זיז
זִיז {{משני|א}}
# בליטה, חלק בולט מפני השטח.
#:* במשך חמישה לילות שהה זוג מטיילים ישראלי על זיז סלע בקצה מפל גבוה (מן העתונות).
#:*זיז גרמי בגבשושית עצם העקב גורם לכאבים חזקים בהליכה.
# פין מוט קטן העשוי להניע.
=גיזרון=
*2. אולי מן ציץ,
=גיזרון=
* לשון חז"ל.
= צירופים =
*גל הזיזים
=תרגום=
* אנגלית: ‏, ‏, ‏ (בעצם בגוף)
זִיז {{משני|ב}}
# שם של מין עוף עליו מסופרים סיפורי גוזמאות בתלמוד ובמדרשים.
=גיזרון=
* 1: תיבת "זיז" מופיעה בספר תהילים (פעמים באותה צירוף "זיז שדי") שמובנו סתום: . במאמרה: "אנזו וזיז-לגילגוליה של ציפור מיתולוגית" מוצאת פרופ' נילי ואזנה מן החוג להיסטוריה קשר גזרוני (אטימולוגי) בין שמו של היצור המיתי ממסופוטמיה-"אנזו" לבין זיז המקראי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
=מידע נוסף=
* במקרא מופיע משמעותה גם היא עמומה מאוד ויש קושרים למילה מתהלים.
==פרשנים מפרשים==
*תרגום יונתן (שלפנינו) בִּזָּה שלל. (מן בזז)
*אבן עזרא א. [בשם יונתן ב"ע] מחמד חמדה. ב. כמו וזיז שדי והוא רחוק והנכון שאין לו רע (יחידאית)
*מצודות: לשון תזוזה כמו וזיז שדי ירענה.
*מלבי"ם: דבר קטן ממתק עיגול של דבש (כנראה מן זיז א)
*רד"ק: חילוף מן זיו.
זִיז {{משני|ג}}
# מין חרק.
=גיזרון=
* הוצע לפרש זיז בהוראת "ארבה" משום המצלול האומנוטפאי, ועפ"י הפסוק: הפסוקים הקודמים מזכירים את הגפן ובפסוק זה נמנים המזיקים לה: עוברי אורח האורים אותה, החזיר מכרסם בה, והזיז (ארבה) שרועה מעלוותה לפיכך הבטוי "זִיז שָׂדַי" מקביל בפירושו לארבה השוכן בשדי קרי -בהרים הוא ארבה-ההר . ביטוי "זִיז שָׂדַי" משמש דימוי אגדי-דמיוני לבעייה מציאותית-חקלאית קשה עימה התמודדו בעבר ובהווה.
=מידע נוסף=
*

זיזין: והן מין תולעים.

קרבן העדה בירושלמי שם.

זיזין: מיני יתושים כמו הזיזים שבעדשים.

פני משה בירושלמי שם.

*"זיזין" - יתכן ומדובר בשיבוש של המילה שמקורה ים-תיכוני- "ציקדה" . "ציקדת הדבש" מפיקה טל דבש מתמרים - נוזל דביק מתוק המזכיר במרקמו את הדבש. קיימת מסורת הקושרת בין טל הדבש אל המן שאכלו בנ"י במדבר.
=סמוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
זִיז {{משני|א}}
# בליטה, חלק בולט מפני השטח.
#:* במשך חמישה לילות שהה זוג מטיילים ישראלי על זיז סלע בקצה מפל גבוה (מן העתונות).
#:*זיז גרמי בגבשושית עצם העקב גורם לכאבים חזקים בהליכה.
# פין מוט קטן העשוי להניע.
=גיזרון=
*2. אולי מן ציץ,
=גיזרון=
* לשון חז"ל.
= צירופים =
*גל הזיזים
=תרגום=
* אנגלית: ‏, ‏, ‏ (בעצם בגוף)
זִיז {{משני|ב}}
# שם של מין עוף עליו מסופרים סיפורי גוזמאות בתלמוד ובמדרשים.
=גיזרון=
* 1: תיבת "זיז" מופיעה בספר תהילים (פעמים באותה צירוף "זיז שדי") שמובנו סתום: . במאמרה: "אנזו וזיז-לגילגוליה של ציפור מיתולוגית" מוצאת פרופ' נילי ואזנה מן החוג להיסטוריה קשר גזרוני (אטימולוגי) בין שמו של היצור המיתי ממסופוטמיה-"אנזו" לבין זיז המקראי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
=מידע נוסף=
* במקרא מופיע משמעותה גם היא עמומה מאוד ויש קושרים למילה מתהלים.
==פרשנים מפרשים==
*תרגום יונתן (שלפנינו) בִּזָּה שלל. (מן בזז)
*אבן עזרא א. [בשם יונתן ב"ע] מחמד חמדה. ב. כמו וזיז שדי והוא רחוק והנכון שאין לו רע (יחידאית)
*מצודות: לשון תזוזה כמו וזיז שדי ירענה.
*מלבי"ם: דבר קטן ממתק עיגול של דבש (כנראה מן זיז א)
*רד"ק: חילוף מן זיו.
זִיז {{משני|ג}}
# מין חרק.
=גיזרון=
* הוצע לפרש זיז בהוראת "ארבה" משום המצלול האומנוטפאי, ועפ"י הפסוק: הפסוקים הקודמים מזכירים את הגפן ובפסוק זה נמנים המזיקים לה: עוברי אורח האורים אותה, החזיר מכרסם בה, והזיז (ארבה) שרועה מעלוותה לפיכך הבטוי "זִיז שָׂדַי" מקביל בפירושו לארבה השוכן בשדי קרי -בהרים הוא ארבה-ההר . ביטוי "זִיז שָׂדַי" משמש דימוי אגדי-דמיוני לבעייה מציאותית-חקלאית קשה עימה התמודדו בעבר ובהווה.
=מידע נוסף=
*

זיזין: והן מין תולעים.

קרבן העדה בירושלמי שם.

זיזין: מיני יתושים כמו הזיזים שבעדשים.

פני משה בירושלמי שם.

*"זיזין" - יתכן ומדובר בשיבוש של המילה שמקורה ים-תיכוני- "ציקדה" . "ציקדת הדבש" מפיקה טל דבש מתמרים - נוזל דביק מתוק המזכיר במרקמו את הדבש. קיימת מסורת הקושרת בין טל הדבש אל המן שאכלו בנ"י במדבר.
=סמוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית