קרב
קְרָב
# לחימה אלימה של שני צדדים או יותר.
# מילת קריאה המציינת תחילת סבב לחימה בתחרות.
#:* שני לוחמי הג'ודו החלו להילחם עם משמע הקריאה "היכון, קרב!".
=גיזרון=
* השוו לארמית: קְרָב.<ref></ref>, וכן לערבית: (קרי: קַרֻבַּ)- קָרַב, (קרי: קֻרְבּ)- קִרבה.
= מידע נוסף =
* במקור, מלשון קרוב: המשמעות המקורית של המילה קרב הוא 'מגע קרוב' (עם שבט אחר), במשתמע מגע עוין כי לרוב מגע עם שבט אחר היה עוין.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_קְרָב?lang=he קליין].</ref><ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_קְרָב.1?lang=he יסטרוב].</ref> אותו קשר בין מגע\התקרבות ובין מלחמה במילה מלחמה\לחימה (שורש של לחימה\מלחמה נגזר מהשורש של הלחים\חיבר\הביא למגע),<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_לָחַם_II.1?lang=he יסטרוב].</ref> ובמילה נֶשֶׁק (נגזר במקור מהשורש של נָשַׁק: לשון נשיקה, בעניין 'בא למגע', משם נֶשֶׁק = מגע עוין, כלי נשק = כלי למגע עוין).
=מילים נרדפות=
* מאבק
* ריב
=ראו גם=
* התגודדות
* יריבות
קֶרֶב
#<small>באה בד"כ בלוויית ב' לפניה</small> חלק פנימי; תוך, מרכז.
#:* השם מנחם מנדל נפוץ בקרב חסידי ללובאוויטש.
# איבר פנימי בגוף.
# מרכז העיר, לב העיר.
=גיזרון=
* השוו לאכדית: ḳirbu - אמצע, פנים; לערבית: قَلْبٌ (qalbun) - לב.<ref></ref> . מצוי במילון המצרית של ווליס א. באדג' בהגיית: qab בהוראת - חלק-פנימי, מעיים.<ref>E.A Wallis Budge, An Egyptian Hieroglyphic Dictionary, 1920, [https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/763/mode/1up?view=theater pp. 763].</ref>
* (2:) ברובד עברית של בית ראשון מופיעה תיבת "קרב" (במשמעות האברים הפנימיים) אך ורק בלשון יחיד, רק בספר תהילים מופיע בצורתו ה"מעודכנת" שנפוצה בלשון חז"ל בלשון רבים: , בעקבות מקרים דומים ומילים אחרות נשמעה טענה המאחרת את זמן כתיבת חלקים מספר תהילים לתקופת בית שני ואילך .
=מילים נרדפות=
*תוך (1)
*מעי (2)
= תרגום =
*אנגלית: (2)
=ראו גם=
* קרת (יישוב פנימי מוקף כפרים)
קָרַב (גם: קָרֵב)
# ניגש; הקטין את המרחק בין עצמו לבין יעדו.
# צמצם את הזמן הנותר; הקדים.
# הגיע למצב של אינטימיות גופנית; קיים יחסי מין.
# נכנס לאזור קדוש (רגיש).<ref>יעקב מילגרום, [http://www.kotar.co.il/KotarApp/Viewer.aspx?nBookID=94683005#28.7013.6.default עולם התנ"ך - במדבר ג'].</ref>
=גיזרון=
* השוו לאכדית ḳarâbu; לערבית قَرِبَ (qariba) - להיות קרוב, قَرُبَ (qaruba) - להתקרב; לגעז ቀርበ፡ (qarba) - להתקרב אל אישה (מינית).<ref></ref>
=נגזרות=
* התקרב
* קִרְבָה
* קרוב
קְרָב
# לחימה אלימה של שני צדדים או יותר.
# מילת קריאה המציינת תחילת סבב לחימה בתחרות.
#:* שני לוחמי הג'ודו החלו להילחם עם משמע הקריאה "היכון, קרב!".
=גיזרון=
* השוו לארמית: קְרָב.<ref></ref>, וכן לערבית: (קרי: קַרֻבַּ)- קָרַב, (קרי: קֻרְבּ)- קִרבה.
= מידע נוסף =
* במקור, מלשון קרוב: המשמעות המקורית של המילה קרב הוא 'מגע קרוב' (עם שבט אחר), במשתמע מגע עוין כי לרוב מגע עם שבט אחר היה עוין.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_קְרָב?lang=he קליין].</ref><ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_קְרָב.1?lang=he יסטרוב].</ref> אותו קשר בין מגע\התקרבות ובין מלחמה במילה מלחמה\לחימה (שורש של לחימה\מלחמה נגזר מהשורש של הלחים\חיבר\הביא למגע),<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_לָחַם_II.1?lang=he יסטרוב].</ref> ובמילה נֶשֶׁק (נגזר במקור מהשורש של נָשַׁק: לשון נשיקה, בעניין 'בא למגע', משם נֶשֶׁק = מגע עוין, כלי נשק = כלי למגע עוין).
=מילים נרדפות=
* מאבק
* ריב
=ראו גם=
* התגודדות
* יריבות
קֶרֶב
#<small>באה בד"כ בלוויית ב' לפניה</small> חלק פנימי; תוך, מרכז.
#:* השם מנחם מנדל נפוץ בקרב חסידי ללובאוויטש.
# איבר פנימי בגוף.
# מרכז העיר, לב העיר.
=גיזרון=
* השוו לאכדית: ḳirbu - אמצע, פנים; לערבית: قَلْبٌ (qalbun) - לב.<ref></ref> . מצוי במילון המצרית של ווליס א. באדג' בהגיית: qab בהוראת - חלק-פנימי, מעיים.<ref>E.A Wallis Budge, An Egyptian Hieroglyphic Dictionary, 1920, [https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/763/mode/1up?view=theater pp. 763].</ref>
* (2:) ברובד עברית של בית ראשון מופיעה תיבת "קרב" (במשמעות האברים הפנימיים) אך ורק בלשון יחיד, רק בספר תהילים מופיע בצורתו ה"מעודכנת" שנפוצה בלשון חז"ל בלשון רבים: , בעקבות מקרים דומים ומילים אחרות נשמעה טענה המאחרת את זמן כתיבת חלקים מספר תהילים לתקופת בית שני ואילך .
=מילים נרדפות=
*תוך (1)
*מעי (2)
= תרגום =
*אנגלית: (2)
=ראו גם=
* קרת (יישוב פנימי מוקף כפרים)
קָרַב (גם: קָרֵב)
# ניגש; הקטין את המרחק בין עצמו לבין יעדו.
# צמצם את הזמן הנותר; הקדים.
# הגיע למצב של אינטימיות גופנית; קיים יחסי מין.
# נכנס לאזור קדוש (רגיש).<ref>יעקב מילגרום, [http://www.kotar.co.il/KotarApp/Viewer.aspx?nBookID=94683005#28.7013.6.default עולם התנ"ך - במדבר ג'].</ref>
=גיזרון=
* השוו לאכדית ḳarâbu; לערבית قَرِبَ (qariba) - להיות קרוב, قَرُبَ (qaruba) - להתקרב; לגעז ቀርበ፡ (qarba) - להתקרב אל אישה (מינית).<ref></ref>
=נגזרות=
* התקרב
* קִרְבָה
* קרוב