OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
מטיל
מְטִיל
# יציקה של מתכת, לרוב בצורת לבֵנָה. גוש מתכת זה נוצר על־מנת לזקק את המתכת מתוך העפרה בה היא הייתה מצויה.
=גיזרון=
* המילה מופיעה רק פעם אחת בתנ"ך. השוו ללועזית בהגיית: מטאל (metal) בהוראת מתכת, עפ"י הסברה נשאלה ללשונות אירופה מלשונם השמית של הצידונים הסוחרים עם עמי יוון .
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מטלורגיה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מְטַיֵּל
# מי שהולך להנאתו בדרכים.
#:* במהלך החג כולו פקדו את שמורות הטבע והגנים הלאומיים כמליון ומאתיים אלף מטיילים, עלייה של כ-10% במספר המטיילים מהשנה שעברה. ()
=גיזרון=
* בינוני מן הפועל טִיֵּל.
=ראו גם=
*נוסע
*נווד
*תייר
*תרמילאי
מְטִיל
# יציקה של מתכת, לרוב בצורת לבֵנָה. גוש מתכת זה נוצר על־מנת לזקק את המתכת מתוך העפרה בה היא הייתה מצויה.
=גיזרון=
* המילה מופיעה רק פעם אחת בתנ"ך. השוו ללועזית בהגיית: מטאל (metal) בהוראת מתכת, עפ"י הסברה נשאלה ללשונות אירופה מלשונם השמית של הצידונים הסוחרים עם עמי יוון .
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מטלורגיה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מְטַיֵּל
# מי שהולך להנאתו בדרכים.
#:* במהלך החג כולו פקדו את שמורות הטבע והגנים הלאומיים כמליון ומאתיים אלף מטיילים, עלייה של כ-10% במספר המטיילים מהשנה שעברה. ()
=גיזרון=
* בינוני מן הפועל טִיֵּל.
=ראו גם=
*נוסע
*נווד
*תייר
*תרמילאי
משתין בקיר
מַשְׁתִּין בְּקִיר
# כינוי לכלב (ובהשאלה, גם לזכר). הביטוי מופיע במקרא מספר פעמים בהקשרי ענישה ונבואות פורענות.
=גיזרון=
*הצרוף מופיע בתנ"ך מספר פעמים, במסגרת נבואות פורענות קשות אשר לרוב מציינות גזרת השמדה נרחבת. הקשריו ופירושיו השונים נידונים בכתבי חז"ל.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: כל זכר, ואפילו כלב. 
*מצודת דוד: זכר; "הוא הזכר, כי עושה קילוח ומשתין בקיר ולא כן הנקבה".
*רלב"ג: מפרש הצירוף בהקשר הופעתו בגזרת ירבעם כ'זכר': "שלא יישאר לו [לירבעם] שום זכר כי הזכר לבדו יוכל להיות משתין בקיר".
*מלבי"ם: דן באפשרות פירוש הצימוד בהקשר נבואת ירבעם, כניסוח ציורי למידת החרם הצפוי לבית ירבעם: "שאף העצור באסורים והעזוב והעני לא יניח לאחד מבית ירבעם שישתין בקיר ביתו", אך מוסיף כי מהמשך הנבואה לא משתמע כי פירוש זה נכון, שכן, 'עצור ועזוב' מתייחסים לגזרת הפגיעה ברכושו של ירבעם.
=מילים נרדפות=
* זכר
* כלב
* עלוב נפש
=ניגודים=
* נקבה
* משכמו ומעלה
=ראו גם=
* השתין
* קיר

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
*הצרוף מופיע בתנ"ך מספר פעמים, במסגרת נבואות פורענות קשות אשר לרוב מציינות גזרת השמדה נרחבת. הקשריו ופירושיו השונים נידונים בכתבי חז"ל.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: כל זכר, ואפילו כלב. 
*מצודת דוד: זכר; "הוא הזכר, כי עושה קילוח ומשתין בקיר ולא כן הנקבה".
*רלב"ג: מפרש הצירוף בהקשר הופעתו בגזרת ירבעם כ'זכר': "שלא יישאר לו [לירבעם] שום זכר כי הזכר לבדו יוכל להיות משתין בקיר".
*מלבי"ם: דן באפשרות פירוש הצימוד בהקשר נבואת ירבעם, כניסוח ציורי למידת החרם הצפוי לבית ירבעם: "שאף העצור באסורים והעזוב והעני לא יניח לאחד מבית ירבעם שישתין בקיר ביתו", אך מוסיף כי מהמשך הנבואה לא משתמע כי פירוש זה נכון, שכן, 'עצור ועזוב' מתייחסים לגזרת הפגיעה ברכושו של ירבעם.
=מילים נרדפות=
* זכר
* כלב
* עלוב נפש
=ניגודים=
* נקבה
* משכמו ומעלה
=ראו גם=
* השתין
* קיר

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
עוקב
עוֹקֵב
#שבא לאחר מכן.
#:* שמונה הוא המספר העוקב של שבע.
# מי שצורך תוכן מסויים, בעיקר כמשתמש רשום ברשת חברתית.
#:*לאחר שפלטה אמירה גזענית במיוחד, כוכבת העל נטאשה איבדה כמחצית מהעוקבים שלה.
=תרגום=
1

2
קטגוריה:כיוונים
=תרגום=
1

2
קטגוריה:כיוונים
שכמיה
שִׁכְמִיָּה
שכמייה
# בגד עליון ללא שרוולים שלובשים דרך הראש. הוא מונח על הכתפיים ומכסה את אזור החזה מלפנים ואת אזור השכם מאחור. יש שכמיות העשויות מחומר אטום למים ומשמשות מעיל גשם. 
#*: בימים קרירים אני נוהגת ללבוש שכמיה מעל החולצה.
=גיזרון=
* המילה שכמיה נגזרת מן השורש ש־כ־ם והקשר בין השניים נעוץ בכך שהשכמיה מכסה את אזור השכם.
=צירופים=
* שכמית גשם
* שכמית חרף
=ראו גם=
* מעפורת
* מותנייה
* צעיף
* של
* פונצ'ו
* אפודה
* גלימה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פריטי לבוש
=גיזרון=
* המילה שכמיה נגזרת מן השורש ש־כ־ם והקשר בין השניים נעוץ בכך שהשכמיה מכסה את אזור השכם.
=צירופים=
* שכמית גשם
* שכמית חרף
=ראו גם=
* מעפורת
* מותנייה
* צעיף
* של
* פונצ'ו
* אפודה
* גלימה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פריטי לבוש
פסוק
פָּסוּק {{משני|א}}
# מי שעניינו בהליך משפטי או גורלי באופן סופי.
#:* הלכה פסוקה
# מופרד מהשאר במקטע או ברווח.
#:* יותר יפה לחייך בשפתיים פסוקות
=גיזרון=
מן פָּסַק בלשון חז"ל. השורש במקרא פ־שֹ־ק פשק במשמעות 2.
=מילים נרדפות=
*קצוץ
*חָתוך
פָּסוּק {{משני|ב}}
#משפט אחד מהמקורות.
#:* זהו אחד הפסוקים הקצרים בתורה.
=גיזרון=
מן פָּסַק חתך וגם הבדיל.
= צירופים =
* סוף פסוק
* פסוק לי פסוקך
= ראו גם =
* פרק
* פִּסקָה
קטגוריה:תנ"ך
פִּסּוּק
# שימוש בסימנים גרפיים כאמצעים רטוריים לצורך הבעה עצמית בכתב.
#:* פיסוק לא נכון של הטקסט עלול לגרור בעיות בהבנתו.
#:* "נקודה בסוף משפט היא סימן פיסוק, שמטרתו לסמן את סוף המשפט".
=גיזרון=
*מן פִּסֵּק
= צירופים =
* סימן פסוק
=ראו גם=
* פישוק
* טעמי המקרא
=גיזרון=
מן פָּסַק בלשון חז"ל. השורש במקרא פ־שֹ־ק פשק במשמעות 2.
=מילים נרדפות=
*קצוץ
*חָתוך
פָּסוּק {{משני|ב}}
#משפט אחד מהמקורות.
#:* זהו אחד הפסוקים הקצרים בתורה.
=גיזרון=
מן פָּסַק חתך וגם הבדיל.
= צירופים =
* סוף פסוק
* פסוק לי פסוקך
= ראו גם =
* פרק
* פִּסקָה
קטגוריה:תנ"ך
פִּסּוּק
# שימוש בסימנים גרפיים כאמצעים רטוריים לצורך הבעה עצמית בכתב.
#:* פיסוק לא נכון של הטקסט עלול לגרור בעיות בהבנתו.
#:* "נקודה בסוף משפט היא סימן פיסוק, שמטרתו לסמן את סוף המשפט".
=גיזרון=
*מן פִּסֵּק
= צירופים =
* סימן פסוק
=ראו גם=
* פישוק
* טעמי המקרא
השכים
הִשְׁכִּים
# הקדים, הזדרז לקום בשעת בוקר מוקדמת
#:* והשכמתם והלכתם לדרככם בראשית יט
#:* וישכימו ממחרת שמות לב
# מיהר והקדים אדם אחר.
=גיזרון=
* מילה מקראית בדר"כ נסמכת לבוקר. נגזרה מן המילה "שכם" , משום שבימי קדם נהוג היה להעמיס את שכמן של בהמות המשא בשעות הבוקר המוקדמות .
=צירופים=
* השכים קום
* הבא להרגך השכם להרגו
* השכם והערב
*השכם ועשה
=מילים נרדפות=
* הקדים
* שִׁחֵר
* הזדרז
=ניגודים=
* איחר
* השתהה
* התמהמה
* התעכב
=ראו גם=
* העריב
* צפר
=גיזרון=
* מילה מקראית בדר"כ נסמכת לבוקר. נגזרה מן המילה "שכם" , משום שבימי קדם נהוג היה להעמיס את שכמן של בהמות המשא בשעות הבוקר המוקדמות .
=צירופים=
* השכים קום
* הבא להרגך השכם להרגו
* השכם והערב
*השכם ועשה
=מילים נרדפות=
* הקדים
* שִׁחֵר
* הזדרז
=ניגודים=
* איחר
* השתהה
* התמהמה
* התעכב
=ראו גם=
* העריב
* צפר
עבדה
עֻבְדָּה
#דבר נכון, בעל אמת אובייקטיבית.
#:* העובדה המובנת מאליה עבור זוגות סטרייטים שילדיהם ישאו מטען גנטי משותף של שני בני הזוג, אינה אפשרית בזוגיות החד מינית. ().
=גיזרון=
* עוּבְדָא (או עוֹבָדָא) -מעשה. התרחשות. בדר"כ כראיה בדיון עובדא הווא וכו'
*השורש ע־ב־ד בארמית מקביל לע־שֹ־ה בעברית עָבַד -עָשָֹה.
* בארמית לשון זכר וכך "הווא עובדא" (ולא "הויא").
=צירופים=
*בדידי הוה עובדא
*קבע עובדה בשטח
=ניגודים=
*דעה
*סברה
*אשליה
*הזיה
=מידע נוסף=
# הגרה בסיסית לעובדה -מעשה שהיה. ומכאן הגדרה 2.
עֲבֻדָּה
# קבוצת עבדים כרכוש.
=גיזרון=
*מן המקרא. המשמעות היא כדעת רוב הפרשנים, אמנם יש שפירשו אחרת, ראו בסעיף 'פרשנים מפרשים'.
=פרשנים מפרשים=
*ראב"ע: "ועבֻדה– עבדים ושפחות שיעבדוהו, והיא שם התואר. או: שם, כמו: סגולה."
*ר"י קרא: "ועבוּדה– עבדים ושפחות לרעות את הבהמות."
*ר"י קמחי: "ועבוּדה רבה– מיני כלי מרכבות ובגדים וקרקעות לפי הצריך למקנה ההוא."
*רש"י: "עֲבוֹדָה– משמע אחת, עֲבֻדָּה– משמע פעולה רבה."
*רשב"ם: "עבוּדה רבה- עבודת שדות וכרמים, כי סתם עבודה – עבודת קרקע היא."
*נצי"ב: "עבֻדה חסר משמעו עסקים שנותנים ריוח לבעליהן ע"י מה שפועלים בהם."
=גיזרון=
* עוּבְדָא (או עוֹבָדָא) -מעשה. התרחשות. בדר"כ כראיה בדיון עובדא הווא וכו'
*השורש ע־ב־ד בארמית מקביל לע־שֹ־ה בעברית עָבַד -עָשָֹה.
* בארמית לשון זכר וכך "הווא עובדא" (ולא "הויא").
=צירופים=
*בדידי הוה עובדא
*קבע עובדה בשטח
=ניגודים=
*דעה
*סברה
*אשליה
*הזיה
=מידע נוסף=
# הגרה בסיסית לעובדה -מעשה שהיה. ומכאן הגדרה 2.
עֲבֻדָּה
# קבוצת עבדים כרכוש.
=גיזרון=
*מן המקרא. המשמעות היא כדעת רוב הפרשנים, אמנם יש שפירשו אחרת, ראו בסעיף 'פרשנים מפרשים'.
=פרשנים מפרשים=
*ראב"ע: "ועבֻדה– עבדים ושפחות שיעבדוהו, והיא שם התואר. או: שם, כמו: סגולה."
*ר"י קרא: "ועבוּדה– עבדים ושפחות לרעות את הבהמות."
*ר"י קמחי: "ועבוּדה רבה– מיני כלי מרכבות ובגדים וקרקעות לפי הצריך למקנה ההוא."
*רש"י: "עֲבוֹדָה– משמע אחת, עֲבֻדָּה– משמע פעולה רבה."
*רשב"ם: "עבוּדה רבה- עבודת שדות וכרמים, כי סתם עבודה – עבודת קרקע היא."
*נצי"ב: "עבֻדה חסר משמעו עסקים שנותנים ריוח לבעליהן ע"י מה שפועלים בהם."
נשמה
נְשָׁמָה
# נפש, רוח החיים הקיימת בנפשו של האדם, משל לאדם חי.
# ( ביהדות ) החלק הרוחני הנצחי שבאדם, המקנן בנפשו כל זמן שהאיש בחיים, ונפרד ממנו לאחר מותו. החלק האלוהי שבכל אדם.
# כינוי חיבה לאהוב.
# סוגה מוזיקלית שהתפתחה מן הבלוז, ומושרת בין השאר בכנסיות.
=גיזרון=
*שם פעולה מן נשם, כנראה בפסוק הבא: פירוש הפסוק: "אין לי כוח, ואין לי אוויר".
=מילים נרדפות=
* רוח חיים, נפש
* גוספל (4)
=ראו גם=
* מטפיזיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:פסיכולוגיה
קטגוריה:תאולוגיה
קטגוריה: מטאפיזיקה
קטגוריה:כינויי חיבה
קטגוריה:מוזיקה
נְשָׁמָה
# נפש, רוח החיים הקיימת בנפשו של האדם, משל לאדם חי.
# ( ביהדות ) החלק הרוחני הנצחי שבאדם, המקנן בנפשו כל זמן שהאיש בחיים, ונפרד ממנו לאחר מותו. החלק האלוהי שבכל אדם.
# כינוי חיבה לאהוב.
# סוגה מוזיקלית שהתפתחה מן הבלוז, ומושרת בין השאר בכנסיות.
=גיזרון=
*שם פעולה מן נשם, כנראה בפסוק הבא: פירוש הפסוק: "אין לי כוח, ואין לי אוויר".
=מילים נרדפות=
* רוח חיים, נפש
* גוספל (4)
=ראו גם=
* מטפיזיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:פסיכולוגיה
קטגוריה:תאולוגיה
קטגוריה: מטאפיזיקה
קטגוריה:כינויי חיבה
קטגוריה:מוזיקה
חרגון
חֵרָגוֹן
#מצב תודעתי היפנוטי הכולל ניתוק חלקי או מלא של האדם מסביבתו הפיזית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכולוגיה
חֵרָגוֹן
#מצב תודעתי היפנוטי הכולל ניתוק חלקי או מלא של האדם מסביבתו הפיזית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכולוגיה
עכור
עָכוּר גם עָכוֹר
# עָכוֹר: מקולקל.
# שאינו צלול. מלוכלך. קודר וחשוך.
#:* כשסוחטים מיץ מפירות מתקבל מיץ עכור
#:* זה כמה שנים כבר לא מוזרמים לנחל הירקון קולחים (מי שפכים שעברו טיהור) עכורים ובעלי ריח צחנה.
#:* אותו סוג של ייאוש עכור, שנלווים אליו זעם, דכדוך, דיכאון, חוסר-אונים ואלימות, מאפיין גם את רוח ספרו הקודם
=צירופים=
* עוכר ישראל
* היה בעוכריו
* עמק עכור
=מילים נרדפות=
* מעונן
* מלוכלך
* קודר
=ניגודים=
* צלול
* נקי
* בהיר
=צירופים=
* עוכר ישראל
* היה בעוכריו
* עמק עכור
=מילים נרדפות=
* מעונן
* מלוכלך
* קודר
=ניגודים=
* צלול
* נקי
* בהיר
מצא חן בעיני
מָצָא חֵן בְּעֵינֵי
# עָרַב; עורר רגש חיובי של חיבה, אהדה, שביעות רצון.
#:*השמלה החדשה מאוד מוצאת חן בעיני.
=גיזרון=
*מקור הביטוי במקרא והוא מופיע בו למעלה מ-40 פעם <ref>[http://hebrew-academy.org.il/2013/02/20/%D7%9E%D7%A6%D7%90-%D7%97%D7%9F-%D7%95%D7%A0%D7%A9%D7%90-%D7%97%D7%9F/ מצא חן ונשא חן], מאמר בנושא באתר האקדמיה ללשון העברית</ref>, אך משמעותו הקדומה של הביטוי אינה ברורה. יש המפרשים אותו כרגש חיובי כללי שמוצא אדם אצל זולתו, ויש המקשרים אותו באופן יחידני לרגש החמלה (מלשון חנ"ן, כבהופעת חן חסד ורחמים בתפילת העמידה היהודית), ומפרשים אותו כהכרת אדם בחמלת הזולת כלפיו.<ref>כך למשל, בתרגום אונקולוס</ref>
*הביטוי התקבע כביטוי חיבה, שביעות רצון, התפעלות וכד' כלפי דבר מה, מחפץ, דרך רעיון, תכונה ועד אדם; לחילופין הוא משמש לביטוי רצון, חשק, בדבר מה או מישהו, על לשון 'אותו אני רוצה', או 'את זה אני רוצה'.
=נגזרות=
* אם נא מצאתי חן בעיניך
=מילים נרדפות=
* אהב
* התאים
* זכה לסליחה
* טוב הדבר בעיני
=ניגודים=
* דחה
* חרץ דינו
* סלד
* תעב
=ראו גם=
* נשא חן בעיני
* נשא חן לפני
* מגניב
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
*מקור הביטוי במקרא והוא מופיע בו למעלה מ-40 פעם <ref>[http://hebrew-academy.org.il/2013/02/20/%D7%9E%D7%A6%D7%90-%D7%97%D7%9F-%D7%95%D7%A0%D7%A9%D7%90-%D7%97%D7%9F/ מצא חן ונשא חן], מאמר בנושא באתר האקדמיה ללשון העברית</ref>, אך משמעותו הקדומה של הביטוי אינה ברורה. יש המפרשים אותו כרגש חיובי כללי שמוצא אדם אצל זולתו, ויש המקשרים אותו באופן יחידני לרגש החמלה (מלשון חנ"ן, כבהופעת חן חסד ורחמים בתפילת העמידה היהודית), ומפרשים אותו כהכרת אדם בחמלת הזולת כלפיו.<ref>כך למשל, בתרגום אונקולוס</ref>
*הביטוי התקבע כביטוי חיבה, שביעות רצון, התפעלות וכד' כלפי דבר מה, מחפץ, דרך רעיון, תכונה ועד אדם; לחילופין הוא משמש לביטוי רצון, חשק, בדבר מה או מישהו, על לשון 'אותו אני רוצה', או 'את זה אני רוצה'.
=נגזרות=
* אם נא מצאתי חן בעיניך
=מילים נרדפות=
* אהב
* התאים
* זכה לסליחה
* טוב הדבר בעיני
=ניגודים=
* דחה
* חרץ דינו
* סלד
* תעב
=ראו גם=
* נשא חן בעיני
* נשא חן לפני
* מגניב
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
שנה טובה
שָׁנָה טוֹבָה
כרטיס ברכה "לשנה טובה" משנת 1904
# איחול הנאמר בתחילת השנה. 
#:* "שנה טובה וברוכים הבאים" - בירכנו את אורחינו בבואם לסעודת ראש השנה.
# כרטיס ברכה הנשלח בתחילת השנה ועליו ברכות לשנה החדשה.
#:* שלחתי אתמול עשר שנות טובות לחבריי ולמשפחתי.
=גיזרון=
* נוסח זה של הברכה ברובד העברית החדשה. הוא נגזר כנראה מנוסחי הברכה המסורתית לראש־השנה העברי, כדוגמת "לשנה טובה תיכתבו ותיחתמו", אך הוא אינו מעוגן במסורת. כיום יש האומרים איחול זה מחוץ להקשרו הדתי המקורי, למשל לרגל תחילת השנה האזרחית.
*משמעות (2) נגזרה ממשמעות (1) מתוך לשון הברכה. השם אינו נחשב תקני ויש הממליצים "אגרת שנה טובה" או "גלוית שנה טובה".
= ביטויים קרובים =
* לשנה טובה תיכתבו
=ראו גם=
* גמר חתימה טובה
* שנ"ט
=סימוכין=
קטגוריה:ברכות
=גיזרון=
* נוסח זה של הברכה ברובד העברית החדשה. הוא נגזר כנראה מנוסחי הברכה המסורתית לראש־השנה העברי, כדוגמת "לשנה טובה תיכתבו ותיחתמו", אך הוא אינו מעוגן במסורת. כיום יש האומרים איחול זה מחוץ להקשרו הדתי המקורי, למשל לרגל תחילת השנה האזרחית.
*משמעות (2) נגזרה ממשמעות (1) מתוך לשון הברכה. השם אינו נחשב תקני ויש הממליצים "אגרת שנה טובה" או "גלוית שנה טובה".
= ביטויים קרובים =
* לשנה טובה תיכתבו
=ראו גם=
* גמר חתימה טובה
* שנ"ט
=סימוכין=
קטגוריה:ברכות
היה בעוכריו
הָיָה בְּעוׂכְרָיו
# פעל לרעתו. היה שלא בטובתו.
#:* .
#:* חוסר הניסיון שלה היה בעוכריה והיא מצאה את עצמה עושה עבודה סיזיפית ואדמיניסטרטיבית, שלא תואמת את הכשרתה.
#:* התלות של פנורמה במיקרוסופט היתה בעוכריה בטווח הארוך.
=גיזרון=
* מקור הביטוי במקרא.
=קישורים חיצוניים=
* האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2020/09/08/%d7%94%d7%99%d7%94-%d7%91%d7%a2%d7%95%d7%9b%d7%a8%d7%99%d7%95/ היה בעוכריו] 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
* מקור הביטוי במקרא.
=קישורים חיצוניים=
* האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2020/09/08/%d7%94%d7%99%d7%94-%d7%91%d7%a2%d7%95%d7%9b%d7%a8%d7%99%d7%95/ היה בעוכריו] 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
לאויט"א
לאויט"א
# לאורך ימים טובים וארוכים.
=ראו גם=
* שליט"א

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
קטגוריה:ראשי תיבות של ברכות
=ראו גם=
* שליט"א

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
קטגוריה:ראשי תיבות של ברכות
איסה בסיסה
אֵיסֶה בְּסֵיסֶה
# אי-סדר, מהומה.
#:* כשבעמק הירדן התחיל ב-68 ה"אייסה בסייסה" שם, קיבלתי טלפון מהרל"ש של אלוף הפיקוד דדו, ואמר לי: תשמע משה, נגמרה עכשיו ישיבה, עוד מעט המח"ט יודיע לך, אבל תדע לך שנקבע שגדוד 12 יורד לעמק בית שאן ת"פ חטיבה 2 לעשות שם סדר.
#:* היה לו כוח של שור והיה מצליח לקפל כל אחד מאתנו וכשפעם ניסינו לעשות לו אייסה בסייסה והתנפלנו עליו ארבעה, הטיל אותנו בזה אחר זה לקיר עד שהקיר התמוטט.
=גיזרון=
* יתכן שהביטוי הוא שיבוש של הביטוי "אֵיסֶה מְסֵיסֶה" שלקוח מתחום משחקי הילדים, ומשמעותו היא שקבוצת ילדים מענישה אחד מהם על ידי החזקת ידיו ורגליו ופתיחת "חנות" המכנסים שלו כדי לחשוף את אבר מינו. יתכן שהביטוי "אֵיסֶה מְסֵיסֶה" הוא שיבוש של ההגייה האשכנזית של הביטוי "עושה מציצה" הלקוח מההוראות של טקס ברית המילה.
=מילים נרדפות=
* בלגן
* סמטוחה
* ברדק
* קרחנה
* שכונה (המשמעות בסלנג)
=סימוכין=
קטגוריה:סלנג
קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* יתכן שהביטוי הוא שיבוש של הביטוי "אֵיסֶה מְסֵיסֶה" שלקוח מתחום משחקי הילדים, ומשמעותו היא שקבוצת ילדים מענישה אחד מהם על ידי החזקת ידיו ורגליו ופתיחת "חנות" המכנסים שלו כדי לחשוף את אבר מינו. יתכן שהביטוי "אֵיסֶה מְסֵיסֶה" הוא שיבוש של ההגייה האשכנזית של הביטוי "עושה מציצה" הלקוח מההוראות של טקס ברית המילה.
=מילים נרדפות=
* בלגן
* סמטוחה
* ברדק
* קרחנה
* שכונה (המשמעות בסלנג)
=סימוכין=
קטגוריה:סלנג
קטגוריה:ביטויים
בטלדרס
בָּטֶלְדְרֶס
בטלדרס

