אפס
אָפַס
# נגמר, לא היה עוד.
=גיזרון=
*לשון המקרא. קרוב אל הפועל פס.מצוי במכתבי אל-עמארנה,בצורה - אֻפְּ-סִ-חִ (up-sí-ḫi) בהוראת: אפס.
=צירופים=
* אפסו כוחותיו
=מילים נרדפות=
* כָּלָה
* תם
* אזל
* פַּס
=תרגום=
קטגוריה:מילים מקראיות
אִפֵּס
#התאים מכשיר מדידה למצבו ההתחלתי הנכון, להוראה נכונה לפי נקודת המוצא.
=גיזרון=
* עברית חדשה משורש מקראי.
=נגזרות=
*אִפּוּס
*<big>אֻפַּס</big> (צורת הסביל)
**מאופס
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 

קטגוריה:טכנולוגיה
אֶפֶס
#אין, לא קיים.
#סוף, קצה, המקום שבו נגמר.
# המספר השלם 0; האיבר הנייטרלי ביחס לחיבור; המספר הסודר הקטן ביותר, מציין את מספר האיברים בקבוצה ריקה.
# <small>מתמטיקה</small> של פונקציה. ערך עבורו הפונקציה שווה לאפס (3).
# מישהו לא חשוב, חסר כל ערך, שלא מתחשבים בו.
#מילת קישור : אך, אולם, ברם, אבל.
=גזרון=
* אוגריתית "אַפּס" ảps בהוראת קצה, קיצון, סוף .
=פרשנים מפרשים=
* רש"י - "מדכתיב אפס לאזהרה אתא, כלומר אפס וחדל וכלה עניות ממך , אפס לשון חדלה וכליה כי אפס כסף"
=נגזרות=
*אפסות
*אפסי
=מילים נרדפות=
*שורש (4)
*כלומניק, לא יוצלח (5)
=מידע נוסף=
* השימוש באפס במתמטיקה הגיע לאירופה בימי הביניים מן הערבים, שלמדוהו מן ההודים. במערכת הספרות הרומיות ששלטה בכיפה עד אז כלל לא היתה ספרה כזו, וגם בעברית – שבה נהגו להשתמש באותיות – לא היה כל ייצוג לאפס.</br>
הערבים קראו לאפס סִפְר, כלומר מקום ריק. ר' אברהם אבן עזרא (1092-1167), שהיה הראשון שכתב על המושג אפס בעברית, השתמש בספרו "ספר המספר" באותיות העבריות במקום המספרים ההודיים (או הערביים, כפי שהם נקראים לרוב), אך שאל את האפס המעוגל וכינה אותו גלגל: " <small>[...]</small> ואם אין לו מספר באחדים ויש לו מספר במעלה השנית שהם העשרות, ישים כדמות גלגל O בראשונה להורות כי אין במעלה הראשונה מספר <small>[...]</small> וזה הגלגל O וטעמו כגלגל, כקש לפני רוח, ואינו אלא לשמור המעלות, ובלשון לעז שמו סיפרא".</br>
רק לפני כמאתיים שנה מציין ספר לימוד בשם "כליל החשבון", שנדפס בברלין, את המספר בשם העברי "אפס" – ומאז התקבל שם זה בתפוצות העם.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים מקראיות
=הערות שוליים===== אָפַס
# נגמר, לא היה עוד.
=גיזרון=
*לשון המקרא. קרוב אל הפועל פס.מצוי במכתבי אל-עמארנה,בצורה - אֻפְּ-סִ-חִ (up-sí-ḫi) בהוראת: אפס.
=צירופים=
* אפסו כוחותיו
=מילים נרדפות=
* כָּלָה
* תם
* אזל
* פַּס
=תרגום=
קטגוריה:מילים מקראיות
אִפֵּס
#התאים מכשיר מדידה למצבו ההתחלתי הנכון, להוראה נכונה לפי נקודת המוצא.
=גיזרון=
* עברית חדשה משורש מקראי.
=נגזרות=
*אִפּוּס
*<big>אֻפַּס</big> (צורת הסביל)
**מאופס
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 

קטגוריה:טכנולוגיה
אֶפֶס
#אין, לא קיים.
#סוף, קצה, המקום שבו נגמר.
# המספר השלם 0; האיבר הנייטרלי ביחס לחיבור; המספר הסודר הקטן ביותר, מציין את מספר האיברים בקבוצה ריקה.
# <small>מתמטיקה</small> של פונקציה. ערך עבורו הפונקציה שווה לאפס (3).
# מישהו לא חשוב, חסר כל ערך, שלא מתחשבים בו.
#מילת קישור : אך, אולם, ברם, אבל.
=גזרון=
* אוגריתית "אַפּס" ảps בהוראת קצה, קיצון, סוף .
=פרשנים מפרשים=
* רש"י - "מדכתיב אפס לאזהרה אתא, כלומר אפס וחדל וכלה עניות ממך , אפס לשון חדלה וכליה כי אפס כסף"
=נגזרות=
*אפסות
*אפסי
=מילים נרדפות=
*שורש (4)
*כלומניק, לא יוצלח (5)
=מידע נוסף=
* השימוש באפס במתמטיקה הגיע לאירופה בימי הביניים מן הערבים, שלמדוהו מן ההודים. במערכת הספרות הרומיות ששלטה בכיפה עד אז כלל לא היתה ספרה כזו, וגם בעברית – שבה נהגו להשתמש באותיות – לא היה כל ייצוג לאפס.</br>
הערבים קראו לאפס סִפְר, כלומר מקום ריק. ר' אברהם אבן עזרא (1092-1167), שהיה הראשון שכתב על המושג אפס בעברית, השתמש בספרו "ספר המספר" באותיות העבריות במקום המספרים ההודיים (או הערביים, כפי שהם נקראים לרוב), אך שאל את האפס המעוגל וכינה אותו גלגל: " <small>[...]</small> ואם אין לו מספר באחדים ויש לו מספר במעלה השנית שהם העשרות, ישים כדמות גלגל O בראשונה להורות כי אין במעלה הראשונה מספר <small>[...]</small> וזה הגלגל O וטעמו כגלגל, כקש לפני רוח, ואינו אלא לשמור המעלות, ובלשון לעז שמו סיפרא".</br>
רק לפני כמאתיים שנה מציין ספר לימוד בשם "כליל החשבון", שנדפס בברלין, את המספר בשם העברי "אפס" – ומאז התקבל שם זה בתפוצות העם.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים מקראיות