehuda.org/hanagid/ben_teh_039.html "נִגְלֵית יְשָׁרָה"], ר' שמואל הנגיד)
#:*"וָאֶתְמַהּ מֶנְהוּ כִּנְבוֹנִים/ הֵמָּה רָאוּ כֵּן תָּמָהוּ/ וָאוֹדֶה כִּי לַכֹּל עִנְיָן" ([http://benyehuda.org/hanagid/ben_kohelet_0305.html "עָבַרְתִּי עַל מִבְנֶה"], ר' שמואל הנגיד)
=גיזרון=
*האות מ מנוקדת בדגש לתפארת הקריאה.
*הם + ה-סופית, צורה נסתר-רבים זו נפוצה בעברית מקראית ובלשון מגילת המקדש.
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: הֻםְ)
=ראו גם=
קטגוריה:כינויי גוףקטגוריה:מלים המנוקדות בדגש לתפארת הקריאה
=גיזרון=
*מילה מקראית. הדעה הרווחת היא שזו מילה אונומטופית, שנוצרה כחיקוי לקול הטבעי שמשמיעים בעלי חיים בשעת צרה והתרגשות.
*יש הגוזרים מהמילה תהום - כמויות מים גדולות שמשמיעות רעש
* יש מי שגזר ממצרית: [https://simondschweitzer.github.io/aed/85630.html nhmhm], בהוראת: שאגה, רַעם. להלן הירוגליף: <hiero>N35-O4-G17-O4-G17 </hiero>
*יש שקישרו לערבית: - התהלך בהתרגשות גדולה.

*בחינה ב': עליה מבוסס המושג "מקום הומה" במשמעות מלא (באנשים) ורועש
=נגזרות=
* הומה
* המיה
* המון
=מילים נרדפות=
* רָעַשׁ
* סאן
=ראו גם=
*מהומה
*המהם
*נהם
=קישורים חיצוניים=
*תמר קציר (כץ), [https://hebrew-academy.org.il/2011/01/23/%d7%a7%d7%95%d7%9c-%d7%94%d7%9e%d7%95%d7%9f/ קול המון], האקדמיה ללשון העברית, 23/01/2011.
=הערות שוליים=
קטגוריה:אונומטופיה
הֵמָּה
# כִּנּוּי גּוּף שְׁלִישִׁי לְרַבִּים; נִסְתָּרִים.
#:*"אָבִיב בָּא וְאָבִיב חָלָף/ אַנְחוֹת לֵיל וִימֵי שִׁמּוּרִים/ וְהֵיכָן הֵמָּה הַבַּחוּרִים!" ([http://benyehuda.org/bialik/bia106.html "תִּרְזָה יָפָה"], חיים נחמן ביאליק)
#:*"אָז בֹּשְּׁתִּי מִגַּלִּים הָרָבִים בַּסְּלָעִים/ שֶׁהֵמָּה, בְּהִתְמוֹלְלָם, שָׁבִים לִרְגָעִים/ וְטוּר מִטּוּר יָרוּם, גַּל יִגְבַּר מִגָּל" ([http://www.onlineparty.co.il/safrut/shira/f20cen/lor.htm "לֹא רִגְעֵי שְׁנַת, טֶבַע"], שאול טשרניחובסקי)
#:*"שְׂפַת גָּלְיַת תְּחַשֵּׁב יוֹם / דָּוִד זְקֵנָךְ, ורִבּוֹאוֹת מְחָרֶפֶת/ הֵמָּה לְשִׁכְנָם בְּאַרְצוֹתָם כְּמוֹ גָרָב" ([http://benyehuda.org/hanagid/ben_teh_039.html "נִגְלֵית יְשָׁרָה"], ר' שמואל הנגיד)
#:*"וָאֶתְמַהּ מֶנְהוּ כִּנְבוֹנִים/ הֵמָּה רָאוּ כֵּן תָּמָהוּ/ וָאוֹדֶה כִּי לַכֹּל עִנְיָן" ([http://benyehuda.org/hanagid/ben_kohelet_0305.html "עָבַרְתִּי עַל מִבְנֶה"], ר' שמואל הנגיד)
=גיזרון=
*האות מ מנוקדת בדגש לתפארת הקריאה.
*הם + ה-סופית, צורה נסתר-רבים זו נפוצה בעברית מקראית ובלשון מגילת המקדש.
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: הֻםְ)
=ראו גם=
קטגוריה:כינויי גוףקטגוריה:מלים המנוקדות בדגש לתפארת הקריאה