# מעיל קל וקצר שבקצהו התחתון חגורת בד סביב המותניים.
#:* במורשת הביגוד הצה"לית, ה"בטלדרס" החליף את ה"שינל", ובתורו הוחלף על ידי ה"דובון".
#:* הוא מצא שחברים ועובדים קבועים, אך לא עובדים ארעיים, מקבלים אחת לשנתיים בגדי חורף (מכנסיים ובטלדרס מבד חליפה אפור), בגדי קיץ (שתי חולצות ומכנסיים מבד חקי), נעליים וכובע.
=גיזרון=
* battle-dress (בגד קרב).
=מילים נרדפות=
* מָתְנִית
=מידע נוסף=
* תחילתו של הבטלדרס באמצע המאה ה-20 כפריט של מדים צבאיים ומכאן שמו. בהמשך היה בשימוש רווח לא רק כחלק ממדים.
* באנגלית משמשות שתי צורות כתיבה: בשתי מילים נפרדות (battle dress) או בהלחם של שתי המילים (battledress).
=סימוכין=
קטגוריה:פריטי לבוש
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
=גיזרון=
* battle-dress (בגד קרב).
=מילים נרדפות=
* מָתְנִית
=מידע נוסף=
* תחילתו של הבטלדרס באמצע המאה ה-20 כפריט של מדים צבאיים ומכאן שמו. בהמשך היה בשימוש רווח לא רק כחלק ממדים.
* באנגלית משמשות שתי צורות כתיבה: בשתי מילים נפרדות (battle dress) או בהלחם של שתי המילים (battledress).
=סימוכין=
קטגוריה:פריטי לבוש
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
בלורה
בָּלוֹרָה
בלורות מסוגים שונים
# כדור זכוכית קטן המשמש במשחקי ילדים.
#:* למה "מכריחים" אותנו ללמוד קרוא וכתוב בכיתה א´ כשכל מה שבא לנו זה לשחק בבלורות (גולות בחיפאית) ובבובות/מכוניות?
#:* מי צריך דלי וכף כשאפשר לשחק בבלורות ואג'ואים?
=גיזרון=
* מערבית: بلورة (גביש).
=מילים נרדפות=
* גולה
* ג'ולה
* ראסיה
* בנדורה
=מידע נוסף=
לבלורה שמות שונים באזורים שונים בארץ: ג'ולה באזור תל אביב והמרכז; גולה באזור ירושלים; בלורה באזור חיפה והצפון.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צעצועים
קטגוריה:משחקים
=גיזרון=
* מערבית: بلورة (גביש).
=מילים נרדפות=
* גולה
* ג'ולה
* ראסיה
* בנדורה
=מידע נוסף=
לבלורה שמות שונים באזורים שונים בארץ: ג'ולה באזור תל אביב והמרכז; גולה באזור ירושלים; בלורה באזור חיפה והצפון.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צעצועים
קטגוריה:משחקים
ג'ולה
ג'וּלָה
ג'ולים מסוגים שונים
# כדור זכוכית קטן המשמש במשחקי ילדים.
#:* כשהייתי קטן שיחקתי בג'ולים, אבל כשהתבגרתי שכחתי כמה ג'ולים יכולים להיות יפים.
#:* זה היה הסכם בעל פה, שקבע שאם שיחקתי בכל משחק שהוא - גוגואים, ג'ולים, סטנגה - והפסדתי, מותר לי להגיד "עם התרגזויות", ואז לא הפסדתי.
=גיזרון=
* מערבית: جُلَّة (גללים).
=מילים נרדפות=
* גולה
* בלורה
* ראסיה
* בנדורה
=מידע נוסף=
לג'ולה שמות שונים באזורים שונים בארץ: ג'ולה באזור תל אביב והמרכז; גולה באזור ירושלים; בלורה באזור חיפה והצפון.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צעצועים
קטגוריה:משחקים
=גיזרון=
* מערבית: جُلَّة (גללים).
=מילים נרדפות=
* גולה
* בלורה
* ראסיה
* בנדורה
=מידע נוסף=
לג'ולה שמות שונים באזורים שונים בארץ: ג'ולה באזור תל אביב והמרכז; גולה באזור ירושלים; בלורה באזור חיפה והצפון.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צעצועים
קטגוריה:משחקים
הפקר פטרושקה
הֶפְקֵר פֶּטְרוּשְׁקֶה
# מצב שבו כל אחד עושה ככל העולה על רוחו.
#:* בתסכול מכך שלדבריו ועדת הכלכלה עובדת יום ולילה ואינה מתקדמת בשום נושא, לא בנושא הגז, לא בנושא המים ולא בפיקוח על מחירי המזון, אמר יו"ר הועדה ברוורמן שזו בושה שאי אפשר להתקדם בחקיקה בנושא תאגידי המים וכי הכל כאן במדינה הוא "הפקר פטרושקה".
#:* מזגן הוא אמנם כורח המציאות, אך התקנתו צריכה להיות מתואמת ומוסכמת ולא "הפקר פטרושקה".
=מקור=
* "הפֿקר פּּעטרישקע" (הפקר פטרוזיליה).
=ראו גם=
* אנרכיה
* ברדק
* קרחנה
* שכונה (המשמעות בסלנג)
* בלגן
=סימוכין=
קטגוריה:סלנג
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:אמרות שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
=מקור=
* "הפֿקר פּּעטרישקע" (הפקר פטרוזיליה).
=ראו גם=
* אנרכיה
* ברדק
* קרחנה
* שכונה (המשמעות בסלנג)
* בלגן
=סימוכין=
קטגוריה:סלנג
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:אמרות שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
התפלח
הִתְפַלֵּחַ
# נכנס או יצא בהסתר ללא רשות וללא כרטיס כניסה.
#:*בכל תקופה יש מלים הנפוצות בעיקר בחוג מקצועי סגור או במשלב מסוים, ותמיד מצליחות כמה מהן להתפלח לציבור הרחב ולדיבור הכללי.<br>()
#:* כאשר נבנה בית לסין, היינו מתפלחים כל יום שלישי, יום הסרט, לאולם ההקרנה.
=גיזרון=
* יתכן מערבית, משם הפעולה تَفْلِيح של הפועל فَلَّحَ שמשמעותו: הונה, רימה.
=נגזרות=
* התפלחות
* פִילֵחַ
=מילים נרדפות=
* התגנב
* הסתנן
=מידע נוסף=
האות פ' רפה בניגוד לכללי הדקדוק התקני וכמקובל במילים לועזיות.
=גיזרון=
* יתכן מערבית, משם הפעולה تَفْلِيح של הפועל فَلَّحَ שמשמעותו: הונה, רימה.
=נגזרות=
* התפלחות
* פִילֵחַ
=מילים נרדפות=
* התגנב
* הסתנן
=מידע נוסף=
האות פ' רפה בניגוד לכללי הדקדוק התקני וכמקובל במילים לועזיות.
חוליגן
חוּלִיגָן
# אדם בעל אופי הרסני ומשולח רסן. על פי האקדמיה ללשון העברית יש לאמר: מַשְׁחִיתָן.
#:* חוליגן סדרתי: צפו באותו אוהד פורץ למגרש בעונת 2005/6
#:* "חוליגאן" השליך גור כלבים בן חודש לפח האשפה.
=גיזרון=
ורסיה רוסית של המילה hooligan. מקור המילה אינו ברור, אבל ידוע שנעשה בה שימוש בדו"ח משטרה משנת 1898 שנכתב בלונדון. לגבי מקורה יש מספר סברות שאף אחת מהן לא הוכחה:
* מקור המילה באי הבנה: לשוטר שכתב את הדו"ח נאמר לכתוב "Hooley's gang" (כנופיית הולי), שהייתה כנופיית רחוב מאיזלינגטון. 
* שיבוש של שם משפחה אירי: Houlihan, משפחה שגרמה למהומות רחוב בלונדון.
* השם פטריק הוליגן, שמו של בריון אירי מלונדון.
* "הולי" היא מילה אירית שמשמעותה פראי.
=נגזרות=
* חוליגניות
* חוליגני
=מידע נוסף=
* כיום רווח בכל השפות שימוש במילה במיוחד בהקשר לאוהדי קבוצות ספורט שמתפרעים.
* מקובל גם הכתיב "חוליגאן".
=ראו גם=
* בריון
* פרחח
* בנדיט
* בן בליעל
* ארחי פרחי
=סימוכין=
קטגוריה:ספורט
=גיזרון=
ורסיה רוסית של המילה hooligan. מקור המילה אינו ברור, אבל ידוע שנעשה בה שימוש בדו"ח משטרה משנת 1898 שנכתב בלונדון. לגבי מקורה יש מספר סברות שאף אחת מהן לא הוכחה:
* מקור המילה באי הבנה: לשוטר שכתב את הדו"ח נאמר לכתוב "Hooley's gang" (כנופיית הולי), שהייתה כנופיית רחוב מאיזלינגטון. 
* שיבוש של שם משפחה אירי: Houlihan, משפחה שגרמה למהומות רחוב בלונדון.
* השם פטריק הוליגן, שמו של בריון אירי מלונדון.
* "הולי" היא מילה אירית שמשמעותה פראי.
=נגזרות=
* חוליגניות
* חוליגני
=מידע נוסף=
* כיום רווח בכל השפות שימוש במילה במיוחד בהקשר לאוהדי קבוצות ספורט שמתפרעים.
* מקובל גם הכתיב "חוליגאן".
=ראו גם=
* בריון
* פרחח
* בנדיט
* בן בליעל
* ארחי פרחי
=סימוכין=
קטגוריה:ספורט
געה
גָּעָה
# הִשְׁמִיעַ קוֹל גְּעִיָּה (בֶּן הַבָּקָר <ref>ולמן הלשון המאוחרת יותר גם בני הצאן: </ref>). 
# קָרָא בְּקוֹל בְּכִי.
=גיזרון=
*מן המקרא, פועל מקביל גם בארמית: גְּעָא.
= צירופים =
*געה בצחוק
=נגזרות=
*געי
*געיה
= הערות שוליים =
<references />
=גיזרון=
*מן המקרא, פועל מקביל גם בארמית: גְּעָא.
= צירופים =
*געה בצחוק
=נגזרות=
*געי
*געיה
= הערות שוליים =
<references />
חלקת אלהים הקטנה
חֶלְקַת אֱלֹהִים הַקְּטַנָּה
#ביטוי עברי המתאר נכס היקר מאוד ללב בעליו, מעין חלקה שאלוהים העניק לו. לעתים מופיע בצורה "חלקת אלוהים הקטנה שלי". 
#*"מעיין היה לי בין עשבי הבר / פינת ילדות נאמנה / בליבי רוגעת לעד / חלקת האלוהים הקטנטנה" (משירו של יורם טהרלב, [http://m.shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=513&wrkid=1464 חלקת אלוהים])
#*"אבל זוהי חלקת האל שלי / זוהי חלקת האל שלי / זוהי חלקת האלוהים הקטנה" (משירה של שמרית אור, [http://m.shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=450&wrkid=8977 חלקת אלוהים הקטנה])
#*"בין שני המחנות הללו נשארה חלקת אלהים הקטנה שלי, שבה ניתן לי לדבר עברית יומיומית בלי לעשותה זולה או פחותה." (אלכס אנסקי, [http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=LAH8MYNH9SzwKZKQVq4hNV2%2Ff1v88cLi%2FXOILVwg7NYBaYRfi%2Fse5vSQDfJU7vEYYw%3D%3D&mode=image&href=DAV%2F1981%2F01%2F23&page=38&rtl=true ראיון בעיתון דבר], ינואר 1981)
=מקור=
הביטוי מבוסס על רומן בשם זה (במקור האנגלי: God's Little Acre) מאת ארסקין קולדוול. משמעותו בביטוי שונה מבספר, בספר הוקדשה חלקת אדמה קטנה לאלוהים ואילו בביטוי החלקה היא של האדם.
=ראו גם=
* בבת עין
* בקעה להתגדר בה

קטגוריה:ביטויים שמקורם בחיבורים ספרותיים
=מקור=
הביטוי מבוסס על רומן בשם זה (במקור האנגלי: God's Little Acre) מאת ארסקין קולדוול. משמעותו בביטוי שונה מבספר, בספר הוקדשה חלקת אדמה קטנה לאלוהים ואילו בביטוי החלקה היא של האדם.
=ראו גם=
* בבת עין
* בקעה להתגדר בה

קטגוריה:ביטויים שמקורם בחיבורים ספרותיים
פרפראזדוקיאן
פרפראזדוקיאן
# אמצעי פיגורטיבי בו החלק האחרון במשפט נותן לקורא מידע מפתיע, אשר גורם לשינוי בהבנתו בנוגע לחלק הראשון של המשפט.
#
=ראו גם=
* אמצעי רטורי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הומור
=ראו גם=
* אמצעי רטורי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הומור
מריזם
מריזם
# אמצעי פיגורטיבי המציג דבר אחד על ידי מניית חלקיו, או על ידי רשימה של מספר מילים נרדפות המייצגות את אותו הדבר.
=גיזרון=
* מלטינית: "merismus".
=ראו גם=
* סמנטיקה
* רטוריקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* מלטינית: "merismus".
=ראו גם=
* סמנטיקה
* רטוריקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
חסקה
חֲסָקֶה
# סירה שטוחה וקלה עם משוט יחיד כפול־להבים, בה משתמשים בעיקר מצילים בחופי רחצה אשר משיטים אותה כשהם עומדים עליה.
#:* "הייתי מצטרף אל אמא שלי לנסיעות שלה לתל אביב ותמיד הולך לים, שם הייתי מתחנן בפני המציל שיתן לי לרכב על החסקה".
=גיזרון=
* (אִדְרָה, העצם הראשית של הדג, שצורתה מזכירה את צורת החסקה).
* חֲסָקָה – האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות, תש"ל (1970).
=מילים נרדפות=
* חֲמָקָה <small>(מחידושי דוד רמז)</small><ref>דוד רמז, לרוח הים. תל אביב, חבל ימי לישראל, תשי"ב. עמ' 126.</ref>
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* (אִדְרָה, העצם הראשית של הדג, שצורתה מזכירה את צורת החסקה).
* חֲסָקָה – האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות, תש"ל (1970).
=מילים נרדפות=
* חֲמָקָה <small>(מחידושי דוד רמז)</small><ref>דוד רמז, לרוח הים. תל אביב, חבל ימי לישראל, תשי"ב. עמ' 126.</ref>
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי שיט
כבוי צופי
כִּבּוּי צוֹפִי
# כיבוי סופי של מדורה על-ידי כך שהבנים שבחבורה משתינים על שרידיה שעדיין לוחשים.
#:* "כיבוי צופי" - כל מי שהיה בצופים יודע שלאחר שנהנים כולם מסביב לקומזיץ מגיע השלב שצריך לכבות את המדורה ואז הגברים שבחבורה מטילים את מימם.
=גיזרון=
* מנהג שהיה נהוג בתנועות הנוער לאחר קומזיצים, ומכאן התואר "צופי" שנגזר מתנועת הצופים.
=מידע נוסף=
*מקובלת גם צורת הסמיכות: "כיבוי צופים".
=גיזרון=
* מנהג שהיה נהוג בתנועות הנוער לאחר קומזיצים, ומכאן התואר "צופי" שנגזר מתנועת הצופים.
=מידע נוסף=
*מקובלת גם צורת הסמיכות: "כיבוי צופים".
עח"מ
עח"מ
#עובד חקר מודיעין.
#עת חדשה מוקדמת.
#ערבות חוק המכר.
קטגוריה:ראשי תיבות
הדף
הָדַף
#דָּחָה מִמֶּנּוּ, דָּחַף וְרִחֵק.
=גיזרון=
*שורשו של פועל זה קרוב אל השורש דח"ף דָּחַף גם נָגַף, מקבילה גם בארמית: הֲדַף.
=נגזרות=
*הדיפה
*הֶדֶף
=ראו גם=
*נהדף
*נידף
הִדֵּף
#<small>נדיר</small> דָּחַף וְהֵזִיז מִמֶּנּוּ, הָדַף בְּכֹחַ.
=גיזרון=
*צורה משנית לצורה המקראית בבניין קל (ראה לעיל).
הֶדֶף
# דְּחִיפָה וַהֲדִיפָה , דְּחִיָּה לְאָחוֹר.
# כוח של גז מתפרץ. לחץ אויר מהיר.
#:* שמשות המבנה התנפצו מהדף הפיצוץ.
=גיזרון=
*מן "הָדַף".
=ראו גם=
*דחיפה
=גיזרון=
*שורשו של פועל זה קרוב אל השורש דח"ף דָּחַף גם נָגַף, מקבילה גם בארמית: הֲדַף.
=נגזרות=
*הדיפה
*הֶדֶף
=ראו גם=
*נהדף
*נידף
הִדֵּף
#<small>נדיר</small> דָּחַף וְהֵזִיז מִמֶּנּוּ, הָדַף בְּכֹחַ.
=גיזרון=
*צורה משנית לצורה המקראית בבניין קל (ראה לעיל).
הֶדֶף
# דְּחִיפָה וַהֲדִיפָה , דְּחִיָּה לְאָחוֹר.
# כוח של גז מתפרץ. לחץ אויר מהיר.
#:* שמשות המבנה התנפצו מהדף הפיצוץ.
=גיזרון=
*מן "הָדַף".
הטה
הִטָּה
# הֵזִיז וְהִפְנָה לְצַד־.
# שִׁנָּה צוּרָתוּ שֶׁל שֵׁם אוֹ שֶׁל פֹּעַל בַּמִּין, בַּזְּמַן, בְּכִנּוּי הַגּוּף אוֹ הַקִּנְיָן, בַּבִּנְיָן אוֹ בַּמִּסְפָּר.
#:* המורה לעברית הורתה לתלמידיה לְהַטּוֹת את השם "פַּטִּישׁ" בְּכל הכינויים הכבדים.
# דָּן בְּעָרְמָה וּבְחֹסֶר צֶדֶק, עִוֵּת וְסִלֵּף מִשְׁפָּט.
# יָשַׁב וְנִשְׁעַן אֲחוֹרַנִּית, הֵסֵב עַל צִדוֹ.
# עָשָׂה שֶׁיִּהְיֶה כָּפוּף, כּוֹפֵף דָּבָר מַטָּה אוֹ מַעְלָה אוֹ הַצִּדָּה.
# מָתַח וּפָרַשׂ (ובייחוד לשם הכשרת האוהל).
# הִטָּה אֳנִיָּה עַל צִּדָּה (א) נאמר על הרוח: הרכינה כלי שיט על צדו האחד תוך כדי הפלגה, לרוב בספינות ובסירות מפרשים; (ב) הרכין כלי שיט על צדו על ידי חלוקה לא שווה של המטען בבטן האונייה או של אנשים על סיפון סירה; (ג) בעידן המפרשים: העלה אונייה על החוף בשעת השפל והרכין אותה על צדה, כדי לנקות את צדה השני־החשוף מ"זקן" או כדי לבצע בו תיקונים.
=גיזרון=
* ארמית: נְטָא; אכדית: nitu.
 האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "הַרוּחַ מַטָּה אֶת הָאֳנִיָּה" (the wind heels the ship).
= צירופים =
* הטה את לבו
* הטה לכף זכות
* הטה לכף חובה
* הטה שכם
* הטה אוזן
* הטה דין
=ראו גם=
* התנטה
* נטה
* מַטֶּה
* הרכין

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
הֻטָּה
# הִפְנוּהוּ, הֵזִיזוּ אוֹתוֹ לְצַד־ אוֹ עַל־.
# שֻׁנְּתָה צוּרָתוּ שֶׁל שֵׁם אוֹ שֶׁל פֹּעַל בַּמִּין, בַּזְּמַן, בְּכִנּוּי הַגּוּף אוֹ הַקִּנְיָן, בַּבִּנְיָן אוֹ בַּמִּסְפָּר.
#:* השורש אב"ה מֻטֶּה רק בבניין קל.
#:* הפעלים בגזרת המרובעים מֻטִּים אך ורק בבניינים הכבדים.
# לֹא הָיָה זָקוּף בְּקוֹמָתוֹ, הָיָה כָּפוּף וְנָטוּי.
=מילים נרדפות=
* הֻפְנָה (1)
* הוסב (1)
* נִטָּה (2)
* נכפף (3)
= ניגודים =
* הזדקף (3)
=ראו גם=
* נָטָה
=גיזרון=
* ארמית: נְטָא; אכדית: nitu.
 האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "הַרוּחַ מַטָּה אֶת הָאֳנִיָּה" (the wind heels the ship).
= צירופים =
* הטה את לבו
* הטה לכף זכות
* הטה לכף חובה
* הטה שכם
* הטה אוזן
* הטה דין
=ראו גם=
* התנטה
* נטה
* מַטֶּה
* הרכין

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
הֻטָּה
# הִפְנוּהוּ, הֵזִיזוּ אוֹתוֹ לְצַד־ אוֹ עַל־.
# שֻׁנְּתָה צוּרָתוּ שֶׁל שֵׁם אוֹ שֶׁל פֹּעַל בַּמִּין, בַּזְּמַן, בְּכִנּוּי הַגּוּף אוֹ הַקִּנְיָן, בַּבִּנְיָן אוֹ בַּמִּסְפָּר.
#:* השורש אב"ה מֻטֶּה רק בבניין קל.
#:* הפעלים בגזרת המרובעים מֻטִּים אך ורק בבניינים הכבדים.
# לֹא הָיָה זָקוּף בְּקוֹמָתוֹ, הָיָה כָּפוּף וְנָטוּי.
=מילים נרדפות=
* הֻפְנָה (1)
* הוסב (1)
* נִטָּה (2)
* נכפף (3)
= ניגודים =
* הזדקף (3)
ראה"י
ראה"י
#ראש הישיבה

קטגוריה:ראשי תיבות
תישני
תַּיְשָׁנִי
# הַמְּשַׁנֶּה את דעתו באופן פתאומי, שדעתו אינה יציבה.
<!--הייתה יום אחד מבזה אותי בכל דרך של ביזוי והתול, או מבטלת בתכלית ההתנכאות והביטול; ולמחר תולה בי עיניים של כמיהה וצחוק של חניפה [...] -->
=גיזרון=
* עברית חדשה. חידוש המילה מיוחס לחיים נחמן ביאליק.
:גזירה מהבסיס תיש בתוספת סיומת ־נִי. יש שגורסים שהמילה "קפריזה" נגזרה באופן דומה מ־caper, שמשמעו "תיש" בלטינית. להרחבה ראו בערך קפריזה.
* מקבילה בערבית: تياسة (תַּיַאשַׁה) במשמעות עקשנות וטפשות, גם שם מלשון "תיש" (تيس").
=מילים נרדפות=
* גחמני
* הפכפך
* עיקש
* פתלתל
* קפריזי
* צפרוני
=ניגודים=
* החלטי
* יציב
* נחוש
=ראו גם=
* פסקני
* קל דעת
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:תכונות
תַּיְשָׁנִי
# הַמְּשַׁנֶּה את דעתו באופן פתאומי, שדעתו אינה יציבה.
<!--הייתה יום אחד מבזה אותי בכל דרך של ביזוי והתול, או מבטלת בתכלית ההתנכאות והביטול; ולמחר תולה בי עיניים של כמיהה וצחוק של חניפה [...] -->
=גיזרון=
* עברית חדשה. חידוש המילה מיוחס לחיים נחמן ביאליק.
:גזירה מהבסיס תיש בתוספת סיומת ־נִי. יש שגורסים שהמילה "קפריזה" נגזרה באופן דומה מ־caper, שמשמעו "תיש" בלטינית. להרחבה ראו בערך קפריזה.
* מקבילה בערבית: تياسة (תַּיַאשַׁה) במשמעות עקשנות וטפשות, גם שם מלשון "תיש" (تيس").
=מילים נרדפות=
* גחמני
* הפכפך
* עיקש
* פתלתל
* קפריזי
* צפרוני
=ניגודים=
* החלטי
* יציב
* נחוש
=ראו גם=
* פסקני
* קל דעת
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:תכונות
תרועה
תְּרוּעָה
# קול התרגשות וצהלה.
# צליל כלי נשיפה, על פי רוב של חצוצרה או שופר, פעמים רבות לצורך עירור הקהל למלחמה, לתשובה וכיוצא באלה.
#:* היצירה נפתחת בתרועת חצוצרות, ולאחריה צלילי כינור.
#:* במהלך הורדת הדגל לחצי התורן מושמעת תרועת אבל.
# אקורד המנוגן בשופר אשר מופק ממספר קולות קצרים רצופים.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הריע.
=צירופים=
* יום תרועה
=נגזרות=
*
** תרע
** התריע
=תרגום=
* אנגלית: (2)
=ראו גם=
* צהלולים
* צפירה

קטגוריה:קולות אנושיים
קטגוריה:מוזיקה
=גיזרון=
*שם פעולה מן הריע.
=צירופים=
* יום תרועה
=נגזרות=
*
** תרע
** התריע
=תרגום=
* אנגלית: (2)
=ראו גם=
* צהלולים
* צפירה

קטגוריה:קולות אנושיים
קטגוריה:מוזיקה
לנגר
לַנְגֶר
# אדם גבוה ורזה (נאמר בדרך כלל בהיתול או בלעג).
#:* כשהיה ילד היה נמוך ושמנמן, אבל כשגדל נעשה לנגר.
=גיזרון=
* מיידיש: לאַנגער (ארוך). ביידיש זהו תואר, אך בעברית שם־עצם.
=צירופים=
* לנגר לוקש
=מילים נרדפות=
* לנגר לוקש
* טוויל
* ארוך כמו שרוך
=ניגודים=
* ציפלון (מרוסית, בהגיית ציפלונאק цыплёнок - בהוראת אפרוח)

* גמד
* ננס

קטגוריה:יידיש
=גיזרון=
* מיידיש: לאַנגער (ארוך). ביידיש זהו תואר, אך בעברית שם־עצם.
=צירופים=
* לנגר לוקש
=מילים נרדפות=
* לנגר לוקש
* טוויל
* ארוך כמו שרוך
=ניגודים=
* ציפלון (מרוסית, בהגיית ציפלונאק цыплёнок - בהוראת אפרוח)

* גמד
* ננס

קטגוריה:יידיש
לנגר לוקש
לַנְגֶר לוֹקְשׁ
# אדם גבוה ורזה (נאמר בדרך כלל בהיתול או בלעג).
#:* איך שאימא שלי קלטה את הבוהן שלי מזדחלת החוצה כמו תולעת היא ישר התחילה להתלונן שהיא לא יודעת מה לעשות איתי ושאני משמיד בגדים ונעליים כאילו היינו משפחת רוטשילד לפחות. לא מספיק שאני לאנגר לוקש שלא מפסיק לגבוה ואת כל המכפלות היא צריכה לפתוח לי, עכשיו גם את הנעליים חוררתי ואני הולך כמו קבצן לבית ספר.
=מקור=
* מיידיש: לאַנגער לאָקש (אטריה ארוכה).
=ביטויים קרובים=
* ארוך כמו שרוך
* לנגר
* טוויל
=ניגודים=
* ציפלון
* גמד
* ננס
=סימוכין=
קטגוריה:יידיש
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
=מקור=
* מיידיש: לאַנגער לאָקש (אטריה ארוכה).
=ביטויים קרובים=
* ארוך כמו שרוך
* לנגר
* טוויל
=ניגודים=
* ציפלון
* גמד
* ננס
=סימוכין=
קטגוריה:יידיש
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
חשב מחוץ לקפסה
חָשַׁב מִחוּץ לַקֻּפְסָה
# חשב בצורה מקורית ויצירתית.
#:* פעם, היכולת לחשוב מחוץ לקופסה היתה מנת חלקם של אנשים בעלי חשיבה מקורית-יצירתית-בלתי שגרתית.
=מקור=
* thinking outside the box. נובע מהאסטרטגיה לפתור חידה בה צריך לחבר בקווים רצופים תשע נקודות מסודרות בריבוע.
=ביטויים קרובים=
* לצאת מהקופסה
* לצאת מהריבוע
=ראו גם=
* יצירתיות
* חשיבה לטרלית
=סימוכין=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית
=מקור=
* thinking outside the box. נובע מהאסטרטגיה לפתור חידה בה צריך לחבר בקווים רצופים תשע נקודות מסודרות בריבוע.
=ביטויים קרובים=
* לצאת מהקופסה
* לצאת מהריבוע
=ראו גם=
* יצירתיות
* חשיבה לטרלית
=סימוכין=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית
רוע (שורש)
השורש ר־ו־ע הוא שורש מ.
=ראו גם=
* ת־ר־ע (שורש תנייני)

<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
</noinclude>השורש ר־ו־ע הוא שורש מ.
=ראו גם=
* ת־ר־ע (שורש תנייני)

<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
</noinclude>
נבר
נָבַר
#חָפַר קַלּוֹת וְהָפַךְ מְעַט הָאֲדָמָה (ובייחוד בעל חיים).
#<small>בהשאלה</small> חִפֵּשׂ וְחִטֵּט הַרְבֵּה.
#:*התלמיד נבר בספרייה עד אשר מצא נושא מעניין למאמרו.
=גיזרון=
*בתלמוד, בייחוד בהקשר לחזיר הטמא, וכן גם בארמית: נְבַר.
=נגזרות=
*נבירה
*נברן
=מילים נרדפות=
*חפר (1)
*חִטֵּט (2)
=תרגום=
* ערבית: (1)
נָבַר (גם: נִבְרַר)
# נַעֲשָׂה טָהוֹר וְנָקִי, הֵסִיר מֵעָלָיו כָּל טִנֹּפֶת.
#בָּרְרוּ אוֹתוֹ מִן הַכְּלָל, נִבְחַר.
=גיזרון=
*מן השם "בר" שלו משמעים רבים בעברית, קרובים לשורש זה השורשים בר"ה ובח"ר. במקורות העבריים ניתן לראות מעין הפרדה בין המשמעים הנעשית ע"י הנטייה; המשמע הראשון נִטֶּה ע"ד הכפולים ואילו השני ע"ד השלמים, כפי שניתן לראות במקרים רבים בהבדלים בין המקרא לבין לשון חז"ל (ברם הפרדה זו איננה מחייבת כמובן).
=מילים נרדפות=
*הִטַּהֵר
*זַךְ
*נבחר
= ניגודים =
*היטנף
*היטמא
=ראו גם=
*בָּר ה
*הבר
*התברר
נָבָר
#חַף מֵעָווֹן וּמֵעֲבֵרָה, נְקִי־כַּפַּיִם וִישַר־לֵב.
#:*<ref>ויש המפרשים את המילה "נבר" כאן כעקֵּש וּכְסרבן או רמאי כמו המשכו של הפסוק.</ref>
=גיזרון=
* משורש בר -נקי. התואר מופיע פעמיים במקרא בפסוק לעיל וב.
=ראו גם=
*טהור
*יֹשֶׁר
*תֹּם
= הערות שוליים =
<references />
=גיזרון=
*בתלמוד, בייחוד בהקשר לחזיר הטמא, וכן גם בארמית: נְבַר.
=נגזרות=
*נבירה
*נברן
=מילים נרדפות=
*חפר (1)
*חִטֵּט (2)
=תרגום=
* ערבית: (1)
נָבַר (גם: נִבְרַר)
# נַעֲשָׂה טָהוֹר וְנָקִי, הֵסִיר מֵעָלָיו כָּל טִנֹּפֶת.
#בָּרְרוּ אוֹתוֹ מִן הַכְּלָל, נִבְחַר.
=גיזרון=
*מן השם "בר" שלו משמעים רבים בעברית, קרובים לשורש זה השורשים בר"ה ובח"ר. במקורות העבריים ניתן לראות מעין הפרדה בין המשמעים הנעשית ע"י הנטייה; המשמע הראשון נִטֶּה ע"ד הכפולים ואילו השני ע"ד השלמים, כפי שניתן לראות במקרים רבים בהבדלים בין המקרא לבין לשון חז"ל (ברם הפרדה זו איננה מחייבת כמובן).
=מילים נרדפות=
*הִטַּהֵר
*זַךְ
*נבחר
= ניגודים =
*היטנף
*היטמא
=ראו גם=
*בָּר ה
*הבר
*התברר
נָבָר
#חַף מֵעָווֹן וּמֵעֲבֵרָה, נְקִי־כַּפַּיִם וִישַר־לֵב.
#:*<ref>ויש המפרשים את המילה "נבר" כאן כעקֵּש וּכְסרבן או רמאי כמו המשכו של הפסוק.</ref>
=גיזרון=
* משורש בר -נקי. התואר מופיע פעמיים במקרא בפסוק לעיל וב.
=ראו גם=
*טהור
*יֹשֶׁר
*תֹּם
= הערות שוליים =
<references />
נבר (שורש)
השורש נ־ב־ר הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:נבר (שורש)השורש נ־ב־ר הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:נבר (שורש)
נושב
נוֹשַׁב
#שֻׁכַּן, הוּבְאוּ אֶלָיו אֲנָשִׁים לָגוּר וְלִחְיוֹת בּוֹ.
=גיזרון=
*במקרא לרוב בהווה. שורשים מקבילים לשורש יש"ב העברי גם בערבית, אכדית וארמית (ראה ישב).
=מילים נרדפות=
*שֻׁכַּן
*אֻכְלַס
=ראו גם=
*ישב
*יִשֵּׁב
*הוֹשִׁיב
*התיישב
נוֹשָׁב
#מָקוֹם מְיֻשָּׁב וּמְאֻכְלָס בְּאָדָם.
=ראו גם=
*ישוב
*מושב
*התיישבות
*מָגוּר
נוֹשַׁב
#שֻׁכַּן, הוּבְאוּ אֶלָיו אֲנָשִׁים לָגוּר וְלִחְיוֹת בּוֹ.
=גיזרון=
*במקרא לרוב בהווה. שורשים מקבילים לשורש יש"ב העברי גם בערבית, אכדית וארמית (ראה ישב).
=מילים נרדפות=
*שֻׁכַּן
*אֻכְלַס
=ראו גם=
*ישב
*יִשֵּׁב
*הוֹשִׁיב
*התיישב
נוֹשָׁב
#מָקוֹם מְיֻשָּׁב וּמְאֻכְלָס בְּאָדָם.
=ראו גם=
*ישוב
*מושב
*התיישבות
*מָגוּר
אבו ארבע
אַבּוּ אַרְבַּע
# מי שמרכיב משקפיים (כינוי מלגלג).
#:* היו לי משקפיים אז קראו לי אבו ארבע.
=גיזרון=
* מערבית أبو أربع - בעל ארבע (עיניים: שתיים רגילות ושתיים הן עדשות המשקפיים). המילה הערבית أبو (אבו) שמשמעותה המילולית "אבא של" מופיעה לעתים קרובות במשמעות של "בעל-".
* יתכן שזהו תרגום שאילה מאנגלית: four eyes.
=מילים נרדפות=
* משקפופר
* ממושקף
* קסוקר
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=גיזרון=
* מערבית أبو أربع - בעל ארבע (עיניים: שתיים רגילות ושתיים הן עדשות המשקפיים). המילה הערבית أبو (אבו) שמשמעותה המילולית "אבא של" מופיעה לעתים קרובות במשמעות של "בעל-".
* יתכן שזהו תרגום שאילה מאנגלית: four eyes.
=מילים נרדפות=
* משקפופר
* ממושקף
* קסוקר
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
אבו עלי
אַבּוּ עָלִי
# חזק, בעל יכולת.
#:* תודה לאל מחלתי אובחנה בשלב מוקדם יחסית. אילו מחלתי הייתה מתקדמת יותר, ייתכן שלא הייתי כזה אבו עלי.
# מי שמתייהר בתכונה שאין לו באמת.
#:* במקום לא להתערב במה שהוא לא מבין הוא שיחק אותה אבו עלי כל המלחמה ובסוף כמו שפן הוא בורח מהאחריות הקולקטיבית של הממשלה.
# מי שמנסה להרתיע על ידי עשיית רושם מפחיד שאינו אמיתי.
#:* אל תהיה אבו עלי ואל תשחק ותלהים כאשר גיסותיך אינם משרתים בצבא והמכסימום שהם עושים זה מהומות בירושלים.
# מעשה שבאמצעותו מנסה העושה ליצור רושם שאינו אמיתי.
#:* אם ישראל תעשה כזה "אבו עלי" כפי שאתה ממליץ, הפלסטינים יכריזו שמדינתם משתרעת על כל שטחי 67, וישראל הזקופה תידרש לפנות מאות אלפי מתנחלים.
=גיזרון=
* מערבית: أبو علي - רברבן, בעל אגרוף.(מילולית: אבי עלי)
=מילים נרדפות=
* אבדאי (1)
* בריון (1)
* בריון קשקשים (1)
* ג'באר (1)
* דאווינצ'יק (2)
* גיבור במילים (2)
* רעש וצילצולים (4)
* דאווין (4)
=ראו גם=
* שוויצר (2)
* עשה רוח (2)
* אל יתהלל הגבור בגבורתו
=סימוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=גיזרון=
* מערבית: أبو علي - רברבן, בעל אגרוף.(מילולית: אבי עלי)
=מילים נרדפות=
* אבדאי (1)
* בריון (1)
* בריון קשקשים (1)
* ג'באר (1)
* דאווינצ'יק (2)
* גיבור במילים (2)
* רעש וצילצולים (4)
* דאווין (4)
=ראו גם=
* שוויצר (2)
* עשה רוח (2)
* אל יתהלל הגבור בגבורתו
=סימוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
מעון
מָעוֹן
#מָקוֹם לָדוּר וְלָגוּר בּוֹ, מְקוֹם־מִשְׁכָּן.
# מְקוֹם מִשְׁכַּן הָאֵל, מִקְדַּשׁ־הָאֱלֹהִים.
# מסגרת טיפולית לפעוטות, בזמן שהוריהם עובדים.
=צירופים=
*שני המעונים
*שוכן מעונים
=מילים נרדפות=
*בית
*משכן
*מָגוּר
=ראו גם=
*מעונה
*זבול
*דירה
*קורת גג
*מקדש
*מקדש מעט
=הערות שוליים=
קטגוריה:מגורים
=צירופים=
*שני המעונים
*שוכן מעונים
=מילים נרדפות=
*בית
*משכן
*מָגוּר
=ראו גם=
*מעונה
*זבול
*דירה
*קורת גג
*מקדש
*מקדש מעט
=הערות שוליים=
קטגוריה:מגורים
לא נותרה עין יבשה
לֹא נוֹתְרָה עַיִן יְבֵשָׁה
# ביטוי לתיאור התרחשות מרגשת עד כדי כך שגרמה לנוכחים לדמוע.
#:* במהלך המפגש היו רגעים רבים בהם לא נותרה עין יבשה למשמע הסיפורים והחוויות הקשות של הניצולים במהלך המלחמה.
=מידע נוסף=
מקובלת גם הגרסה: לֹא נִשְׁאֲרָה עַיִן יְבֵשָׁה
=סימוכין=
קטגוריה:ביטויים
=מידע נוסף=
מקובלת גם הגרסה: לֹא נִשְׁאֲרָה עַיִן יְבֵשָׁה
=סימוכין=
קטגוריה:ביטויים
נגל
נָגֹל (גם: נִגְלַל)
#נִתְקַפֵּל וְגֻלְגַּל כְּלַפֵּי פְּנִים.
#זָרַם בְּשֶׁטֶף וּבְגַלִּים.
#נִטַּלְטֵל וָנָע בְּגִלְגּוּל (גם בהשאלה).
#:*כדור השלג נגול מן ההר למורדותיו.
# נִפְרַשׂ וְהֻצַּג עַל כָּל פְּרָטָיו.
# נִגְרַם כְּתוֹצָאָה מִן-.
=גיזרון=
*פועל מקראי. השורש הכפול גל"ל קרוב אל השורש גר"ר, וממנו נגזר השורש המרובע גלג"ל כבר בעת המקרא. וכן מקבילה לו בארמית בפועל: גְּלַל.
= צירופים =
*אֶבֶן נָגֹלָּה מֵעַל לִבּוֹ
=מילים נרדפות=
*נכרך (1)
*הֻגְלַל (1)
*התגלגל (3)
*סֻבַּב (5)
*נגרם (5)
=ראו גם=
*גַּל
*התגולל
*גולל
*הגל
=גיזרון=
*פועל מקראי. השורש הכפול גל"ל קרוב אל השורש גר"ר, וממנו נגזר השורש המרובע גלג"ל כבר בעת המקרא. וכן מקבילה לו בארמית בפועל: גְּלַל.
= צירופים =
*אֶבֶן נָגֹלָּה מֵעַל לִבּוֹ
=מילים נרדפות=
*נכרך (1)
*הֻגְלַל (1)
*התגלגל (3)
*סֻבַּב (5)
*נגרם (5)
=ראו גם=
*גַּל
*התגולל
*גולל
*הגל
עשירית
עֲשִׂירִית
# דבר השוה ל־1/10 מתוך דבר מסוים.
=ראו גם=
* מעשר
זמן שמחתנו
זְמַן שִׂמְחָתֵנוּ
# שמו של אחד משלושת הרגלים המופיע בתנ"ך, אשר בו נהוג לשבת בסוכה.
#*: .
=גיזרון=
* בחג הסוכות נצטוו בני ישראל לשמוח על פי הכתוב: , ועל כן נקרא הוא זמן שמחתנו.
=מילים נרדפות=
* חג האסיף
* סוכות
=ראו גם=
* ארבעת המינים
* סוכה
* סכך
* שלוש רגלים
* שמחת תורה
* שמיני עצרת
* אושפיז
* ראש שמחתנו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:סוכות
קטגוריה:חגי ישראל
=גיזרון=
* בחג הסוכות נצטוו בני ישראל לשמוח על פי הכתוב: , ועל כן נקרא הוא זמן שמחתנו.
=מילים נרדפות=
* חג האסיף
* סוכות
=ראו גם=
* ארבעת המינים
* סוכה
* סכך
* שלוש רגלים
* שמחת תורה
* שמיני עצרת
* אושפיז
* ראש שמחתנו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:סוכות
קטגוריה:חגי ישראל
פמטו־
פֶמְטוֹ־
# (10<sup>-15</sup>). מופיע בדרך־כלל בצירוף מונח אחר, אותו הוא סופר.
#:* בפמטומטר ישנם 10<sup>-15</sup> מטרים.
=גיזרון=
* femten – חמש עשרה
=ראו גם=
* פמטו
* פמטומטר

קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:תחיליות במילים לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הדנית
=גיזרון=
* femten – חמש עשרה
=ראו גם=
* פמטו
* פמטומטר

קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:תחיליות במילים לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הדנית
דצי־
דֶּצִי־
# עשירית. מופיע בדרך־כלל בצירוף מונח אחר, אותו הוא סופר.
#:* בדצימטר ישנם 10<sup>-1</sup> מטרים.
=ראו גם=
* דצי
* דצימטר

קטגוריה:תחיליות במילים לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=ראו גם=
* דצי
* דצימטר

קטגוריה:תחיליות במילים לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
שפריץ
שְׁפְּרִיץ
טיח שפריץ
# פרץ של נוזל מאזור של לחץ גבוה לאזור של לחץ נמוך.
#:* בצדו השני של הסכר מעבר אירי חלקלק ומהסכר יוצאים שפריצים של מים שכולם יכולים להנות מהם!().
#:* רכבת הרים בלונה פארק עוברת בשלולית מים גדולה ומשפריצה בזרם חזק. ילד שהתבונן ברכבת חוטף את השפריץ נהדף ונופל ().
# משקה המורכב מתערובת של יין ומי־סודה.
#:* ספיר הרים את כוסו, ברך "לחיים" ואז... הוסיף ליין עד מלוא הכוס סודה כדי לעשות "שפריץ" ().
# סוג של טיח עם גבשושיות הנוצרות כתוצאה מהתזתו.
#:* שפריץ חיצוני הינו שכיח מאוד בחיפוי לקירות רבים ומגן מחדירת רטיבות לתוך הקיר ().
# פליטת שכבת זרע כשגבר מגיע לאורגזמה.
=גיזרון=
* שאילה מיידיש: המילה "שפּריץ" והפועל "שפריצן" שמקורו בפועל הגרמני spritzen. נגזרת יידשאית לתיבת שפריץ היא "אויסשפראץ" בהוראת נביטה, פרץ פתאומי.
=צירופים=
* חולצת שפריץ
* צבע שפריץ
* מרקם שפריץ
=נגזרות=
* השפריץ
* הושפרץ
* שפריצר
* השפרצה
=מילים נרדפות=
* נתז (1)
* התזה (1)
* זניקה (1)
* סילון (1)
* מזג (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
=ראו גם=
* ממסך (2)
* ממזג (2)
* אורגזמה (4)
* אביונה (4)
* שפיכה (4)
* גמירה (4)
* שכבת זרע (4)
=סימוכין=
קטגוריה:יידיש
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
=גיזרון=
* שאילה מיידיש: המילה "שפּריץ" והפועל "שפריצן" שמקורו בפועל הגרמני spritzen. נגזרת יידשאית לתיבת שפריץ היא "אויסשפראץ" בהוראת נביטה, פרץ פתאומי.
=צירופים=
* חולצת שפריץ
* צבע שפריץ
* מרקם שפריץ
=נגזרות=
* השפריץ
* הושפרץ
* שפריצר
* השפרצה
=מילים נרדפות=
* נתז (1)
* התזה (1)
* זניקה (1)
* סילון (1)
* מזג (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
=ראו גם=
* ממסך (2)
* ממזג (2)
* אורגזמה (4)
* אביונה (4)
* שפיכה (4)
* גמירה (4)
* שכבת זרע (4)
=סימוכין=
קטגוריה:יידיש
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
עירה
עֲיָרָה
# עיר קטנה, יישוב עירוני קטן.
=גיזרון=
*צורת היחיד מחודשת (מן עיר) ע"פ צורת הרבים בלשון חז"ל
=צירופים=
* פריץ העיירה הגיע
* עיירת פיתוח
* עיירת ספר
* עיירת נופש, עיירת קייט
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* כרך
* עיר
* קרייה
* קרת
* כפר

קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ערים
קטגוריה:גזירה לאחור
עִירָה (לפעמים גם עירא, אירה או אירא)
# פיסה קטנה של צמר, צמר גפן או חומר סיבי אחר.
# החוט היוצא משפת האריג בזמן האריגה; קצה חוט ערב הבולט מן האריג כי הוא קצר מכדי לחזור לבין חוטי השתי.
=ראו גם=
* אריגה.
* שתי וערב

קטגוריה:בדים
עֲיָרָה
# עיר קטנה, יישוב עירוני קטן.
=גיזרון=
*צורת היחיד מחודשת (מן עיר) ע"פ צורת הרבים בלשון חז"ל
=צירופים=
* פריץ העיירה הגיע
* עיירת פיתוח
* עיירת ספר
* עיירת נופש, עיירת קייט
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* כרך
* עיר
* קרייה
* קרת
* כפר

קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ערים
קטגוריה:גזירה לאחור
עִירָה (לפעמים גם עירא, אירה או אירא)
# פיסה קטנה של צמר, צמר גפן או חומר סיבי אחר.
# החוט היוצא משפת האריג בזמן האריגה; קצה חוט ערב הבולט מן האריג כי הוא קצר מכדי לחזור לבין חוטי השתי.
=ראו גם=
* אריגה.
* שתי וערב

קטגוריה:בדים
אדהב"ה
אדהב"ה
# אין דבר העומד בפני הרצון.

קטגוריה:ראשי תיבות
סומב"ת
סומב"ת
# סוף מעשה במחשבה תחילה.
=הערות=
קטע מפיוט בתפילת קבלת השבת בליל שבת. נתחבר על ידי הרב שלמה אלקבץ.

קטגוריה:ראשי תיבות
=הערות=
קטע מפיוט בתפילת קבלת השבת בליל שבת. נתחבר על ידי הרב שלמה אלקבץ.

קטגוריה:ראשי תיבות
אבכ (שורש)
השורש א-ב-כ הוא שורש מגזרת פ' גרונית.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:אבכ (שורש)
השורש א-ב-כ הוא שורש מגזרת פ' גרונית.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:אבכ (שורש)
ווג'רס
ווּגָ'רַס
# טרחה, התעסקות רבה ומטרידה, בלבול מוח, מצב מסובך ומעיק.
#:* ישנו סף כניסה להקמת חברה: דמי הקמת חברה, רו"ח וחובת דיווח, בד"כ חובת הצהרת הון ליחיד מקים החברה, ובכלל ווג'רס רציני ().
#:* לכל אוהבי בעלי החיים ברור למה לגדל אותם בבית, אבל חלקם נרתעים בגלל הבוג'רס שזה כולל: חיסונים, תולעים, קרציות ופרעושים.... (). 
# מהומה.
#:* גם קנדי נרצח אבל אף אחד שם לא עושה מזה ווג'רס כזה גדול ().
#:* מדהים, עבר מאז כל כך הרבה זמן וכאז כן עכשיו החיים והמוות היו ביד האגודל: בלי יותר מידי אבו ג'ראס. רק תנועת אצבע פשוטה ().
=גיזרון=
* שאילה משובשת של הביטוי הערבי , שמשמעותו "כאב ראש", היא שיצרה את מגוון הצורות של הביטוי בעברית (ראה מידע נוסף).
* נראה שהביטוי אינו משמש בעברית במשמעות המקורית של "כאב ראש" כפשוטו.
* מגוון הצורות כולל צורות שנוצרו בתהליך של מטאנליזה, כמו "אבו ג'ראס" .
* המילה הערבית שמשמעותה "כאב" היא מאותו שורש שמי המופיע בעברית כ"יגע", והמילה הערבית התפתחה מאותה מילה שמית שממנה נוצרה המילה העברית "ראש" באותה משמעות .
=מילים נרדפות=
* כאב ראש (1)
* עניין (2-1)
* בלגן (1-2)
* מהומה (2)
=מידע נוסף=
מופיע גם בצורות הכתיב וההגייה הבאות: ווּגֶ'רַס, ווּגַ'רַאס, ווּגֶ'רַאס, ווּגְ'ע־רַאס, בּוּגַ'רַס, בּוּגֶ'רַס, בּוּגַ'רַאס, בּוּגֶ'רַאס, אַבּוּ־גַ'רַס, אַבּוּ־גַ'רַאס, אַבּוּ־גֶ'רַס, אַבּוּ־גֶ'רַאס, אַבּוּגַ'רַס, אַבּוּגַ'רַאס, אַבּוּגֶ'רַס, אַבּוּגֶ'רַאס.
=סימוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=גיזרון=
* שאילה משובשת של הביטוי הערבי , שמשמעותו "כאב ראש", היא שיצרה את מגוון הצורות של הביטוי בעברית (ראה מידע נוסף).
* נראה שהביטוי אינו משמש בעברית במשמעות המקורית של "כאב ראש" כפשוטו.
* מגוון הצורות כולל צורות שנוצרו בתהליך של מטאנליזה, כמו "אבו ג'ראס" .
* המילה הערבית שמשמעותה "כאב" היא מאותו שורש שמי המופיע בעברית כ"יגע", והמילה הערבית התפתחה מאותה מילה שמית שממנה נוצרה המילה העברית "ראש" באותה משמעות .
=מילים נרדפות=
* כאב ראש (1)
* עניין (2-1)
* בלגן (1-2)
* מהומה (2)
=מידע נוסף=
מופיע גם בצורות הכתיב וההגייה הבאות: ווּגֶ'רַס, ווּגַ'רַאס, ווּגֶ'רַאס, ווּגְ'ע־רַאס, בּוּגַ'רַס, בּוּגֶ'רַס, בּוּגַ'רַאס, בּוּגֶ'רַאס, אַבּוּ־גַ'רַס, אַבּוּ־גַ'רַאס, אַבּוּ־גֶ'רַס, אַבּוּ־גֶ'רַאס, אַבּוּגַ'רַס, אַבּוּגַ'רַאס, אַבּוּגֶ'רַס, אַבּוּגֶ'רַאס.
=סימוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
ג'נטריפיקציה
גֶ'נְטְרִיפִיקַצְיָה
# תהליך חברתי עירוני מתוכנן או לא בו מתבצע מעבר של קבוצת אנשים המורכבת מהמעמד הגבוה והבינוני לשכונות חלשות תוך שינוי אופיין של השכונות.
=גיזרון=
* מצרפתית עתיקה. המונח מתאר מעמד בינוני-גבוה וכן עלייה מעמדית–חברתית.
=ראו גם=
* כור היתוך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
=גיזרון=
* מצרפתית עתיקה. המונח מתאר מעמד בינוני-גבוה וכן עלייה מעמדית–חברתית.
=ראו גם=
* כור היתוך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
החתו"מ
החתו"מ
# החתום מטה.

קטגוריה:ראשי תיבות
ובחז"ו
ובחז"ו
# ובספר חיים זכרנו וכתבנו (מפיוטי הסליחות).
# ובספר חיים זכרנו וחתמנו.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
העמ"צ
העמ"צ
# הערכת מצב.

קטגוריה:ראשי תיבות
מבלעת
מֻבְלַעַת
# טריטוריה הנמצאת בבעלותה של ישות מדינית כלשהי, אך מוכלת כולה בתוך טריטוריה אחרת.
# טריטוריה הנמצאת בבעלותה של ישות מדינית כלשהי אך מופרדת ממנה על ידי ישות מדינית אחרת או מים בינלאומיים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
קולוניה
קוֹלוֹנְיָה
# חבל ארץ הנמצא תחת שלטונה של ישות מדינית הממוקמת רחוק ממנו.
# ישוב כפרי שהוקם ע"י העולים הראשונים ובני הישוב הישן.
=נגזרות=
*קולוניאלי
=גיזרון=
* colōnia, מן colōnus – איכר, מן colō – חרש, עיבד (אדמה).
=ראו גם=
* דומיניון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ממשל ומדיניות
=נגזרות=
*קולוניאלי
=גיזרון=
* colōnia, מן colōnus – איכר, מן colō – חרש, עיבד (אדמה).
=ראו גם=
* דומיניון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ממשל ומדיניות
מושבה
מוֹשָׁבָה
# חבל ארץ הנמצא תחת שליטתה של ישות מדינית הממוקמת רחוק ממנו.
# ישוב כפרי שהוקם ע"י העולים הראשונים ובני הישוב הישן.
=ראו גם=
* דומיניון
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ממשל ומדיניות
=ראו גם=
* דומיניון
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ממשל ומדיניות
אי"כ
אי"כ
# אדום, ירוק, כחול.
=ראו גם=
* RGB

קטגוריה:ראשי תיבות
=ראו גם=
* RGB

קטגוריה:ראשי תיבות
חמדולילה
חַמְדוּלִילָה
# השבח לאל (לעתים קרובות כתשובה לשאלה לשלומו של מישהו).
#:* -יובל: הי אבי. מה שלומך? -אבי: חמדולילה, אין מה להתלונן ().
#:* בינתיים דוויד כבר סיים לאכול, הניח את כפו, סלסל בשפמו, ירה את הגרעפץ המסורתי ונאנח מרוב טובה: "חמדלילה" (). 
#:* אלחמדולילה, היום חפלה בחדר האוכל, כולם לבוא, לא צריך לצאת החוצה ().
=גיזרון=
– השבח לאל.
=צירופים=
* חמדולילה מבסוט
=מילים נרדפות=
* ברוך השם
=מידע נוסף=
מופיע גם בצורות הכתיב וההגייה הבאות: אַלְחַמְדוּלִילָה, חַמְדֵלִילָה, אַלְחַמְדֵלִילָה.

קטגוריה:מילות קריאה
קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=גיזרון=
– השבח לאל.
=צירופים=
* חמדולילה מבסוט
=מילים נרדפות=
* ברוך השם
=מידע נוסף=
מופיע גם בצורות הכתיב וההגייה הבאות: אַלְחַמְדוּלִילָה, חַמְדֵלִילָה, אַלְחַמְדֵלִילָה.

קטגוריה:מילות קריאה
קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית