את
אֵת או אֶת {{משני|א}}
# מילת יחס המצטרפת למושא ישיר במשפט כאשר הוא מיודע.
#:* קראתי את הספר.
=גיזרון=
* למילה זו קיימות מקבילות בכמה שפות שמיות, ביניהן אכדית בהגיית אַתִינַה (att-ina), פיניקית: אית, ארמית: יָת, ערבית: (אִיָּא). על פי השוואה לשפות אלה, ובייחוד על סמך הצורה הערבית, נראה כי צורתה המקורית של המילה הייתה iyyāt'*, וברובד עברית קדום היא התקצרה. החולם המלא שבנטיות התפתח מתנועת ה־a הארוכה המקורית, כתוצאה ממעתק a ארוכה ל־o ארוכה בעברית הקדומה (המעתק הכנעני). מתברר, אם כן, כי המעתק פעל בצורה הנטויה אך לא בצורה "את" לכשעצמה. ככל הנראה הסיבה לכך היא היות המעתק מותנה בהטעמה, ואת הסגול בצורה "את" יש לייחס להשפעת האל"ף הגרונית (כך על פי יהושע בלאו, "בעיות בהיסטוריה של הלשון העברית", חקרים בתולדות ישראל ובלשון העברית (תשל) 9-23.)
=מידע נוסף=
* דוד בן גוריון אחז בדיעה כי יש לבטל המילה "את" מן השפה העברית, שכן אין בה צורך להבנת המשפט, ונהג לא להגות אותה כלל.
* הגמרא במספר מקומות מציינת שיטת לימוד שאומרת שבכל מקום שנאמר בתורה "את" יש ללמוד הלכה נוספת, מעבר לנאמר בפסוק במפורש.
* בעברית בת-זמננו נהוג לנקד את המילה "את" בסגול כרגיל, אולם במקרא המילה מנוקדת בסגול כשהיא מוקפת (כלומר, כשהיא מחוברת למילה הבאה אחריה במקף) אך בצירה כשהיא איננה מוקפת. ראו דוגמאות לעיל.
=קישורים חיצוניים=
*
*

קטגוריה:מילות יחס
קטגוריה:מיליות
אֵת או אֶת {{משני|ב}}
# עִם־, למען-
#:* הוא יצא אתם לטיול.
=גיזרון=
* על פי הדעה המקובלת, אין קשר של מוצא בין אֶת בהוראה זו לבין אֶת <small>א</small>. שתי המילים הזדהו בצורת היסוד מסיבות פונטיות, אבל בנטיות ההבדל ביניהן נשמר (אוֹתוֹ לעומת אִתּוֹ).
=הערות=
* על אף שבמקרא המילה "את" משמשת לעתים גם בצורת היסוד, בשפה התקנית משמשת המילה בנטיות בלבד, כחלופה הרווחת בדיבור ובספרות לנטיות המילה "עם". יוצא מכלל זה הוא השימוש במילה "את" בשמות של חברות ושותפויות (ראו להלן).
=ניגודים=
* בלי, ללא
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: מַעַ)
אֶת
# מילת יחס המשמשת לחבר בין מרכיבים (במקום ו' החיבור) בשמות של חברויות ושותפויות.
#:* במסעדת כהן את לוי מוגשים מאכלי ים.
#:* הפרויקט מנוהל על־ידי חברת אבני את גולדשטיין בע"מ.
#:* "לונדון את קירשנבאום".
=גיזרון=
* מלטינית: et.
=הערות שימוש=
* משמשת בהוראת "וגם" או "יחד עם", בהשפעת שפות לועזיות שבהן משמשת המילה et בהוראות אלה.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
אַתְּ
# כינוי המציין גוף שני יחיד במין נקבה (נוכחת).
#:* "ואם את רוצה לפרוח תברחי / כי הכל נובל אצלי" ([http://www.shiron.net/songview.aspx?song_id=945&singer_id=34&song_title=728b0 "האם להיות בך מאוהב"], אביב גפן)
# כינוי המציין גוף שני יחיד במין זכר (נוכח).
=גיזרון=
* המילה התקצרה מהצורה *אַתִּי (< *אַנְתִּי), המופיעה בצורת הכתיב מספר פעמים במקרא. הצורה הקדומה *אַנְתִּי הורכבה מהבסיס אַנְ־ הרווח בכינויי גוף ראשון ושני, ומסיומת הנוכחת הקדומה ־תִּי. השווה לערבית: (אַנְתִּ).
=תרגום=
* אנגלית: (לגוף שני בכלל); (ארכאי)
* ערבית: (אַנְתִּ)
קטגוריה:כינויי גוף
אֵת
# כלי עבודה המשמש לחפירה או להעברה של אדמה וחומרים שונים.
=גיזרון=
* קליין הציע שהמילה שאולה מאכדית, ittū. אולם מילונאים אחרים לא מצאו מילים קרובות. לפי המילון האכדי CAD, ittû הוא משפך-זרעים שמורכב על המחרשה.
=צירופים=
*וכתתו חרבותם לאתים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי עבודה
=גיזרון=
* למילה זו קיימות מקבילות בכמה שפות שמיות, ביניהן אכדית בהגיית אַתִינַה (att-ina), פיניקית: אית, ארמית: יָת, ערבית: (אִיָּא). על פי השוואה לשפות אלה, ובייחוד על סמך הצורה הערבית, נראה כי צורתה המקורית של המילה הייתה iyyāt'*, וברובד עברית קדום היא התקצרה. החולם המלא שבנטיות התפתח מתנועת ה־a הארוכה המקורית, כתוצאה ממעתק a ארוכה ל־o ארוכה בעברית הקדומה (המעתק הכנעני). מתברר, אם כן, כי המעתק פעל בצורה הנטויה אך לא בצורה "את" לכשעצמה. ככל הנראה הסיבה לכך היא היות המעתק מותנה בהטעמה, ואת הסגול בצורה "את" יש לייחס להשפעת האל"ף הגרונית (כך על פי יהושע בלאו, "בעיות בהיסטוריה של הלשון העברית", חקרים בתולדות ישראל ובלשון העברית (תשל) 9-23.)
=מידע נוסף=
* דוד בן גוריון אחז בדיעה כי יש לבטל המילה "את" מן השפה העברית, שכן אין בה צורך להבנת המשפט, ונהג לא להגות אותה כלל.
* הגמרא במספר מקומות מציינת שיטת לימוד שאומרת שבכל מקום שנאמר בתורה "את" יש ללמוד הלכה נוספת, מעבר לנאמר בפסוק במפורש.
* בעברית בת-זמננו נהוג לנקד את המילה "את" בסגול כרגיל, אולם במקרא המילה מנוקדת בסגול כשהיא מוקפת (כלומר, כשהיא מחוברת למילה הבאה אחריה במקף) אך בצירה כשהיא איננה מוקפת. ראו דוגמאות לעיל.
=קישורים חיצוניים=
*
*

קטגוריה:מילות יחס
קטגוריה:מיליות
אֵת או אֶת {{משני|ב}}
# עִם־, למען-
#:* הוא יצא אתם לטיול.
=גיזרון=
* על פי הדעה המקובלת, אין קשר של מוצא בין אֶת בהוראה זו לבין אֶת <small>א</small>. שתי המילים הזדהו בצורת היסוד מסיבות פונטיות, אבל בנטיות ההבדל ביניהן נשמר (אוֹתוֹ לעומת אִתּוֹ).
=הערות=
* על אף שבמקרא המילה "את" משמשת לעתים גם בצורת היסוד, בשפה התקנית משמשת המילה בנטיות בלבד, כחלופה הרווחת בדיבור ובספרות לנטיות המילה "עם". יוצא מכלל זה הוא השימוש במילה "את" בשמות של חברות ושותפויות (ראו להלן).
=ניגודים=
* בלי, ללא
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: מַעַ)
אֶת
# מילת יחס המשמשת לחבר בין מרכיבים (במקום ו' החיבור) בשמות של חברויות ושותפויות.
#:* במסעדת כהן את לוי מוגשים מאכלי ים.
#:* הפרויקט מנוהל על־ידי חברת אבני את גולדשטיין בע"מ.
#:* "לונדון את קירשנבאום".
=גיזרון=
* מלטינית: et.
=הערות שימוש=
* משמשת בהוראת "וגם" או "יחד עם", בהשפעת שפות לועזיות שבהן משמשת המילה et בהוראות אלה.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
אַתְּ
# כינוי המציין גוף שני יחיד במין נקבה (נוכחת).
#:* "ואם את רוצה לפרוח תברחי / כי הכל נובל אצלי" ([http://www.shiron.net/songview.aspx?song_id=945&singer_id=34&song_title=728b0 "האם להיות בך מאוהב"], אביב גפן)
# כינוי המציין גוף שני יחיד במין זכר (נוכח).
=גיזרון=
* המילה התקצרה מהצורה *אַתִּי (< *אַנְתִּי), המופיעה בצורת הכתיב מספר פעמים במקרא. הצורה הקדומה *אַנְתִּי הורכבה מהבסיס אַנְ־ הרווח בכינויי גוף ראשון ושני, ומסיומת הנוכחת הקדומה ־תִּי. השווה לערבית: (אַנְתִּ).
=תרגום=
* אנגלית: (לגוף שני בכלל); (ארכאי)
* ערבית: (אַנְתִּ)
קטגוריה:כינויי גוף
אֵת
# כלי עבודה המשמש לחפירה או להעברה של אדמה וחומרים שונים.
=גיזרון=
* קליין הציע שהמילה שאולה מאכדית, ittū. אולם מילונאים אחרים לא מצאו מילים קרובות. לפי המילון האכדי CAD, ittû הוא משפך-זרעים שמורכב על המחרשה.
=צירופים=
*וכתתו חרבותם לאתים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי עבודה