כמר
כֹּמֶר {{משני|א}}
# כוהן דת נוצרי.
#:* על כמרים קתולים נאסרים יחסי אישות, והאדוקים שבהם נמנעים מאכילת הבשר במשך ארבעים יום טרם הפסחא.
# כהן לאלילי הנכר.
=גיזרון=
# המקור מערב-שמי בצורה: כ-מ-ר (K-M-R), מופיעה במכתבי אל-עמארנה בצורה: כמרֻ kamarū בהוראת "כוהן לפולחן-X" התיבת משותפת לכמה שפות שמיות: חיתית: כַמְרִי ḫamri בהוראת מקדש, מקום קדוש. השם בהגיית 'כּוּמר-בִּי/וִוי' ([https://books.google.co.il/books?id=agi4O1c3UhQC&pg=PA26&lpg=PA26&dq=Sumerian+Kumaru&source=bl&ots=Eyzgo9xm4v&sig=ACfU3U0j6OVplJw5xZV5xfXmsrkUMAwsMw&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwj7ufuv6-vuAhXtUxUIHVilB2MQ6AEwGXoECCUQAg#v=onepage&q=Sumerian%20Kumaru&f=false kumar-bi/wi)] מצוי בחורית כתיאור האלוהות. אכדית kumru,פניקית kmr. בשפות אלה משמעות המילה היא "כהן". הקישור של תיבת "כמר" העברית אל הנצרות החל רק בימי הביניים. 
#יש פרשנים שגזרו משורש שהכוונה שחור. לדוגמא, רד"ק (השרשים, כמר) כתב שנקראו כך בגלל שהם לבושים שחורים. ומלבי"ם (הושע י,ה) אמר שמדובר ב"כהני ע"ז העומדים נגד השמש ופניהם שחורות מהשמש". אמנם מפרשים רבים הסבירו שבכל המקומות אין הכוונה לשחרות אלא לחימום, ראה בערך נכמר. קוהוט ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48231&st=&pgnum=252&hilite= ערוך השלם כמר2]) כתב שבמקור זה היה הכינוי לכהני האש או השמש. השוו לערבית, בהגיית אכמר [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A3%D8%AD%D9%85%D8%B1#Arabic أحمر] בהוראת אדום (והשוו כמר, להלן), וגם בהוראת מי שמתייחס ליפת המקראי, הווה אומר "שאינו שמי".
# יש מבטאים כֻּמָּר ע"פ הארמית ובהטעמה מלרעית.
=מידע נוסף=
*2: כומר, במשמעות איש דת פגני, מופיע בבראשית רבה (כו, ה) בארמית: "כוּמָרַיָא גנבו אלהיא". 
* תיבת כומרא:(<big>ܟܘܡܪܐ</big>) מופיעה בפשיטתא בלשון סורית-ארמית .
=נגזרות=
*קומראן
*נכמר
*כמורה
= ראו גם =
* אפיפיור
* הגמון
* כנסייה
* רב
=קישורים חיצוניים=
*
*

קטגוריה:דת
קטגוריה:נצרות
כֹּמֶר {{משני|ב}}
# בור או כלי שמניחים בו את הזיתים או הענבים בכדי שיתרככו.
=גזרון=
*לפי רמב"ם (פיהמ"ש טהרות י, ד) הכוונה לבור, ובאופן דומה פירש הערוך ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48231&st=&pgnum=251&hilite= כמר2]) שהיו טומנים באדמה. ולפי תוספות (כתובות פב,ב ד"ה עביט) ור"ע מברטנורא (ב"מ ה,ז) הכוונה לכלי. אותה המחלוקת גם במשמעות המילים הנרדפות מעטן ועביט. אמנם יש להביא ראיה להבנת הרמב"ם, שבכמה מקומות נמצא השורש במשמעות של הטמנה, כמו: , .
*הערוך (שם) אמר שזה נגזר מהביטוי המקראי "מִכְמֹרֶת" (ישעיה יט,ח) שמשמעו מלכודת, ודומה לביטוי הערבי "אלמכמר". גם רש"ר הירש (בראשית מג,ל) קישר בין השנים, וביאר שיסוד השורש בהטמנה וסגירה, ובפירות נהגו להטמינם בכדי שיתחממו ויתססו.
=מילים נרדפות=
*מעטן
*עביט
כָּמַר
# הטמין פירות בכדי שיתחממו (=יתבשלו).
#*
=גיזרון=
*(1) גזניוס - "כמר" בהוראת שנעשה שחור. מן שורש ארכאי ח־מ־ר ולו זיקה סמנטית לתיבות חמם, חום. ומוסיף כנגזרת של תיבת "כמר" את תיבת בהוראת - "שהאופל או השְחוֹר בעתוני", ע"פ התקבולות בפסוק (חושך, צלמות, עננה). ומקביל לסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=kmyr%20A&cits=all ܟܡܪ] - שחור, עגמומי. וראה לעיל כֹּמֶר שכמה מפרשים הסבירו על פי זה את הכינוי "כומר". טור סיני מוסיף כי את הצירוף: יש לקרוא בהוראת "שד אפל" . אמנם מפרשים רבים הסבירו שבכל המקומות אין הכוונה לשחרות אלא לחימום, וכן יותר מסתבר, ראה בגזרון נכמר.
*(2) קרוב ערבית: חמארַה [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AE%D9%85%D8%B1 خَمَرَ] בהוראת להתבשל תוך כדי תסיסה, להחמיץ.
* השוו לערבית בהגיית אכמר [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A3%D8%AD%D9%85%D8%B1#Arabic أحمر] בהוראת אדום, וגם בהוראת צאצא ליפת המקראי, הווה אומר "שאינו שמי"
כִּמֵּר
# צד במלכודת רשת, דג דגים ברשת. 
דייגים פורשים מכמורת.
#*
=גיזרון=
*לשון חז"ל משורש מקראי.
=סמוכין=====כֹּמֶר {{משני|א}}
# כוהן דת נוצרי.
#:* על כמרים קתולים נאסרים יחסי אישות, והאדוקים שבהם נמנעים מאכילת הבשר במשך ארבעים יום טרם הפסחא.
# כהן לאלילי הנכר.
=גיזרון=
# המקור מערב-שמי בצורה: כ-מ-ר (K-M-R), מופיעה במכתבי אל-עמארנה בצורה: כמרֻ kamarū בהוראת "כוהן לפולחן-X" התיבת משותפת לכמה שפות שמיות: חיתית: כַמְרִי ḫamri בהוראת מקדש, מקום קדוש. השם בהגיית 'כּוּמר-בִּי/וִוי' ([https://books.google.co.il/books?id=agi4O1c3UhQC&pg=PA26&lpg=PA26&dq=Sumerian+Kumaru&source=bl&ots=Eyzgo9xm4v&sig=ACfU3U0j6OVplJw5xZV5xfXmsrkUMAwsMw&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwj7ufuv6-vuAhXtUxUIHVilB2MQ6AEwGXoECCUQAg#v=onepage&q=Sumerian%20Kumaru&f=false kumar-bi/wi)] מצוי בחורית כתיאור האלוהות. אכדית kumru,פניקית kmr. בשפות אלה משמעות המילה היא "כהן". הקישור של תיבת "כמר" העברית אל הנצרות החל רק בימי הביניים. 
#יש פרשנים שגזרו משורש שהכוונה שחור. לדוגמא, רד"ק (השרשים, כמר) כתב שנקראו כך בגלל שהם לבושים שחורים. ומלבי"ם (הושע י,ה) אמר שמדובר ב"כהני ע"ז העומדים נגד השמש ופניהם שחורות מהשמש". אמנם מפרשים רבים הסבירו שבכל המקומות אין הכוונה לשחרות אלא לחימום, ראה בערך נכמר. קוהוט ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48231&st=&pgnum=252&hilite= ערוך השלם כמר2]) כתב שבמקור זה היה הכינוי לכהני האש או השמש. השוו לערבית, בהגיית אכמר [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A3%D8%AD%D9%85%D8%B1#Arabic أحمر] בהוראת אדום (והשוו כמר, להלן), וגם בהוראת מי שמתייחס ליפת המקראי, הווה אומר "שאינו שמי".
# יש מבטאים כֻּמָּר ע"פ הארמית ובהטעמה מלרעית.
=מידע נוסף=
*2: כומר, במשמעות איש דת פגני, מופיע בבראשית רבה (כו, ה) בארמית: "כוּמָרַיָא גנבו אלהיא". 
* תיבת כומרא:(<big>ܟܘܡܪܐ</big>) מופיעה בפשיטתא בלשון סורית-ארמית .
=נגזרות=
*קומראן
*נכמר
*כמורה
= ראו גם =
* אפיפיור
* הגמון
* כנסייה
* רב
=קישורים חיצוניים=
*
*

קטגוריה:דת
קטגוריה:נצרות
כֹּמֶר {{משני|ב}}
# בור או כלי שמניחים בו את הזיתים או הענבים בכדי שיתרככו.
=גזרון=
*לפי רמב"ם (פיהמ"ש טהרות י, ד) הכוונה לבור, ובאופן דומה פירש הערוך ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48231&st=&pgnum=251&hilite= כמר2]) שהיו טומנים באדמה. ולפי תוספות (כתובות פב,ב ד"ה עביט) ור"ע מברטנורא (ב"מ ה,ז) הכוונה לכלי. אותה המחלוקת גם במשמעות המילים הנרדפות מעטן ועביט. אמנם יש להביא ראיה להבנת הרמב"ם, שבכמה מקומות נמצא השורש במשמעות של הטמנה, כמו: , .
*הערוך (שם) אמר שזה נגזר מהביטוי המקראי "מִכְמֹרֶת" (ישעיה יט,ח) שמשמעו מלכודת, ודומה לביטוי הערבי "אלמכמר". גם רש"ר הירש (בראשית מג,ל) קישר בין השנים, וביאר שיסוד השורש בהטמנה וסגירה, ובפירות נהגו להטמינם בכדי שיתחממו ויתססו.
=מילים נרדפות=
*מעטן
*עביט
כָּמַר
# הטמין פירות בכדי שיתחממו (=יתבשלו).
#*
=גיזרון=
*(1) גזניוס - "כמר" בהוראת שנעשה שחור. מן שורש ארכאי ח־מ־ר ולו זיקה סמנטית לתיבות חמם, חום. ומוסיף כנגזרת של תיבת "כמר" את תיבת בהוראת - "שהאופל או השְחוֹר בעתוני", ע"פ התקבולות בפסוק (חושך, צלמות, עננה). ומקביל לסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=kmyr%20A&cits=all ܟܡܪ] - שחור, עגמומי. וראה לעיל כֹּמֶר שכמה מפרשים הסבירו על פי זה את הכינוי "כומר". טור סיני מוסיף כי את הצירוף: יש לקרוא בהוראת "שד אפל" . אמנם מפרשים רבים הסבירו שבכל המקומות אין הכוונה לשחרות אלא לחימום, וכן יותר מסתבר, ראה בגזרון נכמר.
*(2) קרוב ערבית: חמארַה [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AE%D9%85%D8%B1 خَمَرَ] בהוראת להתבשל תוך כדי תסיסה, להחמיץ.
* השוו לערבית בהגיית אכמר [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A3%D8%AD%D9%85%D8%B1#Arabic أحمر] בהוראת אדום, וגם בהוראת צאצא ליפת המקראי, הווה אומר "שאינו שמי"
כִּמֵּר
# צד במלכודת רשת, דג דגים ברשת. 
דייגים פורשים מכמורת.
#*
=גיזרון=
*לשון חז"ל משורש מקראי.