OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
דרך המלך
דֶּרֶךְ הַמֶּלֶך
# דרך ראשית לשימוש. דרך הנסללת לצרכי המדינה על פי החוק; דרך נוחה, ישרה ורחבה.
#:* אל תחפש לך שבילי עפר, סע העירה בדרך המלך.
#:* דרך היחיד ד' אמות דרך הרבים שש עשרה אמה דרך המלך אין לה שיעור (מסכת בבא בתרא, משנה, דף צט, עמוד ב'). ובהמשך בגמרא דף ק ע'ב: שהמלך פורץ גדר לעשות לו דרך ואין ממחין בידו.
# דרך הפעולה הנכונה והנוחה להשגת מטרה.
#:* עקוב אחר הוראות השימוש, זוהי דרך המלך מכיוון שהיא מציגה את הדרך הנוחה ביותר להתחיל להשתמש במחשב.
#:* חרף הקשיים הכלכליים, היישוב עלה על דרך המלך והכפיל את אוכלוסיתו.
=גזרון=
* הביטוי מופיע במקרא וברשימות טופוגרפיות מימי הממלכה התיכונה המצרית ומתפרש כדרך קדומה שעברה (בניגוד לדרך הים) במזרחה של ישראל בין ארץ מצרים לארם נהריים .
=ראו גם=
*שביל הזהב
*מהלך באמצע
*הלך בתלם
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:פסיכומטרי
=גזרון=
* הביטוי מופיע במקרא וברשימות טופוגרפיות מימי הממלכה התיכונה המצרית ומתפרש כדרך קדומה שעברה (בניגוד לדרך הים) במזרחה של ישראל בין ארץ מצרים לארם נהריים .
=ראו גם=
*שביל הזהב
*מהלך באמצע
*הלך בתלם
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:פסיכומטרי
דש מבפנים וזורה מבחוץ
דָּש מִבִּפְנִים וְזוֹרֶה מִבַּחוּץ
# גבר המקיים יחסי מין מלאים ("דש" - קיום היחסים דומה למעבר רגלי החיה על השיבולים) ורגע לפני צאת נוזל הזרע מוציא את אבר מינו וגורם לנוזל הזרע להשפך בחוץ ("זורה" - שופך ומפזר).
# <small>בהשאלה</small> אדם המתאמץ ומשתדל לעשות דבר מה ולבסוף משליך.
=מקור=
* מקור הביטוי במדרש: .
=מילים נרדפות=
* משגל נסוג (1)
=ראו גם=
* אמצעי מניעה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:מיניות
=מקור=
* מקור הביטוי במדרש: .
=מילים נרדפות=
* משגל נסוג (1)
=ראו גם=
* אמצעי מניעה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:מיניות
מתכת
מַתֶּכֶת
עיבוד מתכת
# יסוד כימי מוצק בטמפרטורת החדר (למעט כספית), מבריק ובעל מוליכות גבוהה, או תערובת שעיקרה יסוד שכזה.
=גיזרון=
*נקראת כך ע"ש שעיבוד המתכות נעשה בדרך של התכה.
= צירופים =
* מתכת מעבר
* מתכת מעבר עמידה
* מתכת אצילה
* מתכת יקרה
* מתכת כבדה
* מתכת קלה
=מילים נרדפות=
* יסודות מעבר
= ראו גם =
* הטבלה המחזורית
* סגסוגת
* ריתוך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
*
=גיזרון=
*נקראת כך ע"ש שעיבוד המתכות נעשה בדרך של התכה.
= צירופים =
* מתכת מעבר
* מתכת מעבר עמידה
* מתכת אצילה
* מתכת יקרה
* מתכת כבדה
* מתכת קלה
=מילים נרדפות=
* יסודות מעבר
= ראו גם =
* הטבלה המחזורית
* סגסוגת
* ריתוך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
*
מקוד
מִקּוּד
#התרכזות במשהו מסוים.
#:*"המיקוד, המתפרסם מדי שנה על-ידי משרד החינוך, כולל רשימת נושאים שלא יכללו בבחינות הבגרות."
#מספר הניתן לכל אזור בו מתבצעת חלוקת דואר ועל פי כך מחולק הדואר.
#:* "המכתב נשלח למיקוד 50312."
=גיזרון=
#שם פעולה מן הפועל מיקד.
#במבט ראשון נראה כי זו השאלה מההגדרה הקודמת, שכן מטרתו היא למקד את הכתובת, ולשייך אותה לאזור מסוים בארץ.<br>ברם, נראה כי לא כך הוא. המילה מיקוד נקבעה כ post code (או ZIP code) – מספר קוד, ובקיצור: מ'קוד, וכיוון שהמילה מיקוּד כבר הייתה קיימת – נקבעה אף המילה החדשה בתבנית זו.
=מילים נרדפות=
* פוקוס (2)
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
* צ'כית: ,
=ראו גם=
* אקומודציה
* תיבת דואר (ת"ד)
מִקּוּד
#התרכזות במשהו מסוים.
#:*"המיקוד, המתפרסם מדי שנה על-ידי משרד החינוך, כולל רשימת נושאים שלא יכללו בבחינות הבגרות."
#מספר הניתן לכל אזור בו מתבצעת חלוקת דואר ועל פי כך מחולק הדואר.
#:* "המכתב נשלח למיקוד 50312."
=גיזרון=
#שם פעולה מן הפועל מיקד.
#במבט ראשון נראה כי זו השאלה מההגדרה הקודמת, שכן מטרתו היא למקד את הכתובת, ולשייך אותה לאזור מסוים בארץ.<br>ברם, נראה כי לא כך הוא. המילה מיקוד נקבעה כ post code (או ZIP code) – מספר קוד, ובקיצור: מ'קוד, וכיוון שהמילה מיקוּד כבר הייתה קיימת – נקבעה אף המילה החדשה בתבנית זו.
=מילים נרדפות=
* פוקוס (2)
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
* צ'כית: ,
=ראו גם=
* אקומודציה
* תיבת דואר (ת"ד)
מג"ב
מָגָ"ב
# משמר הגבול
# מיירט גובה בינוני
=ראו גם=
* מג"ן (2)
* מג"ר (2)
מג"ב
# מגה בית (גם: מגה בייט). בדיוק מיליון בית.
=הערה=
לעתים קרובות משתמשים במושג מגה בית כשמתכוונים ל[https://en.wikipedia.org/wiki/Mebibyte מביבייט], שהוא 1,048,576 בית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
קטגוריה:ראשי תיבות בתעופה
קטגוריה: ראשי תיבות במחשבים
=ראו גם=
* מג"ן (2)
* מג"ר (2)
מג"ב
# מגה בית (גם: מגה בייט). בדיוק מיליון בית.
=הערה=
לעתים קרובות משתמשים במושג מגה בית כשמתכוונים ל[https://en.wikipedia.org/wiki/Mebibyte מביבייט], שהוא 1,048,576 בית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
קטגוריה:ראשי תיבות בתעופה
קטגוריה: ראשי תיבות במחשבים
תקליטן
תַּקְלִיטָן
# אדם שבוחר מוזיקה מוקלטת מראש ומשמיע אותה לקהל מאזינים באירועים שונים. לעיתים הוא מעיר הערות על המוסיקה המושמעת כפי שנעשה בתכניות רדיו. 
#:* התקליטן השמיע בחתונה שירים על־פי בקשת החתן והכלה.
=נגזרות=
* תקליטנות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
=נגזרות=
* תקליטנות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קתדרה
קַתֶּדְרָה
קתדרה (2) בקתדרלה באיטליה

# כיסא, מושב.
# כיסא של כבוד, לרוב של תופס משרה, הגמון או אורח מכובד.
# משרה של בעל קתדרה (2), משרת פרופסור במוסד אקדמי.
# מושב על במה מוגבהת.
#:* ממרומי הקתדרה בוחן המורה את תלמידיו.
# מחלקה במוסד אקדמי.
#:* בבית הספר לרפואה נפתחה קתדרה לפרזיטולוגיה.
=גיזרון=
* – כיסא, מושב. על פי החלטת האקדמיה ללשון בעברית נכתבת בה"א במקום האל"ף בארמית.
=תרגום=
* אנגלית: ‏, ‏
=ראו גם=
* כיסא
* קתדרלה
קטגוריה:יווניתקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:לשון חז"לקטגוריה:רהיטים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* – כיסא, מושב. על פי החלטת האקדמיה ללשון בעברית נכתבת בה"א במקום האל"ף בארמית.
=תרגום=
* אנגלית: ‏, ‏
=ראו גם=
* כיסא
* קתדרלה
קטגוריה:יווניתקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:לשון חז"לקטגוריה:רהיטים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
מטבח
מִטְבָּח
מטבח מודרני.
# חדר או אולם בו מכינים אוכל.
# התרבות הקולינרית של עם או אזור מסוים.
#:* המטבח הצרפתי ידוע בטיבו בכל העולם.
=גיזרון=
* גלגולה הקדום של תיבה זו מגיעה בצורתה המקראית בתורת - ובהוראת מזבח.
* מקבילה בערבית مطبخ (מַטְבַּח'). בערבית השורש طبخ (טבח') משמעו בישול, ולעומתו השורש ذبح (ד'בח) משמעו שחיטה, זביחה וטֶבֵח.
=מילים נרדפות=
* בית המבשלים (לשון ההשכלה)
=תרגום=
* אנגלית: ; (מטבח באונייה)
=מידע נוסף=
* בנאום "[http://hebrew-academy.huji.ac.il/sifriyya/ZikhronotVaadHaLashon/Documents/BookletFPart2A.pdf אומנים ואומנויות בשפת כנען]" דיבר הפרופסור נחום סלושץ כנגד השם "מטבח" עבור חדר־הבשול:
:"בימי קדם נקרא השוחט בשם טבח: (ועי' חולין ה' ב' וכו').
:ונמצא בכנענית גם השם "מטבח": למשל בכתובת ס' 175: חרש ופעל את המטבח המקדשם (ועי' ס' 175) ותרגמו בקורפוס: mactatio מקום הזבח, מה שנקרא במשנה: בית המטבחים.
:בכל אפן לא נכון להשתמש בשם מטבח לחדר הבשול, אחרי שאין שוחטים בחדר הבשול כלל".
=ראו גם=
* טבח
* בית מטבחיים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:בישול
מַטְבֵּחַ
# קֶטל, טֶבח, הֶרג.
=גיזרון=
*פעם אחת בתנ"ך.
=ראו גם=
* טבח

קטגוריה:מילים מקראיותקטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* גלגולה הקדום של תיבה זו מגיעה בצורתה המקראית בתורת - ובהוראת מזבח.
* מקבילה בערבית مطبخ (מַטְבַּח'). בערבית השורש طبخ (טבח') משמעו בישול, ולעומתו השורש ذبح (ד'בח) משמעו שחיטה, זביחה וטֶבֵח.
=מילים נרדפות=
* בית המבשלים (לשון ההשכלה)
=תרגום=
* אנגלית: ; (מטבח באונייה)
=מידע נוסף=
* בנאום "[http://hebrew-academy.huji.ac.il/sifriyya/ZikhronotVaadHaLashon/Documents/BookletFPart2A.pdf אומנים ואומנויות בשפת כנען]" דיבר הפרופסור נחום סלושץ כנגד השם "מטבח" עבור חדר־הבשול:
:"בימי קדם נקרא השוחט בשם טבח: (ועי' חולין ה' ב' וכו').
:ונמצא בכנענית גם השם "מטבח": למשל בכתובת ס' 175: חרש ופעל את המטבח המקדשם (ועי' ס' 175) ותרגמו בקורפוס: mactatio מקום הזבח, מה שנקרא במשנה: בית המטבחים.
:בכל אפן לא נכון להשתמש בשם מטבח לחדר הבשול, אחרי שאין שוחטים בחדר הבשול כלל".
=ראו גם=
* טבח
* בית מטבחיים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:בישול
מַטְבֵּחַ
# קֶטל, טֶבח, הֶרג.
=גיזרון=
*פעם אחת בתנ"ך.
=ראו גם=
* טבח

קטגוריה:מילים מקראיותקטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
פד"ח
פד״ח
# פחמן דו־חמצני.
מיליטריסט
מִילִיטָרִיסְט
# תומך בגישה המיליטריטית.
#:* בניגוד לחברו המיליטריסט, תומך אורי בהפסקה מיידית של הלחימה.
=ראו גם=
* מיליטריזם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=ראו גם=
* מיליטריזם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
שרש מרבע
שֹׁרֶשׁ מְרֻבָּע
# שורש בעל ארבע אותיות.
#:* השורשים א־כ־ל־ס וא־ק־ל־ם הם שורשים מרובעים.
# פעולה מתמטית על מספר שמשמעותה מציאת מספר אחר אשר מכפלתו בעצמו ארבע פעמים תתן את המספר הראשון.
#:* הפעלת שורש מרובע זהה להפעלת שורש ריבועי פעמיים.
=ראו גם=
* שרש תנייני

קטגוריה:דקדוק
קטגוריה:מתמטיקה
=ראו גם=
* שרש תנייני

קטגוריה:דקדוק
קטגוריה:מתמטיקה
דלת
דֶּלֶת
דלת
# לוח עץ או מתכת, אשר מכסה על פתח של מעבר, לשם פתיחה ולסגירה.
#:* דפקתי פעמים רבות על דלת הבית אך לא הייתה כל תשובה.
=גיזרון=
* אכדית ([http://www.maravot.com/Akkadian.dictionary.html דַלְתֻ] - ) שימש כשם מליצי-ספרותי בהוראת 'מה שנעול', וגם בהוראת איזורה הצר של התעלה ; אוגריתית: דלת; ארמית: דַּלְתָּא.
=צירופים=
* דלתיים סגורות
* דלתיים פתוחות
* דלת מסתובבת
* התפרץ לדלת פתוחה
* דלת אוטומטית
* מעצור לדלת
* דלת הזזה
* דלת אש
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: בָּאבּ)
=מידע נוסף=
* בחז"ל לשון זכר וראה תוספות יום טוב שכתב על פי שיטת ר"א ב"ע כל דבר שאין בו רוח חיים זכרהו ונקבהו. והוסיף להביא ראיה מהמקרא מהצורה הזוגית דְלָתַיִם והעירו שאינה ראיה שריבוי ־יִם אינו מעיד על זכרות שם העצם אלא בדרך כלל.
=ראו גם=
*אסקופה
*בית
*שער
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אדריכלות
דֶּלֶת
דלת
# לוח עץ או מתכת, אשר מכסה על פתח של מעבר, לשם פתיחה ולסגירה.
#:* דפקתי פעמים רבות על דלת הבית אך לא הייתה כל תשובה.
=גיזרון=
* אכדית ([http://www.maravot.com/Akkadian.dictionary.html דַלְתֻ] - ) שימש כשם מליצי-ספרותי בהוראת 'מה שנעול', וגם בהוראת איזורה הצר של התעלה ; אוגריתית: דלת; ארמית: דַּלְתָּא.
=צירופים=
* דלתיים סגורות
* דלתיים פתוחות
* דלת מסתובבת
* התפרץ לדלת פתוחה
* דלת אוטומטית
* מעצור לדלת
* דלת הזזה
* דלת אש
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: בָּאבּ)
=מידע נוסף=
* בחז"ל לשון זכר וראה תוספות יום טוב שכתב על פי שיטת ר"א ב"ע כל דבר שאין בו רוח חיים זכרהו ונקבהו. והוסיף להביא ראיה מהמקרא מהצורה הזוגית דְלָתַיִם והעירו שאינה ראיה שריבוי ־יִם אינו מעיד על זכרות שם העצם אלא בדרך כלל.
=ראו גם=
*אסקופה
*בית
*שער
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אדריכלות
וילון
וִילוֹן
וילון
# יריעה עשוייה מבד, או מחומר אחר, התלויה לנוי או כדי להסתיר.
#:* את הוילון תולים על הקרניז.
# מפרש של ספינה.
#:* [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%A7%D7%98%D7%A2:%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%93%D7%95%D7%AA_%D7%A2%D7%9C_%D7%99%D7%97%D7%96%D7%A7%D7%90%D7%9C_%D7%9B%D7%96_%D7%96 מצודת דוד על יחזקאל כז ז]: "שש ברקמה – יריעה של שש [...] הוא הוילון שעל התורן המקבל הרוח להוליך הספינה."
# החך הרך. למשל, "עיצור וילוני" הוא עיצור שנהגה בקירוב הלשון לחך הרך. באנגלית: velum.
=גיזרון=
velum – בד, כסוי, צעיף, וילון, פרוכת; מפרש של ספינה. קשור ליוונית: βῆλον.
=פרשנים מפרשים=
* בקבלה, כינוי לרָקיע הראשון משִבעת הרקיעים: וילון, רקיע, שחקים, זבול, מעון, מכון, ערבות (חגיגה יב) בדומה למוטיב החוזר בשירם של להקת "בתולת הברזל" שדן באמונת-מיסטיקנים קדומה,ראו "שבעה שמשות שבעה בנים" [https://en.wikipedia.org/wiki/Seventh_son_of_a_ Seventh son of a seventh son]
=נגזרות=
*וילונית
*
**וִלֵּן
**מְוֻלָּן
**וִלּוּן
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1); (2)
* ערבית: (הגייה: סִתָאר) 
* ספרדית: (1), (2), (3) [https://www.asale.org/damer/cortina]
=ראו גם=
* כרכוב
* מסך
* פרוכת
* פרגוד
* קרניז
* מפרש
=גיזרון=
velum – בד, כסוי, צעיף, וילון, פרוכת; מפרש של ספינה. קשור ליוונית: βῆλον.
=פרשנים מפרשים=
* בקבלה, כינוי לרָקיע הראשון משִבעת הרקיעים: וילון, רקיע, שחקים, זבול, מעון, מכון, ערבות (חגיגה יב) בדומה למוטיב החוזר בשירם של להקת "בתולת הברזל" שדן באמונת-מיסטיקנים קדומה,ראו "שבעה שמשות שבעה בנים" [https://en.wikipedia.org/wiki/Seventh_son_of_a_ Seventh son of a seventh son]
=נגזרות=
*וילונית
*
**וִלֵּן
**מְוֻלָּן
**וִלּוּן
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1); (2)
* ערבית: (הגייה: סִתָאר) 
* ספרדית: (1), (2), (3) [https://www.asale.org/damer/cortina]
=ראו גם=
* כרכוב
* מסך
* פרוכת
* פרגוד
* קרניז
* מפרש
זוג
זוּג
# קבוצה בת שני פרטים.
# שני בני אדם שיש ביניהם קשר אינטימי קבוע.
#:* באותה תקופה היינו זוג
# מספריים.
=גיזרון=
# הוא צמד שורים (רתומים בעול), צמד, זוג.
:* באותה משמעות גם בשורש הערבי - (زوج); (ז-וו-ג'); (z-w-j) .
=צירופים=
*בן זוג
*בת זוג
*זוג יונים
=נגזרות=
*זוגה
*זוגי
*זוגן
=תרגום=
*אנגלית: ‏ (1), ‏ (2, 1)
=ראו גם=
*מנין
*שלישיה
*תריסר

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מיניות
זִוֵּג
# חיבר שניים לזוג.
# הביא למגע מיני במטרה להשיג הפריה.
=גיזרון=
# יצירת פועל משם עצם, ראה זוג.
=ראו גם=
*הזדווג

* אנגלית: ‏ (1)

קטגוריה:לשון חז"לקטגוריה:מיניות
זוֹג
# דפנות הפעמון.
=גיזרון=
# – פעמון, אולי .
=סימוכין=
*[https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx "מאגרים" האקדמיה ללשון] "זוג"(פעמון) = שורש ז-ג-ג.

קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
# הוא צמד שורים (רתומים בעול), צמד, זוג.
:* באותה משמעות גם בשורש הערבי - (زوج); (ז-וו-ג'); (z-w-j) .
=צירופים=
*בן זוג
*בת זוג
*זוג יונים
=נגזרות=
*זוגה
*זוגי
*זוגן
=תרגום=
*אנגלית: ‏ (1), ‏ (2, 1)
=ראו גם=
*מנין
*שלישיה
*תריסר

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מיניות
זִוֵּג
# חיבר שניים לזוג.
# הביא למגע מיני במטרה להשיג הפריה.
=גיזרון=
# יצירת פועל משם עצם, ראה זוג.
=ראו גם=
*הזדווג

* אנגלית: ‏ (1)

קטגוריה:לשון חז"לקטגוריה:מיניות
זוֹג
# דפנות הפעמון.
=גיזרון=
# – פעמון, אולי .
=סימוכין=
*[https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx "מאגרים" האקדמיה ללשון] "זוג"(פעמון) = שורש ז-ג-ג.

קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
מוסך
מוּסָךְ
# סדנה לטיפול לתיקון וסיכת כלי רכב.
#:* לאחר שעברתי תאונה קלה נאלצתי לקחת את המכונית למוסך.
# מקום חניה סגור לכלי רכב.
#:* אנשים אמידים מאוד מחנים לפעמים את מכוניתם במוסך צמוד.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק הבא: רש"י גוזר "מוסך" עפ"י שורש ס-כ-ך ראו סוכה.
=תרגום=
*# 
*#
=ראו גם=
* האנגר
* חניה
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:בתי עסק
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק הבא: רש"י גוזר "מוסך" עפ"י שורש ס-כ-ך ראו סוכה.
=תרגום=
*# 
*#
=ראו גם=
* האנגר
* חניה
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:בתי עסק
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
תוספת
תּוֹסֶפֶת
# מה שבא לצד דבר־מה ונועד להשלימו.
#:* הלקוח הזמין ארוחה בשרית, ללא תוספת סלט.
=צירופים=
*תוספת שבת
*תוספת שכר
=נגזרות=
* תוספתא
* תוספתן
=ראו גם=
* העלאה
* נספח
* צירוף
=צירופים=
*תוספת שבת
*תוספת שכר
=נגזרות=
* תוספתא
* תוספתן
=ראו גם=
* העלאה
* נספח
* צירוף
אמש
אֶמֶשׁ
# אתמול בלילה.
#:* .
#:*מאוד נהניתי אמש במסיבה.
# אתמול.
#:* .
# חושך, לילה (נדיר בעברית מודרנית).
#:* (ר' אלעזר הקליר, פיוט לפסח)
=גיזרון=
* המילה קדומה מאוד. היא רווחת ברוב השפות השמיות: למשל, משמעותן של המילים mushu באכדית ו-meset באמהרית היא לילה, ומשמעותה של המילה הערבית (amsi) היא אתמול. בלשון חז"ל משמעות המילה היא אתמול, אולם בתנ"ך המילה מופיעה תמיד בהקשר של לילה. כיום השימוש המקובל הוא כמו בלשון המקרא: בלילה שעבר, אתמול בערב.
=מילים נרדפות=
* אתמול
* לילה
=ראו גם=
* אשתקד
* שלשום
=סימוכין=
קטגוריה:חלקי היום
קטגוריה:זמן
קטגוריה:תואר־הפועל
=גיזרון=
* המילה קדומה מאוד. היא רווחת ברוב השפות השמיות: למשל, משמעותן של המילים mushu באכדית ו-meset באמהרית היא לילה, ומשמעותה של המילה הערבית (amsi) היא אתמול. בלשון חז"ל משמעות המילה היא אתמול, אולם בתנ"ך המילה מופיעה תמיד בהקשר של לילה. כיום השימוש המקובל הוא כמו בלשון המקרא: בלילה שעבר, אתמול בערב.
=מילים נרדפות=
* אתמול
* לילה
=ראו גם=
* אשתקד
* שלשום
=סימוכין=
קטגוריה:חלקי היום
קטגוריה:זמן
קטגוריה:תואר־הפועל
עדין
עָדִין
# שיש להיזהר עליו; שעלול להתקלקל ולהיפגע בקלות רבה.
#:*יוסי היה עדין עמו, אין לו ניסיון בדברים שכאלו.
#:* לא לגעת בפסל הזה! הוא עדין מאוד.
# הדורש תשומת לב, דיוק, וזהירות מיוחדת.
#:* תנועת ראש הדיסק מאוד עדינה ומדויקת.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
* מן עֶדֶן, נועם.
=נגזרות=
* עדינות
* מעודן
=מילים נרדפות=
* זהיר (3)
* מדויק (3)
* פגיע (1)
* רגיש (1)
* רך (2)
* שביר (2)
=ניגודים=
* גס
* מגושם
* נוקשה
* חזק
= תרגום =
* ספרדית: amable, gentil; delicado, tierno; fino;
=ראו גם=
* עדנה
* ענוג
* אנין

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:שמות
קטגוריה:בעלי תכונה
עֲדַיִן
# לא חל שינוי במצב, והוא ממשיך להתקיים כמו בעבר, .
#:* המחזה עדיין נמשך, לכן לא תוכל להכנס כרגע לאולם.
=גיזרון=
* הרחבה מן עֲדֶן 
* בבלית-אכדית: עַדִנִ adīni, "עוד לא".
=מילים נרדפות=
* לעת עתה
* עוד
=תרגום=
* ספרדית: aún, todavía
=ראו גם=
* כל עוד
* נכון לעכשיו
=סימוכין=
קטגוריה:תואר־הפועל
=גיזרון=
* מן עֶדֶן, נועם.
=נגזרות=
* עדינות
* מעודן
=מילים נרדפות=
* זהיר (3)
* מדויק (3)
* פגיע (1)
* רגיש (1)
* רך (2)
* שביר (2)
=ניגודים=
* גס
* מגושם
* נוקשה
* חזק
= תרגום =
* ספרדית: amable, gentil; delicado, tierno; fino;
=ראו גם=
* עדנה
* ענוג
* אנין

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:שמות
קטגוריה:בעלי תכונה
עֲדַיִן
# לא חל שינוי במצב, והוא ממשיך להתקיים כמו בעבר, .
#:* המחזה עדיין נמשך, לכן לא תוכל להכנס כרגע לאולם.
=גיזרון=
* הרחבה מן עֲדֶן 
* בבלית-אכדית: עַדִנִ adīni, "עוד לא".
=מילים נרדפות=
* לעת עתה
* עוד
=תרגום=
* ספרדית: aún, todavía
=ראו גם=
* כל עוד
* נכון לעכשיו
=סימוכין=
קטגוריה:תואר־הפועל
מיליטריזם
מִילִיטָרִיזְם
# אידאולוגיה המדגישה את חשיבותו של הכוח הצבאי כמקור לביטחון.
=ראו גם=
* מיליטריסט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
=ראו גם=
* מיליטריסט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
פציפיזם
פָצִיפִיזְם
# התנגדות לשימוש בכוח ובאלימות לפתרון סכסוכים, במיוחד בין מדינות.
#:* "גישתנו אל השלום איננה פציפיזם פסיבי. אנו מוכנים להגיש לכל המגינים על השלום את האמצעים הדרושים לכך, אך כל הרוצים במלחמה יצטרכו להתחשב בכוחנו." ("קול העם", 6 במאי 1949, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* pacifisme; מן pacifique, רודף שלום + ism-, -יִזְם.
=ניגודים=
* מיליטריזם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
=גיזרון=
* pacifisme; מן pacifique, רודף שלום + ism-, -יִזְם.
=ניגודים=
* מיליטריזם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
דו"ק
דו"ק
# דייק ונמצא קל.
=מידע נוסף=
* יש המפרשים את דו"ק כמילה ולא כראשי תיבות - והכוונה דייק או דווקא (כלומר, שיש להסביר כך ולא אחרת).
= הערות שוליים =
# 

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
=מידע נוסף=
* יש המפרשים את דו"ק כמילה ולא כראשי תיבות - והכוונה דייק או דווקא (כלומר, שיש להסביר כך ולא אחרת).
= הערות שוליים =
# 

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
יולי
יוּלִי
# החודש השביעי בשנה האזרחית ובלוח השנה הגרגורייני, הנוצרי. כולל 31 ימים. מגיע אחרי יוני ולפני אוגוסט. מקביל בערך לחודש העברי תמוז.
# שם פרטי לזכר ולנקבה
#:*ראשי העמותה הכחישו, אמרו שאיש מהם לא נחקר בפרשת העמותות, שהם זכו למלוא האישורים מרשם העמותות, עמירם בוגט, שאינו חשוד באהדה יתרה לעמותות ברק, ושהם קיבלו מענקים משני שרים ששמותיהם יולי תמיר ויולי אדלשטיין, הניצבים משני צדי המתרס הפוליטי – אבל הפרטים לא חשובים. הרושם הוא העיקר. ()
=גיזרון=
* Jūlius (על שם יוליוס קיסר).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* Jūlius (על שם יוליוס קיסר).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
אוגוסט
אוֹגוּסְט
# החודש השמיני בשנה האזרחית ובלוח השנה הגרגורייני, הנוצרי. כולל 31 ימים. מגיע אחרי יולי, ולפני ספטמבר. מקביל בערך לחודש העברי אב.
=גיזרון=
Augustus. נקרא על שם הקיסר אוגוסטוס אוקטביאנוס.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
Augustus. נקרא על שם הקיסר אוגוסטוס אוקטביאנוס.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
ספטמבר
סֶפְּטֶמְבֶּר
# החודש התשיעי בשנה האזרחית ובלוח השנה הגרגורייני, הנוצרי. כולל 30 ימים. מגיע אחרי אוגוסט, ולפני אוקטובר. מקביל בערך לחודשים העבריים אלול ותשרי.
=גיזרון=
September. מהמלה septem – שבע, משום שהוא היה החודש השביעי בלוח השנה הרומי, שהתחיל במרץ.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=ראו גם=
*ספטימה
=גיזרון=
September. מהמלה septem – שבע, משום שהוא היה החודש השביעי בלוח השנה הרומי, שהתחיל במרץ.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
אוקטובר
אוֹקְטוֹבֶּר
# החודש העשירי בשנה האזרחית ובלוח השנה הגרגורייני, הנוצרי. כולל 31 ימים. מגיע אחרי ספטמבר, ולפני נובמבר. מקביל בערך לחודש העברי תשרי.
=גיזרון=
* october, מן octo – שמונה, משום שהוא היה החודש השמיני בלוח השנה הרומי, שהתחיל במרס.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* october, מן octo – שמונה, משום שהוא היה החודש השמיני בלוח השנה הרומי, שהתחיל במרס.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
נובמבר
נוׁבֶמְבֶּר
# החודש האחד־עשר בשנה האזרחית ובלוח השנה הגרגורייני, הנוצרי. כולל 30 ימים. מגיע אחרי אוקטובר, ולפני דצמבר. מקביל בערך לחודש העברי חשון.
=גיזרון=
November; מן novem – תשע, משום שהוא היה החודש התשיעי בלוח השנה הרומי, שהתחיל במרץ.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
November; מן novem – תשע, משום שהוא היה החודש התשיעי בלוח השנה הרומי, שהתחיל במרץ.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
דצמבר
דֵּצֶמְבֶּר
# החודש השנים־עשר והאחרון בשנה האזרחית ובלוח השנה הגרגורייני, הנוצרי. כולל 31 ימים. מגיע אחרי נובמבר, ולפני ינואר. מקביל בערך לחודש העברי כסלו.
=גיזרון=
* December. מן decem – עשר, משום שהוא היה החודש העשירי בלוח השנה הרומי, שהתחיל במרץ.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* December. מן decem – עשר, משום שהוא היה החודש העשירי בלוח השנה הרומי, שהתחיל במרץ.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
חמץ בן יין
חֹמֶץ בֶּן יַיִן
# אדם שמעשיו נלוזים והוא בן למשפחה טובה, בן לאיש בעל מעלות.
# חומץ יין; חומץ שנוצר מיין שהתקלקל.
=מקור=
# מקור הבטוי בתלמוד הבבלי ובאגדה המבקרת את מעשיו הנלוזים של רבי אלעזר ברבי שמעון שהיה מוסר גנבים יהודים למלכות רומי שהייתה תולה אותם - .
=ביטויים קרובים=
* חמץ יין (2)
* כבשה שחורה (1)
* תפוח רקוב (1)
=ניגודים=
* יין בן חומץ (1)
* התפוח לא נפל רחוק מהעץ (1)
=ראו גם=
* אבות אכלו בוסר ושני בנים תקהינה
* החמיץ

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:פסיכומטרי
=מקור=
# מקור הבטוי בתלמוד הבבלי ובאגדה המבקרת את מעשיו הנלוזים של רבי אלעזר ברבי שמעון שהיה מוסר גנבים יהודים למלכות רומי שהייתה תולה אותם - .
=ביטויים קרובים=
* חמץ יין (2)
* כבשה שחורה (1)
* תפוח רקוב (1)
=ניגודים=
* יין בן חומץ (1)
* התפוח לא נפל רחוק מהעץ (1)
=ראו גם=
* אבות אכלו בוסר ושני בנים תקהינה
* החמיץ

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:פסיכומטרי
תשרי
תִּשְׁרֵי
# החודש הראשון בו חל ראש השנה, כנהוג מימי בית שני. החודש השביעי בשנה המתחילה בחודש ניסן, לפי הנהוג בימי בית ראשון. עוקב לאלול וקודם לחשוון, ומקביל בערך לחודשים הלועזיים ספטמבר ואוקטובר. בחודש תשרי יש 30 ימים.
=גיזרון=
* 𒌗𒌆 () - החודש השביעי בשנה הבבלית שהתחילה בניסן. שם החודש נגזר מהמילה - התחלה, מכיוון שבלוח השנה הבבלי ציינו שתי התחלות - בניסן ובתשרי, ובשניהם היו חגים המציינים את תחילת השנה.<ref>יש אומרים שתשרי סימנה את תחילת החצי השני של השנה. אחרים הסבירו שניסן היתה ראש השנה הדתית, ותשרי ראש השנה האזרחית (ראו ב[http://www.assyrianlanguages.org/akkadian/dosearch.php?searchkey=5274&language=id מילון האכדי]).</ref>
* אטימולוגיה עממית קושרת לרֵאשִׁית בהשמטת הא' ושיכול אותיות. 
*גם בסורית החודש נקרא (תְּשֵרִי) או (תַּשְׁרִין) - חודש הסתיו. וגם בערבית: - אוקטובר. בקרב קהילת ביתא ישראל החודש נקרא "תשרתו". 
*המילה נגזרה במקור מהפועל האכדי - להתחיל, להכתיר. הפועל קיים גם בארמית: [https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24ry%20V&cits=all שָׁרִי], השוו: - התחיל, פָּתַח (ראו שָׁרָה ב).
=צירופים=
*תקופת תשרי
=מילים נרדפות=
* ירח האיתנים
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: תִשְׁרִין)
=ראו גם=
*יום הכפורים
*סוכות
*ראש השנה
*שמחת תורה
*שמיני עצרת
*צום גדליה
=סמוכין=
קטגוריה:חודשיםקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:אכדיתקטגוריה:לשון חז"לקטגוריה:ראש השנה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
=גיזרון=
* 𒌗𒌆 () - החודש השביעי בשנה הבבלית שהתחילה בניסן. שם החודש נגזר מהמילה - התחלה, מכיוון שבלוח השנה הבבלי ציינו שתי התחלות - בניסן ובתשרי, ובשניהם היו חגים המציינים את תחילת השנה.<ref>יש אומרים שתשרי סימנה את תחילת החצי השני של השנה. אחרים הסבירו שניסן היתה ראש השנה הדתית, ותשרי ראש השנה האזרחית (ראו ב[http://www.assyrianlanguages.org/akkadian/dosearch.php?searchkey=5274&language=id מילון האכדי]).</ref>
* אטימולוגיה עממית קושרת לרֵאשִׁית בהשמטת הא' ושיכול אותיות. 
*גם בסורית החודש נקרא (תְּשֵרִי) או (תַּשְׁרִין) - חודש הסתיו. וגם בערבית: - אוקטובר. בקרב קהילת ביתא ישראל החודש נקרא "תשרתו". 
*המילה נגזרה במקור מהפועל האכדי - להתחיל, להכתיר. הפועל קיים גם בארמית: [https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24ry%20V&cits=all שָׁרִי], השוו: - התחיל, פָּתַח (ראו שָׁרָה ב).
=צירופים=
*תקופת תשרי
=מילים נרדפות=
* ירח האיתנים
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: תִשְׁרִין)
=ראו גם=
*יום הכפורים
*סוכות
*ראש השנה
*שמחת תורה
*שמיני עצרת
*צום גדליה
=סמוכין=
קטגוריה:חודשיםקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:אכדיתקטגוריה:לשון חז"לקטגוריה:ראש השנה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
חשון
חֶשְוָן
# החודש השני בלוח השנה העברי, בשנה המתחילה בחודש תשרי (כנהוג מימי בית שני), והחודש השמיני בשנה המתחילה בחודש ניסן (שהיה נהוג בימי בית ראשון). מגיע אחרי תשרי, ולפני כסלו. 
#:* בי"ז בחשוון ע"פ המסורת החל המבול.
=גיזרון=
* שמו המלא של החודש כפי שנקרא בפי חז"ל הוא מרחשוון, אך כיום נהוג לקרוא לחודש חשוון. מקורו של השם מרחשוון הוא, ככל הנראה, מבבלית Araḫ Samnu - 𒌚𒀳 "וַרְחֻ־שְׁמָן", שפירושה: וַרְחֻ = יֶרַח, חודש; שְׁמָן = שמיני (כאשר מתחילים לספור את החודשים מניסן, חשון הוא החודש השמיני). מכיוון שהאותיות ו' וּ־מ' נהגות שתיהן בעזרת השפתיים, לעתים קורה שהן מתחלפות זו בזו. וכך נוצרו שני חילופים ב"וורחשמן" שהפך ל"מרחשוון": האות ו' במלה הראשונה הוחלפה בשלב כלשהו באות מ', וה־מ' במלה השנייה הוחלפה באות ו'.
:בעקבות קריאה מוטעית, כנראה, נקרא החודש ברוב תפוצות ישראל מַר־חֵשְוָן, מה שהביא להתייחסות ל"מר" כאל קידומת, ובסוף הביא להשמטתה. חיתוך זה של השם הביא לסברות שונות לפירושה של הקידומת "מר".
:ככל הנראה, חיתוך השם המקורי הוא מְרַח־שְׁוָן, וכך הוא נשתמר בהגיית יהודי תימן עד ימינו.
=מילים נרדפות=
* מרחשון (לשון חז"ל)
* יֶרַח בּוּל (לשון המקרא)
* תשואן (ביתא ישראל)
=תרגום=
* אנגלית: Marcheshvan 
* יידיש: ، מרחשון
* ערבית: ، مرحشوان (הגייה: חַשְוַאן, מַרְחַשְוַאן)
=סימוכין=
# ד"ר אבשלום קור, "מוציא לשון - מר גורלו: חשבתם שה'מר' של חודש מרחשוון הוא רק קידומת? תחשבו שוב", במחנה, [http://dover.idf.il/IDF/News_Channels/bamahana/2010/39/default.htm גליון 39] (3056), ז' במרחשוון התשע"א, 15 באוקטובר, 2010.
# .

קטגוריה:חודשיםקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
=גיזרון=
* שמו המלא של החודש כפי שנקרא בפי חז"ל הוא מרחשוון, אך כיום נהוג לקרוא לחודש חשוון. מקורו של השם מרחשוון הוא, ככל הנראה, מבבלית Araḫ Samnu - 𒌚𒀳 "וַרְחֻ־שְׁמָן", שפירושה: וַרְחֻ = יֶרַח, חודש; שְׁמָן = שמיני (כאשר מתחילים לספור את החודשים מניסן, חשון הוא החודש השמיני). מכיוון שהאותיות ו' וּ־מ' נהגות שתיהן בעזרת השפתיים, לעתים קורה שהן מתחלפות זו בזו. וכך נוצרו שני חילופים ב"וורחשמן" שהפך ל"מרחשוון": האות ו' במלה הראשונה הוחלפה בשלב כלשהו באות מ', וה־מ' במלה השנייה הוחלפה באות ו'.
:בעקבות קריאה מוטעית, כנראה, נקרא החודש ברוב תפוצות ישראל מַר־חֵשְוָן, מה שהביא להתייחסות ל"מר" כאל קידומת, ובסוף הביא להשמטתה. חיתוך זה של השם הביא לסברות שונות לפירושה של הקידומת "מר".
:ככל הנראה, חיתוך השם המקורי הוא מְרַח־שְׁוָן, וכך הוא נשתמר בהגיית יהודי תימן עד ימינו.
=מילים נרדפות=
* מרחשון (לשון חז"ל)
* יֶרַח בּוּל (לשון המקרא)
* תשואן (ביתא ישראל)
=תרגום=
* אנגלית: Marcheshvan 
* יידיש: ، מרחשון
* ערבית: ، مرحشوان (הגייה: חַשְוַאן, מַרְחַשְוַאן)
=סימוכין=
# ד"ר אבשלום קור, "מוציא לשון - מר גורלו: חשבתם שה'מר' של חודש מרחשוון הוא רק קידומת? תחשבו שוב", במחנה, [http://dover.idf.il/IDF/News_Channels/bamahana/2010/39/default.htm גליון 39] (3056), ז' במרחשוון התשע"א, 15 באוקטובר, 2010.
# .

קטגוריה:חודשיםקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
כסלו
כִּסְלֵו
# החודש השלישי בלוח השנה העברי בשנה המתחילה בחודש תשרי כפי שהונהג מימי בית שני, והחודש ה־9 במניין המתחיל מחודש ניסן, כפי שהיה נהוג בימי בית ראשון. חודש כסליו עוקב אחר חודש חשוון, וקודם לטבת.
=גיזרון=
*יש סוברים שמקורו במילה . כּיסילִימו kisilimu 𒌚𒃶 הוא החודש התשיעי במניין החודשים הבבלי. מכיוון שהאותיות ו' וּ־מ' נהגות שתיהן בעזרת השפתיים, לעתים קורה שהן מתחלפות זו בזו. החלפה זו ו↔מ בין עברית↔אכדית מתרחשת גם במילים מַרְחֶשְׁוָן (מַרְחֶ+שְׁוָן 'החודש השמיני', מַרְחֶ מאכדית יֶרַח', שְׁוָן מאכדית 'שמונה': שני חילופים ו↔מ), שְׁוַלְיָה (מאכדית , בעברית חדשה שׁוּלְיָה). 
*יש סוברים ששורשו של השם כסלו הוא בלשון העברית והוא בא מן השם כסל או כסלה, שפירושו תקווה, וכוונתו תוחלת לגשמי החורף. הציע פרופ' טור סיני לתקן השיבוש בפסוק: ובמקום זאת
=מידע נוסף=
*אורכו של חודש כסלו משתנה. בשנה חסרה הוא בן 29 יום, ובמלאה 30.
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: כַּסְלוּّ)
=ראו גם=
* חנוכה
* כֶּסֶל
* קשת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חודשיםקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
=גיזרון=
*יש סוברים שמקורו במילה . כּיסילִימו kisilimu 𒌚𒃶 הוא החודש התשיעי במניין החודשים הבבלי. מכיוון שהאותיות ו' וּ־מ' נהגות שתיהן בעזרת השפתיים, לעתים קורה שהן מתחלפות זו בזו. החלפה זו ו↔מ בין עברית↔אכדית מתרחשת גם במילים מַרְחֶשְׁוָן (מַרְחֶ+שְׁוָן 'החודש השמיני', מַרְחֶ מאכדית יֶרַח', שְׁוָן מאכדית 'שמונה': שני חילופים ו↔מ), שְׁוַלְיָה (מאכדית , בעברית חדשה שׁוּלְיָה). 
*יש סוברים ששורשו של השם כסלו הוא בלשון העברית והוא בא מן השם כסל או כסלה, שפירושו תקווה, וכוונתו תוחלת לגשמי החורף. הציע פרופ' טור סיני לתקן השיבוש בפסוק: ובמקום זאת
=מידע נוסף=
*אורכו של חודש כסלו משתנה. בשנה חסרה הוא בן 29 יום, ובמלאה 30.
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: כַּסְלוּّ)
=ראו גם=
* חנוכה
* כֶּסֶל
* קשת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חודשיםקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
טבת
טֵבֵת
# החודש הרביעי בלוח השנה העברי, בשנה המתחילה בחודש תשרי, כנהוג מימי בית שני, והחודש העשירי בשנה המתחילה בחודש ניסן, שהיה נהוג בימי בית ראשון. מגיע אחרי כסלו, ולפני שבט. בחודש טבת 29 יום. מקביל בערך לחודשים דצמבר וינואר בלוח השנה הלועזי.
=גיזרון=
* . שם זה גזור מהשורש האכדי המקביל ל העברי ( 'טבע' מקביל לעברית טבע: אין ע באכדית), והוא ניתן לחודש או בעקבות הגשמים והבוץ העמוק המאפיינים אותו, או בעקבות המיקום הנמוך (טבוע) של השמש בשמיים -- השמש [http://he.wikipedia.org/wiki/נקודת_ההיפוך_החורפית הכי נמוכה בשמיים] בסביבות חודש טבת.
= מידע נוסף =
* באכדית: 'חודש-𒀊', בהגיית 'אַפְּטֻ' aptu, abtu . מילולית, בהוראת חודש 'אַבֹת-קדמונים'
=צירופים=
* עשרה בטבת
* תקופת טבת
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: טִיבִּית)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חודשים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
=גיזרון=
* . שם זה גזור מהשורש האכדי המקביל ל העברי ( 'טבע' מקביל לעברית טבע: אין ע באכדית), והוא ניתן לחודש או בעקבות הגשמים והבוץ העמוק המאפיינים אותו, או בעקבות המיקום הנמוך (טבוע) של השמש בשמיים -- השמש [http://he.wikipedia.org/wiki/נקודת_ההיפוך_החורפית הכי נמוכה בשמיים] בסביבות חודש טבת.
= מידע נוסף =
* באכדית: 'חודש-𒀊', בהגיית 'אַפְּטֻ' aptu, abtu . מילולית, בהוראת חודש 'אַבֹת-קדמונים'
=צירופים=
* עשרה בטבת
* תקופת טבת
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: טִיבִּית)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חודשים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
ניסן
נִיסָן
# החודש השביעי בלוח השנה העברי, בשנה המתחילה בחודש תשרי, כנהוג מימי בית שני, והחודש הראשון בשנה המתחילה בחודש ניסן, שהיה נהוג בימי בית ראשון. מגיע אחרי אדר, ולפני אייר. בחודש ניסן יש 30 ימים.
# שם פרטי לזכר
=גיזרון=
* – החודש הראשון. משמעות המילה באכדית היא "ניצן", הפרי הראשון, ביכורי העץ והשדה (מקביל לשם המקראי ).<ref>האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2015/09/08/%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%AA-%D7%97%D7%95%D7%93%D7%A9%D7%99-%D7%94%D7%A9%D7%A0%D7%94 חודשי השנה העברית]. ד"ר אורי גבאי, [https://www.thetorah.com/article/babylonian-rosh-hashanah-battle-creation-enthronement-and-justice# Babylonian Rosh Hashanah].</ref> לפי פירוש אחר משמעות המילה באכדית היא: מקדש, קודשים, ולפי זה משמעות השם היא: "חודש הקודשים". 
*מקבילה בערבית – אפריל. בקהילת ביתא ישראל החודש נקרא "ליסן".
=צירופים=
*תקופת ניסן
=מילים נרדפות=
* חדש האביב
* החודש הראשון
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: נִיסַאן)
=הערות שוליים=
קטגוריה:חודשים
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
=גיזרון=
* – החודש הראשון. משמעות המילה באכדית היא "ניצן", הפרי הראשון, ביכורי העץ והשדה (מקביל לשם המקראי ).<ref>האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2015/09/08/%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%AA-%D7%97%D7%95%D7%93%D7%A9%D7%99-%D7%94%D7%A9%D7%A0%D7%94 חודשי השנה העברית]. ד"ר אורי גבאי, [https://www.thetorah.com/article/babylonian-rosh-hashanah-battle-creation-enthronement-and-justice# Babylonian Rosh Hashanah].</ref> לפי פירוש אחר משמעות המילה באכדית היא: מקדש, קודשים, ולפי זה משמעות השם היא: "חודש הקודשים". 
*מקבילה בערבית – אפריל. בקהילת ביתא ישראל החודש נקרא "ליסן".
=צירופים=
*תקופת ניסן
=מילים נרדפות=
* חדש האביב
* החודש הראשון
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: נִיסַאן)
=הערות שוליים=
קטגוריה:חודשים
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
איר
אִיָּר
# החודש השמיני בלוח השנה העברי, בשנה המתחילה בחודש תשרי, כנהוג מימי בית שני, והחודש השני בשנה המתחילה בחודש ניסן, שהיה נהוג בימי בית ראשון. מגיע אחרי ניסן, ולפני סיוון.
=גיזרון=
* המקור מהלחם שומרי (𒌚𒄞) שהוראתו המילולית: "חודש השור", ושבוטא בהגייה אכדית בהגיית: איָירום (Ayyārum) החודש השני בלוח השנה הבבלי נחשב שם לחודש התהלוכה , עפ' המשנה באייר יצאו שלוחים מחוץ לארץ לעבר ביהמ"ק .שאול מאכדית: אָיַירוּ () ומכאן כנראה נגזרה בעברית תיבת: 'אור' ; אוגריתית: (ỉr) אור יום; מקבילה בערבית: .
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: אִיַّאר)
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:חודשים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
אִיֵּר
# רשם צורות בקוים נקודות עפ"ר ללא שימוש בצבע
#:* האמן מאייר עבור העיתון
=גיזרון=
* illūstrō – אבהיר
=נגזרות=
*איור
*אֻיַּר
**מְאֻיָּר
*מְאַיֵּר
=ראו גם=
*שרטט
*ציֵּר
*קשקש
אִיָּר
# החודש השמיני בלוח השנה העברי, בשנה המתחילה בחודש תשרי, כנהוג מימי בית שני, והחודש השני בשנה המתחילה בחודש ניסן, שהיה נהוג בימי בית ראשון. מגיע אחרי ניסן, ולפני סיוון.
=גיזרון=
* המקור מהלחם שומרי (𒌚𒄞) שהוראתו המילולית: "חודש השור", ושבוטא בהגייה אכדית בהגיית: איָירום (Ayyārum) החודש השני בלוח השנה הבבלי נחשב שם לחודש התהלוכה , עפ' המשנה באייר יצאו שלוחים מחוץ לארץ לעבר ביהמ"ק .שאול מאכדית: אָיַירוּ () ומכאן כנראה נגזרה בעברית תיבת: 'אור' ; אוגריתית: (ỉr) אור יום; מקבילה בערבית: .
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: אִיַّאר)
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:חודשים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
אִיֵּר
# רשם צורות בקוים נקודות עפ"ר ללא שימוש בצבע
#:* האמן מאייר עבור העיתון
=גיזרון=
* illūstrō – אבהיר
=נגזרות=
*איור
*אֻיַּר
**מְאֻיָּר
*מְאַיֵּר
=ראו גם=
*שרטט
*ציֵּר
*קשקש
סיון
סִיוָן
# החודש התשיעי בלוח השנה העברי, בשנה המתחילה בחודש תשרי, כנהוג מימי בית שני, והחודש השלישי בשנה המתחילה בחודש ניסן, שהיה נהוג בימי בית ראשון. מגיע אחרי אייר, ולפני תמוז. בחודש סיוון 30 יום. מקביל בערך לחודש יוני בלוח השנה הלועזי. 
# שם פרטי לזכר ולנקבה.
=גיזרון=
* מקור שם החודש סיוון החל כנראה כשיבוש של תיבת "סִימָנו" האכדית שהוראתה 'החודש השלישי' ([http://oracc.museum.upenn.edu/cmawro/cbd/qpn-x-months/x00000090.html Simānu ] ,גם סופר המקרא הנסמך על הספירה הבבלית מונה את סיון כחודש השלישי) מילולית בהוראת זמן, מועד. 
*סֻאַן [https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A1%D7%99%D7%9F_(%D7%90%D7%9C) Su'en] אל הירח הבבלי זוהה עם חודש סִוֲון הבבלי (קרוי גם סין) .סומן באכדית 𒋞 .
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: סִיוַאן)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חודשים
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
=גיזרון=
* מקור שם החודש סיוון החל כנראה כשיבוש של תיבת "סִימָנו" האכדית שהוראתה 'החודש השלישי' ([http://oracc.museum.upenn.edu/cmawro/cbd/qpn-x-months/x00000090.html Simānu ] ,גם סופר המקרא הנסמך על הספירה הבבלית מונה את סיון כחודש השלישי) מילולית בהוראת זמן, מועד. 
*סֻאַן [https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A1%D7%99%D7%9F_(%D7%90%D7%9C) Su'en] אל הירח הבבלי זוהה עם חודש סִוֲון הבבלי (קרוי גם סין) .סומן באכדית 𒋞 .
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: סִיוַאן)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חודשים
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
תמוז
תַּמּוּז
# החודש העשירי בלוח השנה העברי, בשנה המתחילה בחודש תשרי, כנהוג מימי בית שני, והחודש הרביעי בשנה המתחילה בחודש ניסן, שהיה נהוג בימי בית ראשון. מגיע אחרי סיוון, ולפני אב. בחודש תמוז 29 יום.
# אל הפריון במיתולוגיה הבבלית.
=גיזרון=
#מקבילה באכדית: ; ובערבית: – יולי.
# Dumuzid 𒌉𒍣 – הבן הנאמן. ע"פ המיתולגיה השומרית אל זה מת כל שנה בקיץ, וירידתו שאולה מסומנת ומסומלת ע"י הפלחן המתואר בפסוק לעיל. הסיפור מקביל לסיפורים על פרספונה ואדוניס במיתולוגיה היוונית.
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: תַמּוּז)
=ראו גם=
*י"ז בתמוז
*תקופת תמוז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חודשים
קטגוריה:עבודה זרה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה השומרית
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
#מקבילה באכדית: ; ובערבית: – יולי.
# Dumuzid 𒌉𒍣 – הבן הנאמן. ע"פ המיתולגיה השומרית אל זה מת כל שנה בקיץ, וירידתו שאולה מסומנת ומסומלת ע"י הפלחן המתואר בפסוק לעיל. הסיפור מקביל לסיפורים על פרספונה ואדוניס במיתולוגיה היוונית.
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: תַמּוּז)
=ראו גם=
*י"ז בתמוז
*תקופת תמוז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חודשים
קטגוריה:עבודה זרה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה השומרית
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אלול
אֱלוּל
# החודש השנים־עשר (האחרון) בלוח השנה העברי, בשנה המתחילה בחודש תשרי, כנהוג מימי בית שני, והחודש השישי בשנה המתחילה בחודש ניסן, שהיה נהוג בימי בית ראשון. מגיע אחרי אב, ולפני תשרי. בחודש אלול 29 יום.
=גיזרון=
* מן לוח גזר עולה שלפני כיבוש שמות החודשים בצורתם הבבלית-אכדית נהוג היה לכנות את חודש אלול בשם 'ירח קיץ' קיץ - משום קצוץ התאנים שנעשה בחודש זה) . מקבילה בערבית: – ספטמבר.
* אנליל Enlil היה האל השומרי הראשי, פטרונה של העיר ניפור . בשומרית המושג alālu אָלָאֳלֻ היה גם הפסטיבל שנערך בחודש זה עבור האליל ארוע זה נחגג בלווית שירת קוצרים ובסיום עונת עבודתם הקשה בשדות, הצירוף השומרי 'אֶללֻ שֳׁקנשֻׁם' (a-la-lu-ú - šaknūšum) בהוראת "שירת הקוצרים - לכבודו" . מתקשר כנראה עם המילה "הילולה" .
* אכדית אלל Elūlu . בממלכת בבל חודש 'אֲרַח אלֻלֻ' סומן בצורת: "חודש-𒆥" , בהגיית: 'שַׁפֻּר' [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B3%D9%81%D8%B1 šapāru ] , מלולית מאכדית, בהוראת 'חודש השְׁלִיחוֹת' (=to send) ישנם חוקרים שגורסים שבחודש זה כנראה התבצעו חליפות המכתבים בין עולי ציון לשארית העם שנשארה בבבל .
* מהדורות התנך ברוח ליברלית, מציעות שתי אפשרויות -
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: אַיְלוּל)
= ראו גם =
* אלו"ל
* אלולי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חודשים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
=גיזרון=
* מן לוח גזר עולה שלפני כיבוש שמות החודשים בצורתם הבבלית-אכדית נהוג היה לכנות את חודש אלול בשם 'ירח קיץ' קיץ - משום קצוץ התאנים שנעשה בחודש זה) . מקבילה בערבית: – ספטמבר.
* אנליל Enlil היה האל השומרי הראשי, פטרונה של העיר ניפור . בשומרית המושג alālu אָלָאֳלֻ היה גם הפסטיבל שנערך בחודש זה עבור האליל ארוע זה נחגג בלווית שירת קוצרים ובסיום עונת עבודתם הקשה בשדות, הצירוף השומרי 'אֶללֻ שֳׁקנשֻׁם' (a-la-lu-ú - šaknūšum) בהוראת "שירת הקוצרים - לכבודו" . מתקשר כנראה עם המילה "הילולה" .
* אכדית אלל Elūlu . בממלכת בבל חודש 'אֲרַח אלֻלֻ' סומן בצורת: "חודש-𒆥" , בהגיית: 'שַׁפֻּר' [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B3%D9%81%D8%B1 šapāru ] , מלולית מאכדית, בהוראת 'חודש השְׁלִיחוֹת' (=to send) ישנם חוקרים שגורסים שבחודש זה כנראה התבצעו חליפות המכתבים בין עולי ציון לשארית העם שנשארה בבבל .
* מהדורות התנך ברוח ליברלית, מציעות שתי אפשרויות -
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: אַיְלוּל)
= ראו גם =
* אלו"ל
* אלולי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חודשים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
כדור הארץ
כַּדּוּר הָאָרֶץ
# כוכב הלכת השלישי במרחקו מן השמש, במערכת השמש שלנו, עליו אנו חיים.
#:* צורתו של כדור הארץ היא כדור פחוס (גאואיד).
=מילים נרדפות=
* גלובוס
* אֶרֶץ
* כדה"א (קיצור)
* הָעוֹלָם
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* פלנטה
* שביל החלב
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:גרמי שמים
=מילים נרדפות=
* גלובוס
* אֶרֶץ
* כדה"א (קיצור)
* הָעוֹלָם
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* פלנטה
* שביל החלב
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:גרמי שמים
רחת
רַחַת
רחת (1) 
# כְּלִי דְמוּי אֵת הַמְּשַׁמֵּשׁ לְזְרִיָּה בָּרוּחַ.
# הוֹפְכָן. כלי מטבח, מעין כף שטוחה, ללא שקערורית.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד (בפסוק לעיל) . שם־עצם קדום, שעניינו כף היד והחלל שנוצר בה עם הצמדת האצבעות זו לזו; כך באוגריתית: rḥtm, באכדית: , בארמית: . מכאן הועברה המשמעות לשם של כלי, כך גם בערבית – מילה המשמשת גם בהוראת כף יד (המזכירה את צורת הכלי) .
* כתחליף לשם הכלי המיושן: 'רחת', קבעה האקדמיה ללשון את השם העדכני: הוֹפְכָן.
= צירופים =
* רחת טיגון
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (2) 

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:כלי מטבח
=ראו גם=
* עָתָר
* קלשון
* מגרפה
* מרדה
* רוחה
=הערות שוליים=====רַחַת
רחת (1) 
# כְּלִי דְמוּי אֵת הַמְּשַׁמֵּשׁ לְזְרִיָּה בָּרוּחַ.
# הוֹפְכָן. כלי מטבח, מעין כף שטוחה, ללא שקערורית.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד (בפסוק לעיל) . שם־עצם קדום, שעניינו כף היד והחלל שנוצר בה עם הצמדת האצבעות זו לזו; כך באוגריתית: rḥtm, באכדית: , בארמית: . מכאן הועברה המשמעות לשם של כלי, כך גם בערבית – מילה המשמשת גם בהוראת כף יד (המזכירה את צורת הכלי) .
* כתחליף לשם הכלי המיושן: 'רחת', קבעה האקדמיה ללשון את השם העדכני: הוֹפְכָן.
= צירופים =
* רחת טיגון
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (2) 

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:כלי מטבח
=ראו גם=
* עָתָר
* קלשון
* מגרפה
* מרדה
* רוחה
טגן
טִגֵּן
# בישל במחבת, בדרך כלל בשמן או בשומן.
#:* טיגנתי צ'יפס בשמן עמוק.
=גיזרון=
* שורש טג"ן בהוראה זו גזור מלשון חז"ל: "טִיגָן" - מחבת, – מחבת..
=נגזרות=
*טיגון
*טֻגַּן (צורת הסביל)
*מטוגן
=ראו גם=
*ליבב
*בשל
*אפה
*צלה
*רבך

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
טֻגָּן
# מאכל העשוי מפרוסות או רצועות דקות של תפוחי אדמה המטוגנות בשמן עמוק. לרוב נאמר בצורת הרבים.
#:* אפשר בבקשה להזמין המבורגר וטוגנים?
=גיזרון=
בראשה עמד אז יצחק אבינרי. "למען ייחוד שמם נקרא להם: טוגנים. זהו קִצור טבעי ועברי. השוֵה: מְחומָשׁ – חומָש. החומש אינו סתם דבר מחומש, אלא ספר מסוים. גם הטוגן יהא לא סתם דבר מטוגן, אלא תפוח־אדמה מטוגן בחתיכות דקות".
= הערות שוליים =
קטגוריה:חידושי יצחק אבינרי
קטגוריה:מאכלים
טִגֵּן
# בישל במחבת, בדרך כלל בשמן או בשומן.
#:* טיגנתי צ'יפס בשמן עמוק.
=גיזרון=
* שורש טג"ן בהוראה זו גזור מלשון חז"ל: "טִיגָן" - מחבת, – מחבת..
=נגזרות=
*טיגון
*טֻגַּן (צורת הסביל)
*מטוגן
=ראו גם=
*ליבב
*בשל
*אפה
*צלה
*רבך

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
טֻגָּן
# מאכל העשוי מפרוסות או רצועות דקות של תפוחי אדמה המטוגנות בשמן עמוק. לרוב נאמר בצורת הרבים.
#:* אפשר בבקשה להזמין המבורגר וטוגנים?
=גיזרון=
בראשה עמד אז יצחק אבינרי. "למען ייחוד שמם נקרא להם: טוגנים. זהו קִצור טבעי ועברי. השוֵה: מְחומָשׁ – חומָש. החומש אינו סתם דבר מחומש, אלא ספר מסוים. גם הטוגן יהא לא סתם דבר מטוגן, אלא תפוח־אדמה מטוגן בחתיכות דקות".
= הערות שוליים =
קטגוריה:חידושי יצחק אבינרי
קטגוריה:מאכלים
תיב"מ
תיב"מ
# תיכנון ויצור בעזרת מחשב. זה ערך מקביל למונח <font color="ColorName">CAD-CAM</font> המקובל.</br>תחום העוסק בשרטוט ממוחשב ובאנליזה ממוחשבת עבור בעיות הנדסיות.
=ראו גם=
* אלמנטים סופיים

קטגוריה:ראשי תיבות
=ראו גם=
* אלמנטים סופיים

קטגוריה:ראשי תיבות
א"ש
אַ"שׁ
# אי-שוויון.
# אימון שדה.
# אדר שני.
# אבינו שבשמים.
# אנשי שלומנו.
# איש שלום.
# אמר שם.
#ארמית שומרונית.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
רנטגן
רֵנְטְגֵּן
# קרינה אלקטרומגנטית בעלת אורך גל בתחום 5 פיקומטר עד 10 ננומטר, הקרויה כך על שם הפיזיקאי שגילה אותה, וילהלם רנטגן.<br>לעתים קרובות נקראת גם קרינת X.
#:*"צילומי רנטגן מאפשרים לזהות גופים מתכתיים במערכת העיכול. שימוש באנדוסקופ מאפשר זיהוי גופים מתכתיים בקיבות ומאפשר את הוצאתם." (מתוך המאמר "[http://www.parrots.co.il/modules.php?name=News&file=article&sid=182 הרעלת מתכות כבדות בתוכים]" ב[http://www.parrots.co.il אתר התוכים])
=גיזרון=
# קרינת הרנטגן נקראת על שם הפיזיקאי הגרמני [http://en.wikipedia.org/wiki/Wilhelm_Conrad_R%C3%B6ntgen Wilhelm Conrad Röntgen] שגילה אותה בשנת 1895.
=צירופים=
* קרני רנטגן
* צילום רנטגן
=ראו גם=
* קרני X
* הדמייה ממוגרפית
* קרינה
* CT
* MRI
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:קרינה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:אפונימים
=גיזרון=
# קרינת הרנטגן נקראת על שם הפיזיקאי הגרמני [http://en.wikipedia.org/wiki/Wilhelm_Conrad_R%C3%B6ntgen Wilhelm Conrad Röntgen] שגילה אותה בשנת 1895.
=צירופים=
* קרני רנטגן
* צילום רנטגן
=ראו גם=
* קרני X
* הדמייה ממוגרפית
* קרינה
* CT
* MRI
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:קרינה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:אפונימים
טבין ותקילין
טָבִין וּתְקִילִין
# כסף טוב, מזומן, המחיר המלא.
#:* אברהם שילם עבור שדה מערת המכפלה ארבע מאות שקל כסף טבין ותקילין.
#:* "ואתה תתפור נעלים נהדרות של עור זמשה בעד האנשים שישלמו טבין ותקילין" ([http://www.benyehuda.org/sokolov/009.html "נפוליון מן הגטו"], נחום סוקולוב)
#:* "והיו כאלה שהרויחו עשרות אלפים שקלים טבין ותקילין, המטבעות צרורות וחתומות" ([http://www.benyehuda.org/levinsky/oniya.html "מעל מכסה האניה"], אלחנן לוינסקי)
=מקור=
# מארמית: טובים ושקולים (דינרים במשקל המלא). מקור הניב בתלמוד הבבלי: .<br/>[רב לווה דינרים מבתו של רבי חייא. בסוף התייקרו הדינרים. בא לפני רבי חייא. אמר לו רבי חייא: לך שלם לה טבין ותקילין <small>(ללא חשש רבית)</small> ]<br/> בעברית החדשה בא הביטוי להדגיש את ערך התשלום וכך הפך לניב.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ארמית
=ראו גם=
* טוב
* טַב
=מקור=
# מארמית: טובים ושקולים (דינרים במשקל המלא). מקור הניב בתלמוד הבבלי: .<br/>[רב לווה דינרים מבתו של רבי חייא. בסוף התייקרו הדינרים. בא לפני רבי חייא. אמר לו רבי חייא: לך שלם לה טבין ותקילין <small>(ללא חשש רבית)</small> ]<br/> בעברית החדשה בא הביטוי להדגיש את ערך התשלום וכך הפך לניב.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ארמית
=ראו גם=
* טוב
* טַב
כוך
כּוּךְ
כוכים במערת קבורה

# שקע אנכי בקיר של מערה וכדו' אל תוך הקרקע, כעין חדר קטן ללא חלונות.
=גיזרון=
* ארמית. מצוי גם בשפות שמיות אחרות במובן של מבנה קטן ופשוט.
=תרגום=
* אנגלית: ‏, , 

 קטגוריה:לשון חז"ל
=ראו גם=
*בור
*שִׁיחַ,שוחה

קטגוריה:מילים עלומות שורש
=גיזרון=
* ארמית. מצוי גם בשפות שמיות אחרות במובן של מבנה קטן ופשוט.
=תרגום=
* אנגלית: ‏, , 

 קטגוריה:לשון חז"ל
=ראו גם=
*בור
*שִׁיחַ,שוחה

קטגוריה:מילים עלומות שורש
אתנוגרפיה
אֶתְנוֹגְרַפְיָה
# ענף באנתרופולוגיה העוסק בתיאור מדעי של עמים, כגון מנהגיהם, אורחות חייהם או סימניהם הפיזיים.
#:* האתנוגרפיה של עמים קדומים מתבצעת באמצעות התרשמות מכתבים, ממצאים ארכיאולוגיים, מיומני מסע ועוד. 
#:* האתנוגרפיה המודרנית היא הצפייה הישירה, ממקור ראשון, בהתנהגות יומיומית של חברה או של קבוצת אנשים בעלי מכנה משותף. 
#:* מטרת האתנוגרפיה היא תיעוד תופעות בזמן התרחשותן, ותיעוד תפישת העולם של נושא המחקר בהקשר לעולם היומיומי בו הוא חי, לחברה ולתופעות בפרט.
=גיזרון=
* מיוונית: , "עם" + , "כתיבה".
=מילים נרדפות=
* אנתרופולוגיה תיאורית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנתרופולוגיה
קטגוריה:תורות מדעיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: , "עם" + , "כתיבה".
=מילים נרדפות=
* אנתרופולוגיה תיאורית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנתרופולוגיה
קטגוריה:תורות מדעיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
ענש
עָנַשׁ
# נתן גמול רע בתמורה למעשה רע
#:* גַּם עָנֹשׁ לַצַּדִיק לֹא טוֹב 
#:* וענשו אותו מאה כסף
=צירופים=
*אין עונשים אלא אם כן מזהירים
=נגזרות=
*ענישה
*ענוש
*נענש
=ראו גם=
*נָקַם
*גָָּמַל
*קָנַס
עֹנֶשׁ
# גמול שלילי על חטא או על עברה.
# דבר כפוי ולא נעים שקשה לסבול.
#:* "איזו עונש זה לעמוד בפקק התנועה הזה!"
=גזרון=
* הצירוף המקראי מילולית בהוראת 'יינו של המוענש', לפיכך 'יין-ענושים' הוא יין שחולט מן החייב כקנס על חוב.
* במכתבי אל-עמארנה הכתובים בלשון כנענית מופיעה המילה בצורת 'מַעַנַשׁ' ma-a-naš, בהוראת 'צרה' .
=צירופים=
* בעיטת עונשין
* החטא וענשו
* עונש משמים
* שכר ועונש
=מילים נרדפות=
* סנקציה, ענישה (1)
* צרה, ברוך (2)
=ראו גם=
* גזר דין
* חנינה
* מאסר
* עברה
* ענישה
* קנס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
=צירופים=
*אין עונשים אלא אם כן מזהירים
=נגזרות=
*ענישה
*ענוש
*נענש
=ראו גם=
*נָקַם
*גָָּמַל
*קָנַס
עֹנֶשׁ
# גמול שלילי על חטא או על עברה.
# דבר כפוי ולא נעים שקשה לסבול.
#:* "איזו עונש זה לעמוד בפקק התנועה הזה!"
=גזרון=
* הצירוף המקראי מילולית בהוראת 'יינו של המוענש', לפיכך 'יין-ענושים' הוא יין שחולט מן החייב כקנס על חוב.
* במכתבי אל-עמארנה הכתובים בלשון כנענית מופיעה המילה בצורת 'מַעַנַשׁ' ma-a-naš, בהוראת 'צרה' .
=צירופים=
* בעיטת עונשין
* החטא וענשו
* עונש משמים
* שכר ועונש
=מילים נרדפות=
* סנקציה, ענישה (1)
* צרה, ברוך (2)
=ראו גם=
* גזר דין
* חנינה
* מאסר
* עברה
* ענישה
* קנס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
צרדה
צְרֵדָה
# האצבע האמצעית, האמה.
=מידע נוסף=
* בעבר המילה נהגתה צְרָדָה בפי חלק מעדות אשכנז ולכן נוקדה כך בכמה מילונים. בכתב־יד קאופמן וכן במקורות אחרים נמצא גם הניקוד צְרַדָּה, המסביר את הצורה "צרנדה" המופיעה במקורות בודדים (הדגש בדל"ת מסמל את היבלעות הנו"ן).
קטגוריה:פסיכומטרי
=מידע נוסף=
* בעבר המילה נהגתה צְרָדָה בפי חלק מעדות אשכנז ולכן נוקדה כך בכמה מילונים. בכתב־יד קאופמן וכן במקורות אחרים נמצא גם הניקוד צְרַדָּה, המסביר את הצורה "צרנדה" המופיעה במקורות בודדים (הדגש בדל"ת מסמל את היבלעות הנו"ן).
קטגוריה:פסיכומטרי
פתח בכד וסים בחבית
פָּתַח בְּכַד וְסִיֵּם בְּחָבִית
# התחיל בדבר אחד, והגיע לענין אחר.
#:* המרצה סקר את התפתחות ענף ההדרים בישראל והמשיך בניתוח תוצאות ההצבעה בבחירות האחרונות; פתח בכד וסיים בחבית.
=מקור=
# מקור הניב בתלמוד הבבלי: .
=ביטויים קרובים=
* פתח בבור וסיים בכותל

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים
=מקור=
# מקור הניב בתלמוד הבבלי: .
=ביטויים קרובים=
* פתח בבור וסיים בכותל

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים