OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
עסיסי
עֲסִיסִי
# שתוכו רווי במיץ טעים, בעיקר עסיס הפרי, אך גם מיצי הבשר.
#:* תות נחשב למאכל עסיסי מאוד.
# מלא בכוח חַיּוּת.
# מסקרן ורכילותי.
#:* הכתבה על הידוענים הייתה עסיסית במיוחד.
=גיזרון=
* עברית חדשה. מן עסיס
=נגזרות=
*עֲסִיסִיּוּת
=מילים נרדפות=
* לחלוחי (1)
* ויטלי, רענן (2)
* פיקנטי, צהוב (3)
=ניגודים=
* יָבֵשׁ (1)
* משעמם (2)
=ראו גם=
* לשד (1)
* דינמי (2)
=גיזרון=
* עברית חדשה. מן עסיס
=נגזרות=
*עֲסִיסִיּוּת
=מילים נרדפות=
* לחלוחי (1)
* ויטלי, רענן (2)
* פיקנטי, צהוב (3)
=ניגודים=
* יָבֵשׁ (1)
* משעמם (2)
=ראו גם=
* לשד (1)
* דינמי (2)
תמ"ך
תמ"ך
#תהיה מנוחתו כבוד.
=ראו גם=
*תנצב"ה

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
=ראו גם=
*תנצב"ה

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
מצחף
מִצְחָף
# כתב יד הכרוך כספר - דף על גבי דף, בשונה מכתב יד הכרוך כמגילה.
=גיזרון=
* שאילה מערבית: מִצְחַפ - מחברת. גם באמהרית "מַצְחַף" (መጽሐፍ) - פירושו ספר.
*פרופסור מלאכי בית־אריה כותב בחיבורו "קודיקולוגיה עברית" שהיהודים אימצו שיטה זו של כריכה במצחף באיחור, וכך גם הופיע באיחור מונח מתאים בעברית. הוא כותב: "...המילה הערבית נקלטה כמילה עברית לכל דבר ושימשה בהוראת 'ספר בצורת קודקס' בקולופונים ובציוני בעלות קדומים במזרח התיכון במאה העשירית ובראשית המאה האחת-עשרה ולימים גם ברשימות ספרים".
:כן הוא מעיר: "מבחינה אטימולוגית המונח 'מֻצחף' בערבית השתלשל מן המונח 'צחיפה' הבא בקוראן במשמעות 'מגילה' (כשם שמונחים שציינו מגילה ביוונית ובלטינית שימשו לציון קודקס עם התמורה בצורת הספר)".
=ראו גם=
* דפתר
* מגילה
* מחברת
* סֵפֶר
* כתב יד
=קישורים חיצוניים=
* פרופ' מאיר בר-אילן, [https://faculty.biu.ac.il/~barilm/articles/publications/publications0027.html המעבר ממגילה לקודקס (מצחף), ורישומו בקריאת התורה], אוניברסיטת בר אילן
* מיכאל הנדלזלץ, [http://www.haaretz.co.il/misc/1.701338 יצאתי ידי חובת מצחף], הארץ, 14.05.2001
* "מצחפים, רבותי, מצחפים", מאת יעקב עציון.
=סימוכין=
קטגוריה:אמצעי כתיבה
קטגוריה:ערבית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=גיזרון=
* שאילה מערבית: מִצְחַפ - מחברת. גם באמהרית "מַצְחַף" (መጽሐፍ) - פירושו ספר.
*פרופסור מלאכי בית־אריה כותב בחיבורו "קודיקולוגיה עברית" שהיהודים אימצו שיטה זו של כריכה במצחף באיחור, וכך גם הופיע באיחור מונח מתאים בעברית. הוא כותב: "...המילה הערבית נקלטה כמילה עברית לכל דבר ושימשה בהוראת 'ספר בצורת קודקס' בקולופונים ובציוני בעלות קדומים במזרח התיכון במאה העשירית ובראשית המאה האחת-עשרה ולימים גם ברשימות ספרים".
:כן הוא מעיר: "מבחינה אטימולוגית המונח 'מֻצחף' בערבית השתלשל מן המונח 'צחיפה' הבא בקוראן במשמעות 'מגילה' (כשם שמונחים שציינו מגילה ביוונית ובלטינית שימשו לציון קודקס עם התמורה בצורת הספר)".
=ראו גם=
* דפתר
* מגילה
* מחברת
* סֵפֶר
* כתב יד
=קישורים חיצוניים=
* פרופ' מאיר בר-אילן, [https://faculty.biu.ac.il/~barilm/articles/publications/publications0027.html המעבר ממגילה לקודקס (מצחף), ורישומו בקריאת התורה], אוניברסיטת בר אילן
* מיכאל הנדלזלץ, [http://www.haaretz.co.il/misc/1.701338 יצאתי ידי חובת מצחף], הארץ, 14.05.2001
* "מצחפים, רבותי, מצחפים", מאת יעקב עציון.
=סימוכין=
קטגוריה:אמצעי כתיבה
קטגוריה:ערבית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
פרקליט האל
מישהו שמצדיק את האל בוויכוח נגד אשמדאי.
מישהו שמצדיק את האל בוויכוח נגד אשמדאי.
נבון
נָבוֹן
#שמפעיל שיקול-דעת, מהיר מחשבה.
=מילים נרדפות=
*אינטליגנט
*חכם
*פקח
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: דַ'כִיּ)
=ראו גם=
*אינטליגנציה
*בינה
*תבונה
*תבוני
=מילים נרדפות=
*אינטליגנט
*חכם
*פקח
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: דַ'כִיּ)
=ראו גם=
*אינטליגנציה
*בינה
*תבונה
*תבוני
חמסין
חַמְסִין
# רוח דרומית מדברית חמה ויבשה המנשבת בתקופת סוף האביב והקיץ במזרח התיכון.
=גיזרון=
* - חמישים. מקורה של המילה בערבית המצרית והיא מציינת את הרוח החמה והיבשה הנושבת במצרים מכיוון דרום ונושאת עמה אבק חולות. המונח מושאל משמה של התקופה שבין פסח לשבועות, בה נושבות הרוחות הללו. השערה נוספת, אך שגויה, היא שישנם חמישים ימים חמים בשנה ועל כן הם נקראים חמסין - חמישים.
=מילים נרדפות=
* רוח קדים
* שָׁרָב
* שרקיה
=קישורים חיצוניים=
*
*
* רוביק רוזנטל, [http://www.ruvik.co.il/%D7%A1%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%A8%D7%99-%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9D/%D7%97/%D7%97%D7%9E%D7%A1%D7%99%D7%9F.aspx חמסין], הזירה הלשונית

קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=גיזרון=
* - חמישים. מקורה של המילה בערבית המצרית והיא מציינת את הרוח החמה והיבשה הנושבת במצרים מכיוון דרום ונושאת עמה אבק חולות. המונח מושאל משמה של התקופה שבין פסח לשבועות, בה נושבות הרוחות הללו. השערה נוספת, אך שגויה, היא שישנם חמישים ימים חמים בשנה ועל כן הם נקראים חמסין - חמישים.
=מילים נרדפות=
* רוח קדים
* שָׁרָב
* שרקיה
=קישורים חיצוניים=
*
*
* רוביק רוזנטל, [http://www.ruvik.co.il/%D7%A1%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%A8%D7%99-%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9D/%D7%97/%D7%97%D7%9E%D7%A1%D7%99%D7%9F.aspx חמסין], הזירה הלשונית

קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
מ"ש
מ"ש
# מאי שנא.
# מה שכתוב.
# מצה שמורה.
# מילת שאלה.
# מרפסת שמש.
# מטר לשנייה.
# משלים שם,לוואי.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
קטגוריה:ראשי תיבות בארמית
קטגוריה:ראשי תיבות בדקדוק
יכלת
יְכֹלֶת
# כוח, אפשרות או הזדמנות לעשות משהו.
#:*כלי הנשק החדשים שנרכשו, משפרים את יכולותיה הצבאיות של ישראל
=מקור=
* מן יָכֹל.
*המילה מופיעה פעמיים במקרא: בפסוק לעיל בספר דברים, ובפסוק .
=מילים נרדפות=
*הישג יד
*מסוגלות
*פוטנציה
=ניגודים=
*אימפונטיות
*חוסר יכולת
*חוסר מסוגלות
= ראו גם =
* כישרון
* רצון
=מקור=
* מן יָכֹל.
*המילה מופיעה פעמיים במקרא: בפסוק לעיל בספר דברים, ובפסוק .
=מילים נרדפות=
*הישג יד
*מסוגלות
*פוטנציה
=ניגודים=
*אימפונטיות
*חוסר יכולת
*חוסר מסוגלות
= ראו גם =
* כישרון
* רצון
ניסל
נִיסָל (גם: נֵסֶל)
# כֻּרְסָה, כִּסֵּא רָחָב.
=ראו גם=
*ספה
*כסא

קטגוריה:רהיטים
=ראו גם=
*ספה
*כסא

קטגוריה:רהיטים
כאויר לנשימה
כַּאֲוִיר לִנְשִׁימָה
# משל לדבר שאי אפשר בלעדיו, צורך חיוני.
#:* "את הארגזים עם הספרים השארנו אצל ויקטור. אבא נזכר בהם לפרקים ואומר: "באחד הימים נצטרך להביא אותם. הם נחוצים לי כאוויר לנשימה." (אהרן אפלפלד, כל אשר אהבתי, 1999) 
#:* "הנחה היא, שאיחוד הקואופרטיבים המשלחים פרי הדר לחוץ־לארץ דרוש לענף הפרדסנות כאוויר לנשימה וכמים להשקאה." ("הצֹפה", 5 באפריל 1938, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
קטגוריה:ביטויים
טב למיתב טן דו מלמיתב ארמלו
טָב לְמֵיתַב טַן דּוּ מִלְּמֵיתַב אַרְמְלוּ
# טוב לשבת טן דו מלשבת באלמנות. אמירה בשבח הזוגיות והישיבה בצוותא.
=מקור=
* , מופיע במקומות נוספים בתלמוד.
=ביטויים קרובים=
* לא טוב היות האדם לבדו
* או חברותא או מיתותא
=ראו גם=
* ארמלית
* בדידות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
=מקור=
* , מופיע במקומות נוספים בתלמוד.
=ביטויים קרובים=
* לא טוב היות האדם לבדו
* או חברותא או מיתותא
=ראו גם=
* ארמלית
* בדידות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
הרגה
הֲרֵגָה
# הֲמָתָה, פְּעֻלַּת הַטּוֹבֵחַ וְהַקּוֹטֵל.
=גיזרון=
*מקראי, מן השורש ה-ר-ג. במקרא תמיד בסמוך ל"צאן" או ל"גיא".
=מילים נרדפות=
*טבח
*קטל
*מיתה
*המתה
*הריגה
=ראו גם=
*הֶרֶג
*הָרָג
*הָרוֹג
*רצח
*הוצאה להורג
=גיזרון=
*מקראי, מן השורש ה-ר-ג. במקרא תמיד בסמוך ל"צאן" או ל"גיא".
=מילים נרדפות=
*טבח
*קטל
*מיתה
*המתה
*הריגה
=ראו גם=
*הֶרֶג
*הָרָג
*הָרוֹג
*רצח
*הוצאה להורג
זורר
זוֹרֵר
# עָטַשׁ; גֹּרוּ נְחִירָיו וְנִפְרַץ מִתּוֹכָם אֲוִיר מְעֹרָב בְּנוֹזְלֵי הַחֹטֶם וְהַפֶּה.
# (מזיל) ריר
=גיזרון=
*פועל יחיד במקרא. יש הקושרים את הפועל לשורש זו"ר הקרוב לשורש זר"ר. לפי זה מקובל לפרש פועל יחידאי זה גם במובן של "סחט" שזה אחד ממשמעיו של השורש זו"ר. מקבילה גם בארמית: זְרִירָא.
* יש שפירשו את הפועל המקראי בהוראת פשט איבריו. התמתח.
=נגזרות=
* זרזיף
* ריר
* זרה
* זרנוק (זורר + יונק)
=מילים נרדפות=
*התעטש
*עטש
=ראו גם=
*זרירה
*גהק
*פהק
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*פועל יחיד במקרא. יש הקושרים את הפועל לשורש זו"ר הקרוב לשורש זר"ר. לפי זה מקובל לפרש פועל יחידאי זה גם במובן של "סחט" שזה אחד ממשמעיו של השורש זו"ר. מקבילה גם בארמית: זְרִירָא.
* יש שפירשו את הפועל המקראי בהוראת פשט איבריו. התמתח.
=נגזרות=
* זרזיף
* ריר
* זרה
* זרנוק (זורר + יונק)
=מילים נרדפות=
*התעטש
*עטש
=ראו גם=
*זרירה
*גהק
*פהק
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הציג
הִצִּיג
# הֶעֱלָה בִּפְנֵי קָהָל הַצָּגָה, מוֹפָע אוֹ מַחֲזֶה.
#:*תיאטרון הבימה, התיאטרון הלאומי של ישראל, יציג בשבוע הבא את המחזמר "כַּנָּר על הגג" שכתב הסופר שלום עליכם.
# העמיד במקום. הִשְׁאִיר דָּבָר בְּמָקוֹם אֶחָד קָבוּעַ.
# הִכִּיר עַצְמוֹ לְאַחֵר אוֹ עָרַךְ הֶכֵּרוּת בֵּין-.
#הֶרְאָה לְאַחֵר אֵיכָה לַעֲשׂוֹת דָּבָר, הִדְגִּים בְּפָנָיו.
#:*אתמול המורה לעברית הציגה לתלמידיה כיצד להגות את העיצורים הגרוניים.
#שָׂם לְרַאֲוָה, הֶרְאָה בִּפְנֵי-.
=נגזרות=
*יציג
*הצגה
*הֶצֵּג
=מילים נרדפות=
*העמיד
*קִבַּע (2)
*הכיר (3)
*הדגים (4)
*הראה (5)
=ראו גם=
*יֻצַּג
*יִצֵּג
*הֻצַּג
=נגזרות=
*יציג
*הצגה
*הֶצֵּג
=מילים נרדפות=
*העמיד
*קִבַּע (2)
*הכיר (3)
*הדגים (4)
*הראה (5)
=ראו גם=
*יֻצַּג
*יִצֵּג
*הֻצַּג
חסד של אמת
חסד של אמת זה חסד שאדם עשה ולא מצפה/מקבל תמורה בעבור חסד זה
חסד של אמת זה חסד שאדם עשה ולא מצפה/מקבל תמורה בעבור חסד זה
ויקימלונאי
וִיקִימִלּוֹנַאי
# כותב ועורך קבוע במיזם ויקימילון - מילון מקוון רב לשוני חופשי.
#:* הערך "תפוח בדבש" בוויקימילון הוא ערך חלקי שהושקעה בו עבודה והוא מהווה תוספת איכותית למילון, אך במצבו הנוכחי הוא אינו עומד בדרישות הסף של ויקימילון. יוצר הערך (או כל ויקימילונאי) מתבקש לשפר את הערך...
#:* כתיבת הערכים מבוססת על שיתוף פעולה בין הוויקימילונאים, ומרגע פרסום הערך הוא עובר לנחלת הכלל כך שכל ויקימילונאי יכול לערוך את ערכיו של כל ויקימילונאי אחר.
=גיזרון=
# הלחם של הקידומת הלועזית "ויקי" (מהוואית: "מהיר") המופיעה בכל שמות המיזמים של ויקימדיה, והמילה העברית מִלּוֹנַאי.
=ראו גם=
* וִיקִימִלּוֹן
* ויקיפדיה
* ויקימדיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחשבים
קטגוריה:אינטרנט
קטגוריה:בלשנות
=גיזרון=
# הלחם של הקידומת הלועזית "ויקי" (מהוואית: "מהיר") המופיעה בכל שמות המיזמים של ויקימדיה, והמילה העברית מִלּוֹנַאי.
=ראו גם=
* וִיקִימִלּוֹן
* ויקיפדיה
* ויקימדיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחשבים
קטגוריה:אינטרנט
קטגוריה:בלשנות
מלונאי
מְלוֹנַאי
# בעלים של בית מלון, בעל תפקיד בכיר בבית מלון.
#:* המלונאים בירושלים מתלוננים על כוונת העירייה לגבות ארנונה על מגרשי החניה של בתי המלון.
=גיזרון=
* * מן מָלוֹן.
=ראו גם=
* מלונאות
* בית מלון
* מלון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:תיירות
מְלוֹנָאִי
# קשור למלונאות ולבתי מלון.
#:* הקורס "מינהל מלונאי" של בית הספר לתיירות הינו תכנית הכשרה לתפקידים בכירים בענף המלונאות.
=גיזרון=
* * מן מָלוֹן.
=ראו גם=
* מלונאות
* בית מלון
* מלון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תיירות
מִלּוֹנַאי
# כותב ערכים במילון, עורך מילון.
#:* אבן שושן היה מילונאי עברי ישראלי מהבולטים בתחומו.
#:* כל מילונאי עשוי לחלק את המשמעים בצורה שונה.
=גיזרון=
* * מן מִלּוֹן.
=מילים נרדפות=
* לקסיקוגרף
=ראו גם=
* מִלּוֹנָאוּת
* מִלּוֹן
* לקסיקוגרפיה
* מִלּוֹנוּת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:בלשנות
מִלּוֹנָאִי
# קשור למילונים ולמילונאות.
#:* בספרד טבעו מונח מילונאי על שמו של הכוכב הארגנטינאי של ברצלונה ליאונל מסי.
=גיזרון=
* * מן מִלּוֹן.
=מילים נרדפות=
* לקסיקוגרפי
=ראו גם=
* מִלּוֹנָאוּת
* מִלּוֹן
* לקסיקוגרפיה
* מִלּוֹנוּת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
=גיזרון=
* * מן מָלוֹן.
=ראו גם=
* מלונאות
* בית מלון
* מלון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:תיירות
מְלוֹנָאִי
# קשור למלונאות ולבתי מלון.
#:* הקורס "מינהל מלונאי" של בית הספר לתיירות הינו תכנית הכשרה לתפקידים בכירים בענף המלונאות.
=גיזרון=
* * מן מָלוֹן.
=ראו גם=
* מלונאות
* בית מלון
* מלון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תיירות
מִלּוֹנַאי
# כותב ערכים במילון, עורך מילון.
#:* אבן שושן היה מילונאי עברי ישראלי מהבולטים בתחומו.
#:* כל מילונאי עשוי לחלק את המשמעים בצורה שונה.
=גיזרון=
* * מן מִלּוֹן.
=מילים נרדפות=
* לקסיקוגרף
=ראו גם=
* מִלּוֹנָאוּת
* מִלּוֹן
* לקסיקוגרפיה
* מִלּוֹנוּת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:בלשנות
מִלּוֹנָאִי
# קשור למילונים ולמילונאות.
#:* בספרד טבעו מונח מילונאי על שמו של הכוכב הארגנטינאי של ברצלונה ליאונל מסי.
=גיזרון=
* * מן מִלּוֹן.
=מילים נרדפות=
* לקסיקוגרפי
=ראו גם=
* מִלּוֹנָאוּת
* מִלּוֹן
* לקסיקוגרפיה
* מִלּוֹנוּת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
אצוה
אַצְוָה
# קבוצה של כיכרות לחם שהאופה מכניס לתנור האפיה והנאפות באותו זמן.
#:* בצק מותסס הוא בצק שמוסיפים לכל יתר חומרי הבצק של כל אצווה בעת עיבודם.
# כמות מסוימת של חומרים, חלקים, קבצים וכדומה המעובדים ומנוהלים כיחידה אחת.
#:* ניהול מספרי אצווה כולל מעקב אחר קבוצות פריטים בעלי מספרים ומאפיינים ייחודיים, אשר שולבו באצווה אחת, כגון תרופות.
=גיזרון=
* מארמית: אַצְוָתָא, במקור 'מִשְׁאֶרֶת', קערה גדולה ללישת בצק, דומה לשוקת,<ref>לרוב אנקלוס מתרגם את משארת לארמית אַצְוָתָא: [http://cal.huc.edu/getOMT.php?MT=1828&cal=)cw%20N CAL].</ref> משם קבוצת כיכרות הלחם הנמצאות בתוכה: מובן (1). במשמע המקורי של קערה גדולה, קרוב לארמית אציצא\עציצא,<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_אֲצִיצָא יסרטוב].</ref> כלומר לעברית עציץ.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_עָצִיץ יסטרוב].</ref> וכנראה גם לפועל הערבי בהגיית: עֲצְ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B9%D8%B5#Arabic عصّ]) בהוראת למעוך,להדק,ללחוץ.
**
=צירופים=
* כמות באצוה
* מספר אצוה
* עיבוד באצוה
* קובץ אצוה
=ראו גם=
* כמות
* לחם
* סדרה
* קבוצה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:אפיה
קטגוריה:יצור
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
* מארמית: אַצְוָתָא, במקור 'מִשְׁאֶרֶת', קערה גדולה ללישת בצק, דומה לשוקת,<ref>לרוב אנקלוס מתרגם את משארת לארמית אַצְוָתָא: [http://cal.huc.edu/getOMT.php?MT=1828&cal=)cw%20N CAL].</ref> משם קבוצת כיכרות הלחם הנמצאות בתוכה: מובן (1). במשמע המקורי של קערה גדולה, קרוב לארמית אציצא\עציצא,<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_אֲצִיצָא יסרטוב].</ref> כלומר לעברית עציץ.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_עָצִיץ יסטרוב].</ref> וכנראה גם לפועל הערבי בהגיית: עֲצְ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B9%D8%B5#Arabic عصّ]) בהוראת למעוך,להדק,ללחוץ.
**
=צירופים=
* כמות באצוה
* מספר אצוה
* עיבוד באצוה
* קובץ אצוה
=ראו גם=
* כמות
* לחם
* סדרה
* קבוצה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:אפיה
קטגוריה:יצור
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
מלונות
מִלּוֹנוּת
# כלל המילונים והמחקרים בתחום אוצר המילים.
#:* בַּחַן או בֹּחַן? האקדמיה ללשון העברית לא פסקה בעניין זה, אך מומלץ לדבוק בצורה בֹּחַן כפי שמקובל במילונות העברית.
#:* מילים וביטויים שימשו בתקופות אחרות במשמעויות אחרות מאלה המקובלות בימינו או המצויות במילונות דורנו. בדיקת הערכים הללו במילונות התקופה הרלוונטית מעלה את ההוראות שהתכוון להן המשורר.
=גיזרון=
* מן מִלּוֹן.
=נגזרות=
* מִלּוֹנִי
=ראו גם=
* מִלּוֹנָאוּת
* מִלּוֹן
* לקסיקוגרפיה
* מִלּוֹנַאי
* בלשנות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
מִלּוֹנוּת
# כלל המילונים והמחקרים בתחום אוצר המילים.
#:* בַּחַן או בֹּחַן? האקדמיה ללשון העברית לא פסקה בעניין זה, אך מומלץ לדבוק בצורה בֹּחַן כפי שמקובל במילונות העברית.
#:* מילים וביטויים שימשו בתקופות אחרות במשמעויות אחרות מאלה המקובלות בימינו או המצויות במילונות דורנו. בדיקת הערכים הללו במילונות התקופה הרלוונטית מעלה את ההוראות שהתכוון להן המשורר.
=גיזרון=
* מן מִלּוֹן.
=נגזרות=
* מִלּוֹנִי
=ראו גם=
* מִלּוֹנָאוּת
* מִלּוֹן
* לקסיקוגרפיה
* מִלּוֹנַאי
* בלשנות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
לקסיקוגרפיה
לֶקְסִיקוֹגְרַפְיָה
# מחקר מדעי של אוצר מילים.
#:* אחד מענפי חקר התלמוד הוא לקסיקוגרפיה של לשון חז"ל.
# מילונאות, כתיבת מִלּוֹן, עריכת מִלּוֹן.
#:* אברהם אבן שושן עסק בלקסיקוגרפיה.
# מִלּוֹנוּת, כלל המילונים והמחקרים בתחום אוצר המילים.
#:* במשך יותר מדור היה למילון אבן–שושן (המילון החדש) על כל מהדורותיו ורשימות המילואים שלו מעמד של סמכות בלעדית בתחום הלקסיקוגרפיה של השפה העברית.
=גיזרון=
* מיוונית: הלחם של lexix (מילה) + grapho (כותב).
=נגזרות=
* לֶקְסִיקוֹגְרָף
* לֶקְסִיקוֹגְרָפִי
=מילים נרדפות=
* מִלּוֹנָאוּת
* מִלּוֹנוּת
=ראו גם=
* מִלּוֹן
* מִלּוֹנוּת
* מִלּוֹנָאוּת
* מִלּוֹנַאי
=סימוכין=
קטגוריה:בלשנות
=גיזרון=
* מיוונית: הלחם של lexix (מילה) + grapho (כותב).
=נגזרות=
* לֶקְסִיקוֹגְרָף
* לֶקְסִיקוֹגְרָפִי
=מילים נרדפות=
* מִלּוֹנָאוּת
* מִלּוֹנוּת
=ראו גם=
* מִלּוֹן
* מִלּוֹנוּת
* מִלּוֹנָאוּת
* מִלּוֹנַאי
=סימוכין=
קטגוריה:בלשנות
נע"ג
#נוחו עדן גן.
#נחלו עדן גן.
=ראו גם=
* ז"ל
* זצ"ל
* תנצב"ה

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות#נוחו עדן גן.
#נחלו עדן גן.
=ראו גם=
* ז"ל
* זצ"ל
* תנצב"ה

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
מלוני
מִלּוֹנִי
# קשור למילון ולערכיו.
#:* ערך מילוני אמור לכלול את צורת היסוד של המילה, כלומר את המילה ללא הנטיות שלה.
#:* צירוף לשוני שפירושו ותרגומיו שווה לסכום חלקיו אינו מילוני.
=גיזרון=
* מן מִלּוֹן.
=ראו גם=
* לקסיקוגרפיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
=גיזרון=
* מן מִלּוֹן.
=ראו גם=
* לקסיקוגרפיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
כל זמן שהנר דולק אפשר לתקן
אם יש אפשרות לתקן אז תתקנו זאת ההזדמנות לתקן.

לדוגמא: ביום כיפור יש לנו הזדמנות לתקן את החטאים שעשינו בעזרת תפילות וזה אומר שהתפילות זה הנר ואנחנו המתקנים.
=מקור=
*הפתגם נטבע מפי ר' ישראל סלנטר אשר שמעו מפי בעל מלאכה כששאל אותו אם הוא עובד בשעת לילה מאוחרת.

קטגוריה:פתגמים
אם יש אפשרות לתקן אז תתקנו זאת ההזדמנות לתקן.

לדוגמא: ביום כיפור יש לנו הזדמנות לתקן את החטאים שעשינו בעזרת תפילות וזה אומר שהתפילות זה הנר ואנחנו המתקנים.
=מקור=
*הפתגם נטבע מפי ר' ישראל סלנטר אשר שמעו מפי בעל מלאכה כששאל אותו אם הוא עובד בשעת לילה מאוחרת.

קטגוריה:פתגמים
דיכוטומיה
דִּיכוֹטוֹמְיָה
# חלוקה לשניים.
#:* דוגמאות נפוצות לדיכוטומיה: גוף/נפש, גבר/אשה, אובייקט/סובייקט, שחור/לבן.
=גיזרון=
* המונח נגזר מהמילה היוונית Διχοτομία, שפירושה "חילוק": dikh- הוא צורה של dikha, שפירושו ״לשניים״ (ראו גם: דיכוגמיה); tomia- פירושו גזירה, חתיכה או חלוקה של דבר. ראו לדוגמה אנטומיה ואטום.
:הסיומות "־טומיה" (="לחתוך") ו"־קטומיה" (="להסיר") נפוצות בשמות ניתוחים (למשל היסטרקטומיה, ליטוטומיה).
=צירופים=
* פרדוקס הדיכוטומיה
=נגזרות=
* דיכוטומי
=מילים נרדפות=
* בינאריות
* דואליות
* שניות
=ניגודים=
* אחדות
* הוליסטיות
* טריכוטומיה
* מונוליטיות
* שלמות
* תחום אפר
=ראו גם=
* דילמה
* דיסוננס
* הפרדה
* חלוקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* המונח נגזר מהמילה היוונית Διχοτομία, שפירושה "חילוק": dikh- הוא צורה של dikha, שפירושו ״לשניים״ (ראו גם: דיכוגמיה); tomia- פירושו גזירה, חתיכה או חלוקה של דבר. ראו לדוגמה אנטומיה ואטום.
:הסיומות "־טומיה" (="לחתוך") ו"־קטומיה" (="להסיר") נפוצות בשמות ניתוחים (למשל היסטרקטומיה, ליטוטומיה).
=צירופים=
* פרדוקס הדיכוטומיה
=נגזרות=
* דיכוטומי
=מילים נרדפות=
* בינאריות
* דואליות
* שניות
=ניגודים=
* אחדות
* הוליסטיות
* טריכוטומיה
* מונוליטיות
* שלמות
* תחום אפר
=ראו גם=
* דילמה
* דיסוננס
* הפרדה
* חלוקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
עון
עָוֺן (גם: עָווֺן)
# עברה בדרגה בינונית, חמורה מן החטא אך קלה מן הפשע.
# אשמה על ביצוע פשע.
# עונש המוטל על פשע (של עצמך או של אחרים).
=גיזרון=
* מן עוה. השוו לערבית: غَوَى (ğawā) - "סטיה מן הדרך"; לגעז ዐየየ፡ (שגגה).<ref></ref><ref></ref>
=מילים נרדפות=
* עוול (1)
* נקיפות מצפון (2)
=מידע נוסף=
* מתוך ההקשר של הפסוק משתמע ש"עֲו‍ֹנִי" מובא כאן במשמעות "עונש המוטל על פשע", אך הפרשנים מפרשים "אשמה".
=סימוכין=
קטגוריה:חוק ומשפט
עוּן
# גר, התגורר.
=גיזרון=
* השוו לערבית: عون, عَانَ.<ref></ref>
=סימוכין=
קטגוריה:מוסר
=גיזרון=
* מן עוה. השוו לערבית: غَوَى (ğawā) - "סטיה מן הדרך"; לגעז ዐየየ፡ (שגגה).<ref></ref><ref></ref>
=מילים נרדפות=
* עוול (1)
* נקיפות מצפון (2)
=מידע נוסף=
* מתוך ההקשר של הפסוק משתמע ש"עֲו‍ֹנִי" מובא כאן במשמעות "עונש המוטל על פשע", אך הפרשנים מפרשים "אשמה".
=סימוכין=
קטגוריה:חוק ומשפט
עוּן
# גר, התגורר.
=גיזרון=
* השוו לערבית: عون, عَانَ.<ref></ref>
=סימוכין=
קטגוריה:מוסר
רה"ל
רה"ל
# רוח הלחימה.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
הוציא
הוֹצִיא
#הֶעֱבִיר דָּבָר לִרְשׁוּת הָרַבִּים, גָּרַם שֶׁיֵּצֵא.
# סִיַּע וְעָזַר לְהֵחָלֵץ וּלְהִתמַלֵּט מן־.
# קָצַץ תַּשְׁלוּם, שִׁלֵּם כֶּסֶף בַּעֲבוּר־.
#<small>לעתים כקיצור מן "הוציא לאור"</small> פִּרְסֵם, הֵבִיא לְהַכָּרָה בִּרְשׁוּת הָרַבִּים.
#:*בשבוע הבא, יוציא הסופר את ספרו השנים-עשר.
#הִצְמִיחַ.
#עָשָׂה שֶׁדָּבָר לֹא יִכָּלֵל בְּתוֹךְ-, הִפְרִיד אוֹ בִּדֵּל דָּבָר מִתּוֹךְ־.
#:*כל האותיות בעברית יכולות לקבל דגש, להוציא את חמש האותיות הגרוניות שאינן יכולות.
=גיזרון=
*השורש יצ"א הינו מן המקרא, פועל דומה גם באכדית: wasu.
=נגזרות=
*הוּצָא (צורת הסביל)
*הוצאה
=ניגודים=
*הכניס (1)
=גיזרון=
*השורש יצ"א הינו מן המקרא, פועל דומה גם באכדית: wasu.
=נגזרות=
*הוּצָא (צורת הסביל)
*הוצאה
=ניגודים=
*הכניס (1)
הוציא לו מוניטין
הוֹצִיא לוֹ מוֹנִיטִין
# נָתַן לוֹ פרסום, הִכִּיר אֶת שְׁמוֹ לָרַבִּים.
=גיזרון=
:# אברהם - "ואעשך לגוי גדול" יצא לו מוניטין ומהו מוניטין שלו זקן וזקנה מיכן בחור ובתולה מיכן.
:# יהושע - (יהושע ו, כז): "וַיְהִי ה' אֶת יְהוֹשֻׁעַ וַיְהִי שָׁמְעוֹ בְּכָל הָאָרֶץ" יצא לו מוניטין בעולם מהו שור מיכן וראם מיכן ע"ש (דברים לג, יז): "בכור שורו הדר לו וקרני ראם קרניו".
:# דוד - (דה"א כה, יז): "ויצא שם דוד בכל הארצות" יצא לו מוניטין בעולם ומה היה מוניטין שלו מקל ותרמיל מיכן ומגדל מיכן ע"ש (שיר ד, ד): "כמגדל דויד צוארך"
:# מרדכי - (אסתר ט, ד): "כי גדול מרדכי בבית המלך ושמעו הולך בכל המדינות" יצא לו מוניטין ומה מוניטין שלו שק ואפר מיכן ועטרת זהב מיכן.
=ראו גם=
*מוניטין

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=גיזרון=
:# אברהם - "ואעשך לגוי גדול" יצא לו מוניטין ומהו מוניטין שלו זקן וזקנה מיכן בחור ובתולה מיכן.
:# יהושע - (יהושע ו, כז): "וַיְהִי ה' אֶת יְהוֹשֻׁעַ וַיְהִי שָׁמְעוֹ בְּכָל הָאָרֶץ" יצא לו מוניטין בעולם מהו שור מיכן וראם מיכן ע"ש (דברים לג, יז): "בכור שורו הדר לו וקרני ראם קרניו".
:# דוד - (דה"א כה, יז): "ויצא שם דוד בכל הארצות" יצא לו מוניטין בעולם ומה היה מוניטין שלו מקל ותרמיל מיכן ומגדל מיכן ע"ש (שיר ד, ד): "כמגדל דויד צוארך"
:# מרדכי - (אסתר ט, ד): "כי גדול מרדכי בבית המלך ושמעו הולך בכל המדינות" יצא לו מוניטין ומה מוניטין שלו שק ואפר מיכן ועטרת זהב מיכן.
=ראו גם=
*מוניטין

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
עוף א (שורש)
השורש ע־ו־ף <small>א</small> הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=הערות=
* 
קטגוריה:ע (שורשים)השורש ע־ו־ף <small>א</small> הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=הערות=
* 
קטגוריה:ע (שורשים)
מעוף
מָעוּף (גם: מָעוֹף) {{משני|א}}
#פְּעֻלַּת הָעָף וְהַטָּשׂ, רִחוּף בָּאֲוִיר.
=גיזרון=
*במקרא השם משמש אך במשמע של עלטה. הואיל והשם מורכב בצורה הנאה לשורשי נחי ע"ו (כמו מָנוֹס, מָשׁוֹט, מָלוֹן וכדומה), העניקו לו משמע נוסף בשירה ובספרות העברית לפי השורש העברי עו"ף שעניינו טיסה באוויר.
=מילים נרדפות=
*עיפה
*טיסה
*ריחוף
=ראו גם=
*עופף
*עף
*רפרף
*רחף
*טס
מָעוּף {{משני|ב}}
# הֵעָדֵר אוֹר, עֲלָטָה.
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא, נגזרה ממשמעו האחר של השורש עו"ף שעניינו קדרות ואפלה: יתר על כן, קרובה לה המילה "עיפה" שמשמעה אף הוא אפלה: אך גיזרונה לא נתחוור עד תום.
=מילים נרדפות=
*חשכה
*אפלה
*חושך
*צלמות

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*במקרא השם משמש אך במשמע של עלטה. הואיל והשם מורכב בצורה הנאה לשורשי נחי ע"ו (כמו מָנוֹס, מָשׁוֹט, מָלוֹן וכדומה), העניקו לו משמע נוסף בשירה ובספרות העברית לפי השורש העברי עו"ף שעניינו טיסה באוויר.
=מילים נרדפות=
*עיפה
*טיסה
*ריחוף
=ראו גם=
*עופף
*עף
*רפרף
*רחף
*טס
מָעוּף {{משני|ב}}
# הֵעָדֵר אוֹר, עֲלָטָה.
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא, נגזרה ממשמעו האחר של השורש עו"ף שעניינו קדרות ואפלה: יתר על כן, קרובה לה המילה "עיפה" שמשמעה אף הוא אפלה: אך גיזרונה לא נתחוור עד תום.
=מילים נרדפות=
*חשכה
*אפלה
*חושך
*צלמות

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
התקבץ
הִתְקַבֵּץ
#נֶאֱסַף, הִתְקַהֵל וּבָא לְמָקוֹם אֶחָד.
=גיזרון=
*השורש קב"ץ הינו שורש מקראי, ויש לו קרבה לשורשים כו"ץ וקמ"ץ שעניינם סגירה וצמצום.
=מילים נרדפות=
*התקהל, נקהל
*התאסף, נאסף
*התגודד
*התגורר
=ראו גם=
*קִבֵּץ
*קֻבַּץ
*נקבץ
=גיזרון=
*השורש קב"ץ הינו שורש מקראי, ויש לו קרבה לשורשים כו"ץ וקמ"ץ שעניינם סגירה וצמצום.
=מילים נרדפות=
*התקהל, נקהל
*התאסף, נאסף
*התגודד
*התגורר
=ראו גם=
*קִבֵּץ
*קֻבַּץ
*נקבץ
לקוח
לָקוֹחַ
#צרכן, מי שֶׁקּוֹנֶה סחורה ממוֹכֵר.
=גיזרון=
*מן השורש ל־ק־ח כבר בלשון חז"ל.
=מילים נרדפות=
*צרכן
*קונה
*קליינט
=ראו גם=
*לקח
*נלקח
=הערות שוליים=
<references />
לָקוּחַ
#שֶׁלְּקָחוּהוּ לְמָקוֹם אוֹ מִמָּקוֹם.
# שֶׁנִּקְנָה, שֶׁרָכְשׁוּ אוֹתוֹ.
=גיזרון=
* מן המקרא. בינוני פעול של לקח.
=מילים נרדפות=
*נלקח (1)
*קנוי (2)
=ראו גם=
*הועבר
*נלקח
=גיזרון=
*מן השורש ל־ק־ח כבר בלשון חז"ל.
=מילים נרדפות=
*צרכן
*קונה
*קליינט
=ראו גם=
*לקח
*נלקח
=הערות שוליים=
<references />
לָקוּחַ
#שֶׁלְּקָחוּהוּ לְמָקוֹם אוֹ מִמָּקוֹם.
# שֶׁנִּקְנָה, שֶׁרָכְשׁוּ אוֹתוֹ.
=גיזרון=
* מן המקרא. בינוני פעול של לקח.
=מילים נרדפות=
*נלקח (1)
*קנוי (2)
=ראו גם=
*הועבר
*נלקח
נטר
נָטַר
# השגיח הֵיטֵב וְשמר עַל-.
# שָׁמַר בְּלִבּוֹ רִגְשֵׁי מַשְׂטֵמָה וְאֵיבָה כְּלַפֵּי מִי שֶׁהוּא.
=גיזרון=
*פועל מקראי, קרוב לו השורש נצ"ר (נצר) בהתחלף ט' בצ'. מקבילות גם בערבית: (קרי: natara)- שמר את-, (קרי: nater)-שמירה , וגם בארמית: נְטַר-שמר.
=צירופים=
*נטורי קרתא
*נטר טינה
=נגזרות=
*נטירה
*נוטר
*מנטר
= ניגודים =
*הפקיר
*נטש
*עזב
נִטֵּר
# עקב והשגיח, בחן בקפידה לגבי כל שינוי בעזרת מערכת מורכבת; דאג לטיפול ראוי.
#:* הרופא מנטר לחץ דם וקצב לב במהלך הטיפול.
=גיזרון=
* משורש מקראי עברי וארמי שמשמעו שמירה ראו לעיל, גם כתשמו"ץ למילה מוניטור באנגלית גם פועל.<ref>[https://terms.hebrew-academy.org.il/munnah?kodErekhIvrit=14508 מונחי האקדמיה] to monitor.</ref>
=ראו גם=
*בקרה
*מוניטור
*אצבע על הדפק
*פיקח

<references />
קטגוריה:תשמו"ץ
נָטַר
# השגיח הֵיטֵב וְשמר עַל-.
# שָׁמַר בְּלִבּוֹ רִגְשֵׁי מַשְׂטֵמָה וְאֵיבָה כְּלַפֵּי מִי שֶׁהוּא.
=גיזרון=
*פועל מקראי, קרוב לו השורש נצ"ר (נצר) בהתחלף ט' בצ'. מקבילות גם בערבית: (קרי: natara)- שמר את-, (קרי: nater)-שמירה , וגם בארמית: נְטַר-שמר.
=צירופים=
*נטורי קרתא
*נטר טינה
=נגזרות=
*נטירה
*נוטר
*מנטר
= ניגודים =
*הפקיר
*נטש
*עזב
נִטֵּר
# עקב והשגיח, בחן בקפידה לגבי כל שינוי בעזרת מערכת מורכבת; דאג לטיפול ראוי.
#:* הרופא מנטר לחץ דם וקצב לב במהלך הטיפול.
=גיזרון=
* משורש מקראי עברי וארמי שמשמעו שמירה ראו לעיל, גם כתשמו"ץ למילה מוניטור באנגלית גם פועל.<ref>[https://terms.hebrew-academy.org.il/munnah?kodErekhIvrit=14508 מונחי האקדמיה] to monitor.</ref>
=ראו גם=
*בקרה
*מוניטור
*אצבע על הדפק
*פיקח

<references />
קטגוריה:תשמו"ץ
נכש
נִכֵּשׁ
# עָקַר עֲשָׂבִים שׁוֹטִים הַפּוֹגְעִים וּמַפְרִיעִים לְצִמְחֵי תַּרְבּוּת.
=גזרון=
* שורש נ-כ-ש מופיע בכתב עברי רק בסמוך לתקופת לשון חז"ל, יתכן שהוראת המילה בבסיסה הוא היכה, כמו הכיש שגזרוה כנראה משורש נ-ק-ש המצוי במקרא במשמעויות של הרג,רצח,התנקשות.
* בערבית "נַקָּשַׁה" - [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%86%D9%82%D8%B4#Arabic نقش] בהוראת לחלץ, לשלוף, להוציא, לגרד, לאסוף.
* בכתובות המלכותיים החקוקים באותיות אכדיות של תגלת פלאסר השלישי ובנו שלמנאסר החמישי מופיעה כפועל התיבה , "nakāsu", הגייה:נַקַאֲשִוּ , בכתב חקוק -"a-kis-ma", בהוראת - "לקצץ","לברא" .
=נגזרות=
*ניכוש
*מכוש
=ראו גם=
*עקר
*עזק
*עדר
*הכיש
נֻכַּשׁ
#נֶעְקְרוּ מִמֶּנּוּ הָעֲשָׂבִים הַשּׁוֹטִים, נֻקָּה מֵעֵשֶׂב רַע.
#:*האיכר שמכר את שדהו לאיכר אחר, מכר לו אותו מנוכש לחלוטין ומוכשר לזריעה.
=ראו גם=
*נעקר
*נעדר
*התנכש
נִכֵּשׁ
# עָקַר עֲשָׂבִים שׁוֹטִים הַפּוֹגְעִים וּמַפְרִיעִים לְצִמְחֵי תַּרְבּוּת.
=גזרון=
* שורש נ-כ-ש מופיע בכתב עברי רק בסמוך לתקופת לשון חז"ל, יתכן שהוראת המילה בבסיסה הוא היכה, כמו הכיש שגזרוה כנראה משורש נ-ק-ש המצוי במקרא במשמעויות של הרג,רצח,התנקשות.
* בערבית "נַקָּשַׁה" - [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%86%D9%82%D8%B4#Arabic نقش] בהוראת לחלץ, לשלוף, להוציא, לגרד, לאסוף.
* בכתובות המלכותיים החקוקים באותיות אכדיות של תגלת פלאסר השלישי ובנו שלמנאסר החמישי מופיעה כפועל התיבה , "nakāsu", הגייה:נַקַאֲשִוּ , בכתב חקוק -"a-kis-ma", בהוראת - "לקצץ","לברא" .
=נגזרות=
*ניכוש
*מכוש
=ראו גם=
*עקר
*עזק
*עדר
*הכיש
נֻכַּשׁ
#נֶעְקְרוּ מִמֶּנּוּ הָעֲשָׂבִים הַשּׁוֹטִים, נֻקָּה מֵעֵשֶׂב רַע.
#:*האיכר שמכר את שדהו לאיכר אחר, מכר לו אותו מנוכש לחלוטין ומוכשר לזריעה.
=ראו גם=
*נעקר
*נעדר
*התנכש
כרוכיה
כְּרוּכְיָה
# עגור, סוג של עוף.
#:* "ומדוע נקרא שמה של הכרוכיה כרוכיה? משום שצווחת ככרוכיה" ("ספר הבדיחה והחידוד", אלתר דרויאנוב).
#:* לעגור קנה נשימה ארוך, כרוך ומפותל סביב עצמו, המאפשר לו להשמיע קול עמוק וגרוני שנשמע למרחק רב, ולכן נקרא גם כרוכיה.
=גיזרון=
* כְּרוּכְיָא, כּוּרְכְּיָא. בערבית: כֻּרְכִּיּ كركي.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י כותב על הכתוב לעיל בקידושין מד א: "כי כרוכיא - תרגום של עגור. גרוא"ה בלע"ז". 
* את הפסוק מתרגם תרגום יונתן "ושפנינא וכורכיא וסנוניתא". לפי סדר המילים בתרגום נראה כי "כורכיא" הוא התרגום לסִיס. כותב על כך יוסף שיינהאק בספר "תולדות הארץ" : "[...] נראה לי לאמר שאולי נחלפו המלות בתרגום (אשר כזה קרה גם בתרגום יונתן בפסוק עיין מוספי ערך אותיא) וצ"ל סנוניתא, לתרגום מלת סִיס, ואח"כ כורכיא לתרגום מלת עגור. אשר בזה יסכים התרגום עם ההעתקות". שיינהאק מסתמך שם על הזיהוי של באכארט את העגור, המציין שקול העגור דומה לצליל המילה "עגור".
=צירופים=
* צווח ככרוכיה
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
כְּרוּכְיָה
# עגור, סוג של עוף.
#:* "ומדוע נקרא שמה של הכרוכיה כרוכיה? משום שצווחת ככרוכיה" ("ספר הבדיחה והחידוד", אלתר דרויאנוב).
#:* לעגור קנה נשימה ארוך, כרוך ומפותל סביב עצמו, המאפשר לו להשמיע קול עמוק וגרוני שנשמע למרחק רב, ולכן נקרא גם כרוכיה.
=גיזרון=
* כְּרוּכְיָא, כּוּרְכְּיָא. בערבית: כֻּרְכִּיּ كركي.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י כותב על הכתוב לעיל בקידושין מד א: "כי כרוכיא - תרגום של עגור. גרוא"ה בלע"ז". 
* את הפסוק מתרגם תרגום יונתן "ושפנינא וכורכיא וסנוניתא". לפי סדר המילים בתרגום נראה כי "כורכיא" הוא התרגום לסִיס. כותב על כך יוסף שיינהאק בספר "תולדות הארץ" : "[...] נראה לי לאמר שאולי נחלפו המלות בתרגום (אשר כזה קרה גם בתרגום יונתן בפסוק עיין מוספי ערך אותיא) וצ"ל סנוניתא, לתרגום מלת סִיס, ואח"כ כורכיא לתרגום מלת עגור. אשר בזה יסכים התרגום עם ההעתקות". שיינהאק מסתמך שם על הזיהוי של באכארט את העגור, המציין שקול העגור דומה לצליל המילה "עגור".
=צירופים=
* צווח ככרוכיה
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
עולל
עוֹלָל
# ולד אדם רך בשנים. בדרך כלל מבטא חסר ישע.
#:* .
=גיזרון=
* מילה נפוצה בנביאים. בדרך כלל בסמיכות ליונק. קרוב אל עוללות (ענבים דלים) הנפוצה במקרא
=פרשנים מפרשים=
ילקוט שמעוני:
רבי יוסי אומר, הרי הוא אומר מפי עוללים ויונקים, עוללים אלו עוברים שבמעי אמן, שנאמר או כנפל טמון לא אהיה וגו', ויונקים אלו שיונקים שדי אמן, שנאמר מפי עוללים ויונקים. רבי אומר עוללים אלו שבחוץ, שנאמר להכרית עולל מחוץ, ואומר עוללים שאלו לחם, ויונקים אלו שיונקים שדי אמן. (שמות פרק טו, רמב)

רש"י:
עוללים - קטנים המתעוללים בלכלוך. (תהלים ח ג)

מלבי"ם:
שם עולל מציין הילד הרך והוא גדול מיונק, כמו "והמת מאיש עד אשה מעולל עד יונק". ונמצא שם עויל עולה על ילד ונערה צעירה לגנאי בלשון בזיון. (הכרמל)

רש"ר הירש:
עולל מציין אדם צעיר שעודנו בשלבי התפתחותו... (ויקרא יט י)
=צירופים=
* עולל ויונק
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* תינוק
* יונק
* עוּל
* עול ימים
=ראו גם=
*עוללת
קטגוריה:גילים
עוֹלֵל
# עשה לאחר. גרם לאחר. בדרך כלל שלילי.
=גיזרון=
* מקור הפועל במקרא.
=ראו גם=
*התעלל 
*עלילה
*בעטיו
עוֹלֵל {{משני|ב}}
# ליקט עוללות. קטף ואסף ענבים הנשארים אחרי הבציר.
=גיזרון=
* מן עוֹלֵלָה
עוֹלָל
# ולד אדם רך בשנים. בדרך כלל מבטא חסר ישע.
#:* .
=גיזרון=
* מילה נפוצה בנביאים. בדרך כלל בסמיכות ליונק. קרוב אל עוללות (ענבים דלים) הנפוצה במקרא
=פרשנים מפרשים=
ילקוט שמעוני:
רבי יוסי אומר, הרי הוא אומר מפי עוללים ויונקים, עוללים אלו עוברים שבמעי אמן, שנאמר או כנפל טמון לא אהיה וגו', ויונקים אלו שיונקים שדי אמן, שנאמר מפי עוללים ויונקים. רבי אומר עוללים אלו שבחוץ, שנאמר להכרית עולל מחוץ, ואומר עוללים שאלו לחם, ויונקים אלו שיונקים שדי אמן. (שמות פרק טו, רמב)

רש"י:
עוללים - קטנים המתעוללים בלכלוך. (תהלים ח ג)

מלבי"ם:
שם עולל מציין הילד הרך והוא גדול מיונק, כמו "והמת מאיש עד אשה מעולל עד יונק". ונמצא שם עויל עולה על ילד ונערה צעירה לגנאי בלשון בזיון. (הכרמל)

רש"ר הירש:
עולל מציין אדם צעיר שעודנו בשלבי התפתחותו... (ויקרא יט י)
=צירופים=
* עולל ויונק
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* תינוק
* יונק
* עוּל
* עול ימים
=ראו גם=
*עוללת
קטגוריה:גילים
עוֹלֵל
# עשה לאחר. גרם לאחר. בדרך כלל שלילי.
=גיזרון=
* מקור הפועל במקרא.
=ראו גם=
*התעלל 
*עלילה
*בעטיו
עוֹלֵל {{משני|ב}}
# ליקט עוללות. קטף ואסף ענבים הנשארים אחרי הבציר.
=גיזרון=
* מן עוֹלֵלָה
קוגניטיב
קוגנטיבי - מלשון הכרה, הכרני, שמתייחס לתהליך הכרתי. 
לדוגמא:
בין האדם ולבין קרוביו השימפנזים קיימים פערים קוגנטיביים רבים באבולוציה.קוגנטיבי - מלשון הכרה, הכרני, שמתייחס לתהליך הכרתי. 
לדוגמא:
בין האדם ולבין קרוביו השימפנזים קיימים פערים קוגנטיביים רבים באבולוציה.
אגב אורחא
אַגַּב אוֹרְחָא
# בהזדמנות זו, תוך כדי כך; דרך מקרה, שלא בכוונת מכוון.
=מקור=
* מארמית. (= בהזדמנות זו אומרת הגמרא...) ובעוד מקומות.
* אורחה בהוראת דרך . אגב אורחה בהוראת "תוך כדי הדרך" והכוונה היא "לעניין מקרי"
=תרגום=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
=מקור=
* מארמית. (= בהזדמנות זו אומרת הגמרא...) ובעוד מקומות.
* אורחה בהוראת דרך . אגב אורחה בהוראת "תוך כדי הדרך" והכוונה היא "לעניין מקרי"
=תרגום=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
שבר מחזורי
שֶׁבֶר מַחְזוֹרִי
# ביטוי בעל מספר אינסופי של ספרות הכתוב כשבר עשרוני, כאשר הספרות המופיעות מצדה הימני של הנקודה העשרונית חוזרות על עצמן ממקום מסוים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מתמטיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מתמטיקה
שבר עשרוני
שֶׁבֶר עֶשְׂרוֹנִי
# צורת כתיבה למספרים ממשיים הכוללת בתוכה נקודה עשרונית, כאשר משמאל לנקודה מופיע המספר השלם, ומימין לנקודה נרשם חלק השבר של המספר.
=ראו גם=
* שבר
* שבר מחזורי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מתמטיקה
=ראו גם=
* שבר
* שבר מחזורי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מתמטיקה
שבר אוניטרי
שֶׁבֶר אוּנִיטָרִי
# מספר רציונלי הכתוב בצורת שבר כאשר המונה שווה ל 1 והמכנה הוא מספר טבעי.
=מילים נרדפות=
* שבר יחידה
* שבר יסודי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מתמטיקה
=מילים נרדפות=
* שבר יחידה
* שבר יסודי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מתמטיקה
שבר יחידה
שֶׁבֶר יְחִידָה
# מספר רציונלי הכתוב בצורת שבר כאשר המונה שווה ל 1 והמכנה הוא מספר טבעי.
=מילים נרדפות=
* שבר אוניטרי
* שבר יסודי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מתמטיקה
=מילים נרדפות=
* שבר אוניטרי
* שבר יסודי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מתמטיקה
אמיד
אָמִיד
# מבוסס בחינה כלכלית, עשיר בינוני, בעל כסף ורכוש, שאינו עני.
#:* מנהל החברה הינו אדם אמיד.
#:* כדי להיות אמיד, עליך לעבוד קשה.
=גיזרון=
* מקור המילה הוא בשפה הארמית בארמית הכוונה לצורת הסביל אָמוּד של הפועל אמד כלומר שהוא שאפשר לשער שיש לו ממון. בעברית החדשה נעשה כשם תואר.
=מילים נרדפות=
*עשיר
*גביר
*בעל הון
*בעל ממון
*בעל אמצעים
=ניגודים=
*עני
*אביון
*דל
*דך
*מך
*מסכן
*רש
*דלפון
*תך
=גיזרון=
* מקור המילה הוא בשפה הארמית בארמית הכוונה לצורת הסביל אָמוּד של הפועל אמד כלומר שהוא שאפשר לשער שיש לו ממון. בעברית החדשה נעשה כשם תואר.
=מילים נרדפות=
*עשיר
*גביר
*בעל הון
*בעל ממון
*בעל אמצעים
=ניגודים=
*עני
*אביון
*דל
*דך
*מך
*מסכן
*רש
*דלפון
*תך
סהרורי
סַהֲרוּרִי
# מי שמהלך בשנתו כאשר הוא לא מודע למצבו.
# כינוי לאדם הוזה, חולמני.
=גיזרון=
* lunaticus, "מוכה ירח". מן luna, ירח (בעברית גם: סהר). תופעה זו יוחסה למופעי הירח.
=מילים נרדפות=
* חולה ירח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכולוגיה
=גיזרון=
* lunaticus, "מוכה ירח". מן luna, ירח (בעברית גם: סהר). תופעה זו יוחסה למופעי הירח.
=מילים נרדפות=
* חולה ירח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכולוגיה
רעוע
רָעוּעַ
מגדל פיזה הנטוי
# חָסֵר יציבות, מט לנפול.
#:* הרוחות העזות שנשבו העיפו את המבנה ממקומו, כיוון שיסודותיו היו רעועים.
=גיזרון=
* מקורה במילה הארמית - 
* שורש המילה רע"ע מקבילה לשורש רצ"צ כיוון שהאות צ' בעברית מתחלפת לעתים עם האות ע' בארמית, לפיכך רעוע=רצוץ, בדומה למילים: ארץ=ארעא, ביצה=ביעא. ראו, [http://www.seadict.com/he/he/%D7%91%20%D7%A8%D7%A2%D7%A2 (רעע)] וראו גם [http://tora.us.fm/tnk1/jdl/MefarsheyTanach002-15.htm (פירוש שד"ל על שמות)] פסקה ו'.
: 
: 
:
=פרשנים מפרשים=
* מלבי"ם התייחס למילה רֹעָה – כאל הרעשת הארץ בשלבים: " תחילה תתרועה הארץ ויעשו בה בקעים מחמת הרעש, אחר כך תתפורר לחלקים דקים, ואחר כך תתמוטט לגמרי ותמוש ממקומה". [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%9E%D7%9C%D7%91%D7%99%22%D7%9D_%D7%A2%D7%9C_%D7%99%D7%A9%D7%A2%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%9B%D7%93_%D7%99%D7%98 ראו (מלבי"ם על ישעיהו כד יט)]. עוד הוסיף ואמר "תרועם, תנפצם". רוע הוא שנבקע הדבר גם בהיותו מחובר עדיין".
* רש"י מתייחס לצירוף "רע ירוע" (שורש רע"ע), כפי שמופיע בתהלים ב, ט בשתי דרכים: כרעה אחר רעה [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%A7%D7%98%D7%A2:%D7%A8%D7%A9%22%D7%99_%D7%A2%D7%9C_%D7%AA%D7%94%D7%9C%D7%99%D7%9D_%D7%91_%D7%98 ראו (קטע:רש"י על תהלים ב ט)], וכלשון שבר: "ירוע" כמו "הִתְרֹעֲעָה". [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%A7%D7%98%D7%A2:%D7%A8%D7%A9%22%D7%99_%D7%A2%D7%9C_%D7%99%D7%A9%D7%A2%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%9B%D7%93_%D7%99%D7%98 ראו (קטע:רש"י על ישעיהו כד יט)]
=מילים נרדפות=
*מגדל קלפים 
*מעורער
*משענת קנה רצוץ
*על כרעי תרנגולת
*רופס
*רופף
*תלוי על חוט השערה
=ניגודים=
*איתן
*הכה שורש
*יציב
*מעורה
*נטוע במקומו
*סטבילי
*עמיד
=ראו גם=
*אתרע מזלו

קטגוריה:תנוחות
=גיזרון=
* מקורה במילה הארמית - 
* שורש המילה רע"ע מקבילה לשורש רצ"צ כיוון שהאות צ' בעברית מתחלפת לעתים עם האות ע' בארמית, לפיכך רעוע=רצוץ, בדומה למילים: ארץ=ארעא, ביצה=ביעא. ראו, [http://www.seadict.com/he/he/%D7%91%20%D7%A8%D7%A2%D7%A2 (רעע)] וראו גם [http://tora.us.fm/tnk1/jdl/MefarsheyTanach002-15.htm (פירוש שד"ל על שמות)] פסקה ו'.
: 
: 
:
=פרשנים מפרשים=
* מלבי"ם התייחס למילה רֹעָה – כאל הרעשת הארץ בשלבים: " תחילה תתרועה הארץ ויעשו בה בקעים מחמת הרעש, אחר כך תתפורר לחלקים דקים, ואחר כך תתמוטט לגמרי ותמוש ממקומה". [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%9E%D7%9C%D7%91%D7%99%22%D7%9D_%D7%A2%D7%9C_%D7%99%D7%A9%D7%A2%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%9B%D7%93_%D7%99%D7%98 ראו (מלבי"ם על ישעיהו כד יט)]. עוד הוסיף ואמר "תרועם, תנפצם". רוע הוא שנבקע הדבר גם בהיותו מחובר עדיין".
* רש"י מתייחס לצירוף "רע ירוע" (שורש רע"ע), כפי שמופיע בתהלים ב, ט בשתי דרכים: כרעה אחר רעה [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%A7%D7%98%D7%A2:%D7%A8%D7%A9%22%D7%99_%D7%A2%D7%9C_%D7%AA%D7%94%D7%9C%D7%99%D7%9D_%D7%91_%D7%98 ראו (קטע:רש"י על תהלים ב ט)], וכלשון שבר: "ירוע" כמו "הִתְרֹעֲעָה". [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%A7%D7%98%D7%A2:%D7%A8%D7%A9%22%D7%99_%D7%A2%D7%9C_%D7%99%D7%A9%D7%A2%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%9B%D7%93_%D7%99%D7%98 ראו (קטע:רש"י על ישעיהו כד יט)]
=מילים נרדפות=
*מגדל קלפים 
*מעורער
*משענת קנה רצוץ
*על כרעי תרנגולת
*רופס
*רופף
*תלוי על חוט השערה
=ניגודים=
*איתן
*הכה שורש
*יציב
*מעורה
*נטוע במקומו
*סטבילי
*עמיד
=ראו גם=
*אתרע מזלו

קטגוריה:תנוחות
מתמטיקה בדידה
מתמטיקה בדידה
# ענף במתמטיקה העוסק בחקר של מבנים מתמטיים שאינם רציפים.
=מילים נרדפות=
* מתמטיקה דיסקרטית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
*
=מילים נרדפות=
* מתמטיקה דיסקרטית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
*
מתמטיקה דיסקרטית
מתמטיקה דיסקרטית
# ענף במתמטיקה העוסק בחקר של מבנים מתמטיים שאינם רציפים.
=מילים נרדפות=
* מתמטיקה בדידה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
*
=מילים נרדפות=
* מתמטיקה בדידה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
*
תורת הגרפים
תורת הגרפים
# ענף במתמטיקה העוסק בחקר תכונותיהם של הגרפים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:מתמטיקה בדידה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:מתמטיקה בדידה
מולטיגרף
מולטיגרף
# הכללה של גרף בה כל זוג צמתים יכולים להיות מחוברים יחדיו על ידי יותר מקשת אחת.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
היפרגרף
היפרגרף
# הכללה של גרף בה כל קשת יכולה לחבר בין יותר משתי צמתים.
=ראו גם=
* מולטיגרף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
=ראו גם=
* מולטיגרף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
אחמ"ס
אחמ"ס
# אחראי חומר מסווג.

קטגוריה:ראשי תיבות
כנפון
כְּנָפוֹן
# הארכה אנכית כלפי מעלה או משיכה לאחור של קצות כנפי כלי טיס, כמו מטוסים ודאונים בעלי כנף קבועה. נועד להוסיף יציבות למטוס ולהקטין את התנגדות האוויר, ובכך להביא לחסכון בדלק.
=מילים נרדפות=
* כנפון קצות-כנף
=ראו גם=
* כלי טיס
*כנפון זהוב

קטגוריה:כלי טיס
=מילים נרדפות=
* כנפון קצות-כנף
=ראו גם=
* כלי טיס
*כנפון זהוב

קטגוריה:כלי טיס
אנא"נ
אין נזק, אין נפגעים. – נאמר בדיווח.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
קטגוריה:ראשי תיבות במשטרהאין נזק, אין נפגעים. – נאמר בדיווח.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
קטגוריה:ראשי תיבות במשטרה
סיג לחכמה שתיקה
סְיָג לַחָכְמָה - שְׁתִיקָה
# השתיקה היא גבול (סְיָג) סביב החוכמה. החכם אינו מתפאר מחוכמתו.
= ביטויים קרובים =
* יפה שתיקה לחכמים קל וחמר לטפשים
* מילה בסלע, משתוקא בתרין
* שתיקה שוה זהב
= ראו גם =
* מילה בסלע
* אסתרא בלגינא קיש קיש קריא
= ביטויים קרובים =
* יפה שתיקה לחכמים קל וחמר לטפשים
* מילה בסלע, משתוקא בתרין
* שתיקה שוה זהב
= ראו גם =
* מילה בסלע
* אסתרא בלגינא קיש קיש קריא
התנזרות
הִתְנַזְּרוּת
# הימנעות מפעולה או מהנאה כלשהי, כגון שתיית יין, אכילת בשר, קיום יחסי מין, דיבור ועוד.
=גיזרון=
*שם פעולה מן התנזר.
=מילים נרדפות=
* פרישות
* הסתגפות
=ראו גם=
* נזיר
* נזירות
=גיזרון=
*שם פעולה מן התנזר.
=מילים נרדפות=
* פרישות
* הסתגפות
=ראו גם=
* נזיר
* נזירות
מעד
מָעַד
# נתקל במשהו ונפל או כמעט נפל. הוחלקה רגלו.
#:* אמא מעדה בריצה על אבן ונפלה.
#:* לך נא במתינות והיזהר שלא למעוד עם תבנית הביצים בידך.
# נכשל. לא הצליח במטרתו. 
#:* הפועל כפר סבא ועפולה מעדו (מן העיתונות)
# סטה מדרך הישר , חטא. בדרך כלל לשון סלחנית 
#:* שוב מעד, מצאו לו סמים בשתן
=גיזרון=
* הפועל מופיע פעמיים במקרא בניסוח הנ"ל ופעם נוספת בבנין הפעיל המעיד
=מילים נרדפות=
*כשל
*החליק
*נפל
*מט
=ניגודים=
* עמד
* נצב
=תרגום=
* רומנית: ,
=ראו גם=
* החליק
*נתקל
=גיזרון=
* הפועל מופיע פעמיים במקרא בניסוח הנ"ל ופעם נוספת בבנין הפעיל המעיד
=מילים נרדפות=
*כשל
*החליק
*נפל
*מט
=ניגודים=
* עמד
* נצב
=תרגום=
* רומנית: ,
=ראו גם=
* החליק
*נתקל
סוגה
סוּגָה
# תחום עיסוק מוגדר באופיו, בדרך כלל בספרות, אמנות וכדומה.
#:* ישנן סוּגוֹת רבות של סרטים, כגון אימה, דרמה, קומדיה ועוד.
#:* רפואה והלכה היא סוגה ספרותית והלכתית פופולרית בזמננו.
=גזרון=
* המילה חודשה, יחד עם כ-300 מילים חדשות, כשתרגם רטוש ספר בשם "תורת הספרות" מאת וורן וולק. רטוש נהג לחדש מילים באמצעות בידול רב-משמעות, כלומר מתן משמעויות שונות לצורות של אותה מילה - כמו מתן משמעות מיוחדת לסוגה, צורת נקבה של סוג. האקדמיה ללשון התעלמה מהחידוש וניסתה להחדיר לשיח את המילה "סוג" במקום ז'אנר, אך בזכות התפוצה הרבה של סוגה, האקדמיה קיבלה אותה לבסוף.
=מילים נרדפות=
* ז'אנר
* תְּחוּם
=סימוכין=
קטגוריה:אמנות
קטגוריה:חידושי יונתן רטוש
קטגוריה:קְטוּלָה (משקל)
סוּגָה
# תחום עיסוק מוגדר באופיו, בדרך כלל בספרות, אמנות וכדומה.
#:* ישנן סוּגוֹת רבות של סרטים, כגון אימה, דרמה, קומדיה ועוד.
#:* רפואה והלכה היא סוגה ספרותית והלכתית פופולרית בזמננו.
=גזרון=
* המילה חודשה, יחד עם כ-300 מילים חדשות, כשתרגם רטוש ספר בשם "תורת הספרות" מאת וורן וולק. רטוש נהג לחדש מילים באמצעות בידול רב-משמעות, כלומר מתן משמעויות שונות לצורות של אותה מילה - כמו מתן משמעות מיוחדת לסוגה, צורת נקבה של סוג. האקדמיה ללשון התעלמה מהחידוש וניסתה להחדיר לשיח את המילה "סוג" במקום ז'אנר, אך בזכות התפוצה הרבה של סוגה, האקדמיה קיבלה אותה לבסוף.
=מילים נרדפות=
* ז'אנר
* תְּחוּם
=סימוכין=
קטגוריה:אמנות
קטגוריה:חידושי יונתן רטוש
קטגוריה:קְטוּלָה (משקל)
הדיר שנה מעיניו
הִדִּיר שֵׁנָה מֵעֵינָיו
נדודי שנה
# , הדריך את מנוחתו, הפר את שלוות נפשו, מנע ממנו לישון.
#:* מטח הטילים הדיר שנה מעיני תושבי הדרום
#:*"בקוצר רוח ובחרדה ציפיתי לידיעה המאושרת ממך. חיכיתי לה לפני שבאה, ואי-בואה הדאיג והפחיד אותי, ובלילות הארוכים הדיד שינה מעיניי" ("מכתבים אל פולה", בן גוריון) 
#:*"לילות רבים הדיר שנה מעיניו וניצב במצפה הכוכבים שהקים בארמונו, הקר ודרש כדי למצוא תשובה למשאלתו" [https://books.google.co.il/books?hl=iw&id=wCPaAAAAMAAJ&dq=%D7%94%D7%93%D7%99%D7%A8+%D7%A9%D7%A0%D7%94+%D7%9E%D7%A2%D7%99%D7%A0%D7%99%D7%95&focus=searchwithinvolume&q=%D7%94%D7%93%D7%99%D7%A8+%D7%A9%D7%A0%D7%94+%D7%9E%D7%A2%D7%99%D7%A0%D7%99%D7%95 (נוצת הזהב של ציפור הפלא] עשרים סיפורי עם מפי יהודי יוון) 
‏
=גיזרון=
* בעקבות הביטוי המקראי: , אך שם מוצגת השינה כנודדת ולא כמודרת (ר' נדודי שינה). לכן האפשרות היא שנוצרה שגיאת נוסח של חילופי ד' ו־ר', בהשראת המילה הדרה.
=ביטויים קרובים=
* נדדה שנתו
* לא עצם עין
* ליל שמורים
* עשה לילות כימים
=ניגודים=
* ישן שנת ישרים
* ערבה שנתו
*ישן כמו תינוק
*נרדם על משמרתו
*נאחזו שמורות עיניו
=מידע נוסף=
שגיאה נפוצה היא השימוש התדיר בהגייה הֵדִיר במקום הִדִּיר.
=ראו גם=
*הדרה
*אינסומניה
=הערות שוליים=
# מכתב שכתב דוד בן גוריון בשנת 1918 לאשתו פולה. "מכתבים אל פולה", עמ' 47
# יעקב עציון, [http://musaf-shabbat.com/2011/07/14/%D7%A0%D7%93%D7%99%D7%A8-%D7%95%D7%AA%D7%93%D7%99%D7%A8-%E2%80%93-%D7%AA%D7%93%D7%99%D7%A8- "נדיר ותדיר – תדיר קודם (ב-2,000 שנה)] יעקב עציון (לפרשת פינחס), שבת, מוסף מקור ראשון, 14 ביולי 2011
# רוביק רוזנטל, [http://www.nrg.co.il/online/47/ART2/319/080.html הדרת נשים והדרת קודש]", הזירה הלשונית, 22 בדצמבר 2011

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
* בעקבות הביטוי המקראי: , אך שם מוצגת השינה כנודדת ולא כמודרת (ר' נדודי שינה). לכן האפשרות היא שנוצרה שגיאת נוסח של חילופי ד' ו־ר', בהשראת המילה הדרה.
=ביטויים קרובים=
* נדדה שנתו
* לא עצם עין
* ליל שמורים
* עשה לילות כימים
=ניגודים=
* ישן שנת ישרים
* ערבה שנתו
*ישן כמו תינוק
*נרדם על משמרתו
*נאחזו שמורות עיניו
=מידע נוסף=
שגיאה נפוצה היא השימוש התדיר בהגייה הֵדִיר במקום הִדִּיר.
=ראו גם=
*הדרה
*אינסומניה
=הערות שוליים=
# מכתב שכתב דוד בן גוריון בשנת 1918 לאשתו פולה. "מכתבים אל פולה", עמ' 47
# יעקב עציון, [http://musaf-shabbat.com/2011/07/14/%D7%A0%D7%93%D7%99%D7%A8-%D7%95%D7%AA%D7%93%D7%99%D7%A8-%E2%80%93-%D7%AA%D7%93%D7%99%D7%A8- "נדיר ותדיר – תדיר קודם (ב-2,000 שנה)] יעקב עציון (לפרשת פינחס), שבת, מוסף מקור ראשון, 14 ביולי 2011
# רוביק רוזנטל, [http://www.nrg.co.il/online/47/ART2/319/080.html הדרת נשים והדרת קודש]", הזירה הלשונית, 22 בדצמבר 2011

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
פסגה
פִּסְגָּה
# , המקום הגבוה ביותר הנמצא בראש ההר או בכל שטח שיש בו הפרשי גובה. 
#:* פסגת הר החרמון מתנשאת לגובה של 2,814 מטר מעל לפני הים.
# , שיא ההצלחה
#:* הדרך לפסגת ההצלחה רצופה מכשולים. 
#:* הצייר הגיע לפסגת שאיפותיו לאחר שציוריו הוצגו במוזיאונים החשובים בעולם
# ועידה של מנהיגים 
#:* פסגת הג'י-8 נפתחה בחודש יולי 2000 ביפאן. 
# , חלק מאשכול (תפרחת) הצמח שמסתעף מהציר המרכזי ויוצר אשכול נוסף
#:* תפרחת הכוכב הננסי מתפצלת בשנות ברכה ומעלה פסגות נוספות.
=גיזרון=
*על פי הערך פסגה באנציקלופדיה המקראית, גיזרונה ומשמעותה של המילה אינם נהירים דיים. מהתרגומים הארמיים עולה כי פרוש המילה הוא רם "הבא לציין את מרום ההר".
*אחת ממשמעויות הפועל פִּסֵּג היא - עָלָה. בתרגום השבעים, מופיע הפועל לפסג, במובן לבקע ולחלק.
*על הפרשנות של פסגה כשם של הר, ראו [http://www.kotar.co.il/kotarapp/index/Chapter.aspx?nBookID=96099491&nTocEntryID=96108380 (פסגה, הפסגה)], מתוך אנציקלופדיה מקראית.
* קרוב אל הפועל ס־ג־ה בארמית גדל נתרבה מקביל לשָׂגָה.
=צירופים=
* אויר פסגות (1) (2)
* ועידת פסגה (4)
* פסגה משולשת (4)
* ישיבת פסגה (4)
* פסגת הפירמידה (2) (3)
* פסגות תואמות (2)
=נגזרות=
* פִּסֵּג
* הפסיג 
* נפסג 
* התפסג
=ניגודים=
* תחתית
* שאול תחתיות
* קרקעית
* שפל
* מדרון
* תהום
*עומק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:יחסים בינלאומיים
קטגוריה:צורות נוף
=גיזרון=
*על פי הערך פסגה באנציקלופדיה המקראית, גיזרונה ומשמעותה של המילה אינם נהירים דיים. מהתרגומים הארמיים עולה כי פרוש המילה הוא רם "הבא לציין את מרום ההר".
*אחת ממשמעויות הפועל פִּסֵּג היא - עָלָה. בתרגום השבעים, מופיע הפועל לפסג, במובן לבקע ולחלק.
*על הפרשנות של פסגה כשם של הר, ראו [http://www.kotar.co.il/kotarapp/index/Chapter.aspx?nBookID=96099491&nTocEntryID=96108380 (פסגה, הפסגה)], מתוך אנציקלופדיה מקראית.
* קרוב אל הפועל ס־ג־ה בארמית גדל נתרבה מקביל לשָׂגָה.
=צירופים=
* אויר פסגות (1) (2)
* ועידת פסגה (4)
* פסגה משולשת (4)
* ישיבת פסגה (4)
* פסגת הפירמידה (2) (3)
* פסגות תואמות (2)
=נגזרות=
* פִּסֵּג
* הפסיג 
* נפסג 
* התפסג
=ניגודים=
* תחתית
* שאול תחתיות
* קרקעית
* שפל
* מדרון
* תהום
*עומק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:יחסים בינלאומיים
קטגוריה:צורות נוף
סמינר
סמינר זהו תיכון לבנות מכיתות ט' - יד' ממשפחות חרדיות אשר רוצות להתחנך בדרך החרדית. בדרך כלל בסמינר אין בגרויות ולומדים שם לימודי הוראה.
=גזרון=
* המקור הוא לטיני. כהלחם מילים שמילולית מורות על: מקום + עבור זרעים (sēmen +‎ -ārium) . סמנריום (semenarium) בהוראת: קרקע-לגידול, משתלה, פעוטון .
=ראו גם=
* אוניברסיטה 
* אקדמיה
סמינר זהו תיכון לבנות מכיתות ט' - יד' ממשפחות חרדיות אשר רוצות להתחנך בדרך החרדית. בדרך כלל בסמינר אין בגרויות ולומדים שם לימודי הוראה.
=גזרון=
* המקור הוא לטיני. כהלחם מילים שמילולית מורות על: מקום + עבור זרעים (sēmen +‎ -ārium) . סמנריום (semenarium) בהוראת: קרקע-לגידול, משתלה, פעוטון .
=ראו גם=
* אוניברסיטה 
* אקדמיה
גופה
גּוּפָה
# גוף המת.
#:* לא נתפס איך במשך חודש שלם הגופה שלו הייתה במכון המשפטי באבו כביר ואף אחד לא טרח להודיע לנו.
=גיזרון=
*צורת נקבה מן גוף. המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
* גוויה
* נבלה
* פגר
* בשר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון המקרא
=גיזרון=
*צורת נקבה מן גוף. המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
* גוויה
* נבלה
* פגר
* בשר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון המקרא
סווג רקמות
המונח "סווג" מהשורש ס-ו-ג מופיע במילון האקדמיה במספר פירושים, רובם ככולם קשורים ל CLASSIFICATION. הצירוף האנגלי TISSUE TYPING אינו נכלל ברשימה והוא מקובל בביולוגיה ורפואה. סווג רקמות הוא שטח ייחודי בביולוגיה שבו מבוצעות בדיקות מעבדה לסוגים שונים של רקמות כדי להתאימן להשתלה למשל. המונח השגור הוא "סווג רקמות"
המונח "סווג" מהשורש ס-ו-ג מופיע במילון האקדמיה במספר פירושים, רובם ככולם קשורים ל CLASSIFICATION. הצירוף האנגלי TISSUE TYPING אינו נכלל ברשימה והוא מקובל בביולוגיה ורפואה. סווג רקמות הוא שטח ייחודי בביולוגיה שבו מבוצעות בדיקות מעבדה לסוגים שונים של רקמות כדי להתאימן להשתלה למשל. המונח השגור הוא "סווג רקמות"
לק"ם
לק"ם
# לשכה לקשרי מידע.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות של ארגונים
אונ"ס
אונ"ס
# ארגון וניפוי סגל.

קטגוריה:ראשי תיבות
גשבור
גִּשּׁבּוֹר
# שיטה לפיתרון סכסוכים המתחיל כתהליך של גישור והופך לבוררות באם הצדדים לא הצליחו להגיע להסכמה ביניהם.
=ראו גם=
* סולחה
* שולם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
=ראו גם=
* סולחה
* שולם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
מטעה"מ
מטעה"מ
# מטעם הממשלה.

קטגוריה:ראשי תיבות
מתמטיקה עיונית
מַתְמַטִיקָה עִיּוּנִית
# תחום המתמטיקה העוסק בנושאים שאין להם שימוש בענפי מדע אחרים, להבדיל ממתמטיקה שימושית שלתוצאותיה יש שימוש בענפי מדע אחרים, כגון פיזיקה וכלכלה.
=מילים נרדפות=
* מתמטיקה טהורה
=ראו גם=
* פיזיקה תאורטית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
=מילים נרדפות=
* מתמטיקה טהורה
=ראו גם=
* פיזיקה תאורטית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
מתמטיקה שמושית
מָתֶמָטִיקָה שִׁמּוּשִׁית
# שם כולל לאחדים מענפי המתמטיקה, שמשתמשים בהם בתדירות גבוהה בענפי מדע אחרים, כגון פיזיקה וכלכלה.
=מילים נרדפות=
* מתמטיקה ישומית
=קישורים חיצוניים=
*
=מילים נרדפות=
* מתמטיקה ישומית
מתמטיקה ישומית
מָתֶמָטִיקָה יִשּׂוּמִית
# שם כולל למספר ענפים בתחום המתמטיקה, שמשתמשים בהם בתדירות גבוהה בתחומי מדע אחרים.
=מילים נרדפות=
* מתמטיקה שמושית
=קישורים חיצוניים=
*
=מילים נרדפות=
* מתמטיקה שמושית
קיברנטיקה
קִיבֶּרְנֶטִיקָה
# תחום העוסק בחקר תהליכים של תקשורת, מערכות הבקרה ועקרונות המשוב שבין יצורים חיים, מכונות וארגונים.
=גיזרון=
*נגזרת של המילה "κυβερνήτης" (קברניט).
=ראו גם=
* ביוניקה
* קיבורג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
*נגזרת של המילה "κυβερνήτης" (קברניט).
=ראו גם=
* ביוניקה
* קיבורג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
משוא"ה
משוא"ה
# מתקן שליטה ופיקוד ארצי - חטיבת הפעלה.

קטגוריה:ראשי תיבות
SCADA
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אלקטרוניקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אלקטרוניקה