OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
חדר הקצינים
חֲדַר הַקְּצִינִים
# (א) באוניות מפרשים מלחמתיות: מדור בחלק האחורי של הסיפון הראשי, ששימש כחדר אוכל (מֶס) ובאוניות קטנות גם למגורים משותפים של קציני "הפיקוד", הלוטננטים ורב החובלים וקצינים אחדים נוספים כמו רופא האונייה, הכומר והכלכל. לימים: שמו של חדר אוכל קצינים (מכל הדרגות) באוניות מלחמה. (ב) באוניות סוחר: חדר האוכל (מֶס) של קציני האונייה, להבדיל מחדר האוכל (מֶס) של הדרוגים.
=גיזרון=
* תרגום מאנגלית: officers' mess, שם נרדף ל־wardroom.
=מידע נוסף=
* הביטוי wardroom officers, "אנשי חדר הקצינים", נוצר בתקופת אוניות המפרשים המלחמתיות, ומשמעותו קציני האונייה הבכירים (והג'נטלמנים), שהורשו לסעוד בצוותא בחדר הקצינים. עם אלה נמנו: הלוטננטים, רב החובלים, רופא האונייה והכלכל. הקפטן סעד לבדו, בתאו. פרחי החובלים, קציני־המשנה ותתי־הקצינים אכלו את ארוחותיהם בנפרד. ביטוי בעל משמעות זהה הוא quarterdeck officers, "קציני סיפון האחרה", שבאוניית מפרשים היה למעשה "גשר הפיקוד".
=מילים נרדפות=
* מֶס קצינים
* חדר אוכל קצינים
=ראו גם=
* מֶס
* חדר התותחן
* קציני סיפון האחרה
=סימוכין=
* Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976.
* W.H. Smyth, [https://archive.org/details/sailorswordbook00smytgoog/page/n583/mode/2up The Sailor's Lexicon], 1867.

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* תרגום מאנגלית: officers' mess, שם נרדף ל־wardroom.
=מידע נוסף=
* הביטוי wardroom officers, "אנשי חדר הקצינים", נוצר בתקופת אוניות המפרשים המלחמתיות, ומשמעותו קציני האונייה הבכירים (והג'נטלמנים), שהורשו לסעוד בצוותא בחדר הקצינים. עם אלה נמנו: הלוטננטים, רב החובלים, רופא האונייה והכלכל. הקפטן סעד לבדו, בתאו. פרחי החובלים, קציני־המשנה ותתי־הקצינים אכלו את ארוחותיהם בנפרד. ביטוי בעל משמעות זהה הוא quarterdeck officers, "קציני סיפון האחרה", שבאוניית מפרשים היה למעשה "גשר הפיקוד".
=מילים נרדפות=
* מֶס קצינים
* חדר אוכל קצינים
=ראו גם=
* מֶס
* חדר התותחן
* קציני סיפון האחרה
=סימוכין=
* Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976.
* W.H. Smyth, [https://archive.org/details/sailorswordbook00smytgoog/page/n583/mode/2up The Sailor's Lexicon], 1867.

קטגוריה:ימאות
חטם
חֹטֶם
# איבר בולט במרכז הפנים, אחראי לחוש הריח ומשמש גם לנשימה.
=גיזרון=
* ארמית: חוּטְמָא. ערבית: מַחְ'טִם.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מערכת הנשימה
=גיזרון=
* ארמית: חוּטְמָא. ערבית: מַחְ'טִם.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מערכת הנשימה
אוריה
אוּרִיָּה
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
* שם פרטי תאופורי (הנושא את שם האל), מן אוּר + שם המפורש.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
* שם פרטי תאופורי (הנושא את שם האל), מן אוּר + שם המפורש.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
לשעבר
לְשֶׁעָבַר
# על מה שהיה.
# בזמן הקודם.
# בדימוס.
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=מילים נרדפות=
* אקס (3, לעז)
* בדימוס (3)
=ניגודים=
* בהווה
* בתפקיד (3)
=תרגום=
* אנגלית: (3)
* ערבית: (3)
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:תואר־הפועל
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=מילים נרדפות=
* אקס (3, לעז)
* בדימוס (3)
=ניגודים=
* בהווה
* בתפקיד (3)
=תרגום=
* אנגלית: (3)
* ערבית: (3)
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:תואר־הפועל
דמי שלל
דְּמֵי שָׁלָל
# מונח היסטורי מתחום דיני המלחמה בים, שמשמעותו גמול כספי המשולם לצוות של אונייה, אשר לקחה בשבי או הטביעה אוניית סוחר של האויב במהלך מלחמה או סכסוך בין מדינות.
#:* חלקו היחסי של כל איש צוות בדמי השלל נקבע על פי דרגתו ותפקידו באונייה.
=גיזרון=
* prize money באותו מובן.
=מילים נרדפות=
* דמי מלקוח
=ראו גם=
* שלל ימי, מלקוח ימי
* בית משפט למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* prize money באותו מובן.
=מילים נרדפות=
* דמי מלקוח
=ראו גם=
* שלל ימי, מלקוח ימי
* בית משפט למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
סוכן
סוֹכֵן
# ממונה, פקיד, שמשרת בבית או ארמון.
# הפועל בשירות ובשיתוף חברה ממוסדת
#:* "הוא הגיע אל הארץ בדרכים עקלקלות הוא היה סוכן חשאי לא רצה להתגלות"
=גיזרון=
* מן השורש המקראי ס-כ-ן 'שירת, הועיל ל- '<ref>https://biblehub.com/hebrew/5532.htm</ref>, מקביל לאכדית () 'דאג ל-, שירת'. <ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H5532 גסניוס].</ref> נראה שבין שורש ס-כ-ן לשורש שׁ-כ-ן מתקיים קשר סמנטי, ולכן סוכן\סוכנת הינו 'מי ששוכן\שוכנת' (בבית או ארמון), כלומר עוזרת בית או ממונה על הבית. משם סכן 'שירת, הועיל ל-'. יש המפרשים את משמעות השורש מלשון חימום ראו סכן.
*שומרית: שָׁ-גִין (ŠA.GIN) בהוראת, משגיח בכיר במשקים ה"מלכותיים מקודשים". אוגריתית, וכנענית (אל עמארנה) - סכן, בהוראת מושל. תפקידו של ה"סכִּן מֲאטִי" (sākin māti) מקביל לשר החוץ והפנים. השוו, סגן
=צירופים=
* סוכן תרבות
* סוכן ביטוח
* סוכן מכירות
* סוכן סמוי
* סוכן חרש
* סוכן כפול
* סוכן אניות
* סוכן מכס
* סוכן נסיעות
=נגזרות=
* סגן
* סוכנות
=ראו גם=
*שוכן.
*הסכין
=קישורים חיצוניים=
* מחברים: פרופ' יצחק אבישור; פרופ' מיכאל הלצר, [https://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=13499 השרים העיקריים בחצר המלך ותפקידיהם : הסוכן], מט"ח.
=הערות שוליים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
=גיזרון=
* מן השורש המקראי ס-כ-ן 'שירת, הועיל ל- '<ref>https://biblehub.com/hebrew/5532.htm</ref>, מקביל לאכדית () 'דאג ל-, שירת'. <ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H5532 גסניוס].</ref> נראה שבין שורש ס-כ-ן לשורש שׁ-כ-ן מתקיים קשר סמנטי, ולכן סוכן\סוכנת הינו 'מי ששוכן\שוכנת' (בבית או ארמון), כלומר עוזרת בית או ממונה על הבית. משם סכן 'שירת, הועיל ל-'. יש המפרשים את משמעות השורש מלשון חימום ראו סכן.
*שומרית: שָׁ-גִין (ŠA.GIN) בהוראת, משגיח בכיר במשקים ה"מלכותיים מקודשים". אוגריתית, וכנענית (אל עמארנה) - סכן, בהוראת מושל. תפקידו של ה"סכִּן מֲאטִי" (sākin māti) מקביל לשר החוץ והפנים. השוו, סגן
=צירופים=
* סוכן תרבות
* סוכן ביטוח
* סוכן מכירות
* סוכן סמוי
* סוכן חרש
* סוכן כפול
* סוכן אניות
* סוכן מכס
* סוכן נסיעות
=נגזרות=
* סגן
* סוכנות
=ראו גם=
*שוכן.
*הסכין
=קישורים חיצוניים=
* מחברים: פרופ' יצחק אבישור; פרופ' מיכאל הלצר, [https://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=13499 השרים העיקריים בחצר המלך ותפקידיהם : הסוכן], מט"ח.
=הערות שוליים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
כווץ
כִּוּוּץ
# בעיה פיזית מלווה בכאבי שריר, קשיון השריר מַלחֶצֶת, מִכוָץ.
#:* "חולי הכיווץ נולד מסתימת הגידים".
# צמוק, צמצום.
=גיזרון=
* הפועל כִּוֵּץ נוצקה מן שורש ק-ב-ץ. בהוראה אסף. 
* נהגה גם גם ככִּווּץ' - כנראה מן "קוואץ" בגרמנית ויידיש בהוראת מעך.
=צירופים=
* כווץ שריר
* כווץ קבצים
=ניגודים=
* רפה
* רחב
=תרגום=
קטגוריה:שם הקטגוריה
כִּוּוּץ
# בעיה פיזית מלווה בכאבי שריר, קשיון השריר מַלחֶצֶת, מִכוָץ.
#:* "חולי הכיווץ נולד מסתימת הגידים".
# צמוק, צמצום.
=גיזרון=
* הפועל כִּוֵּץ נוצקה מן שורש ק-ב-ץ. בהוראה אסף. 
* נהגה גם גם ככִּווּץ' - כנראה מן "קוואץ" בגרמנית ויידיש בהוראת מעך.
=צירופים=
* כווץ שריר
* כווץ קבצים
=ניגודים=
* רפה
* רחב
=תרגום=
קטגוריה:שם הקטגוריה
קבס
קֶבֶס
# תחושת גועל או בחילה.
=גיזרון=
* מופיע במובאה לעיל עם פירוש.
* חלופה לקִבֶסָה, קבסא.
=נגזרות=
* קִבֵּס
* הִקְבִּיס
=מילים נרדפות=
* גועל
* בחילה
=ראו גם=
* קבסתן
* קִבֹּסֶת
קֶבֶס
# תחושת גועל או בחילה.
=גיזרון=
* מופיע במובאה לעיל עם פירוש.
* חלופה לקִבֶסָה, קבסא.
=נגזרות=
* קִבֵּס
* הִקְבִּיס
=מילים נרדפות=
* גועל
* בחילה
=ראו גם=
* קבסתן
* קִבֹּסֶת
אלגברה לינארית
אלגרה ליניארית הינה סוג של מתמטיקה שבו לומדים על הקווים במרחב
אלגרה ליניארית הינה סוג של מתמטיקה שבו לומדים על הקווים במרחב
חליצה
חֲלִיצָה {{משני|א}}
# מעיל עליון קצר המגיע עד המותניים.
=גיזרון=
* מן ח-ל-ץ, חלציים.
=ראו גם=
* חולצה
* חלציים
* מותנייה

קטגוריה:לבוש
חֳלִיצָה {{משני|ב}}
# הוצאה; הסרה.
# טקס הסרת הנעל מרגלו של יבם על־ידי גיסתו, אות ועדות שהיא משחררת אותו מן החובה לשאת אותה לאישה לאחר מות בעלה/אחיו.
#:* .
=גיזרון=
* מן ח-ל-ץ, חָלַץ - הוציא, הסיר.
* מנהג חליצה קשור בתהפוכות חברתיות שהן רק חלק מסימני הגאולה המתרגשים על הארץ : מרומז בפסוק על מנהג קדום הקושר העברת זכויות בעלות בשליפת נעל. בתעודות נוזי מסופר על שתי עסקאות של העברת רכוש קרקעי שנתמכו בטקס של מסירת נעל
=צירופים=
* שטר חליצה
* חליצת נעליים
=ניגודים=
* יבום (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1); (2)
=ראו גם=
* התרה
* גט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:משפחה
=גיזרון=
* מן ח-ל-ץ, חלציים.
=ראו גם=
* חולצה
* חלציים
* מותנייה

קטגוריה:לבוש
חֳלִיצָה {{משני|ב}}
# הוצאה; הסרה.
# טקס הסרת הנעל מרגלו של יבם על־ידי גיסתו, אות ועדות שהיא משחררת אותו מן החובה לשאת אותה לאישה לאחר מות בעלה/אחיו.
#:* .
=גיזרון=
* מן ח-ל-ץ, חָלַץ - הוציא, הסיר.
* מנהג חליצה קשור בתהפוכות חברתיות שהן רק חלק מסימני הגאולה המתרגשים על הארץ : מרומז בפסוק על מנהג קדום הקושר העברת זכויות בעלות בשליפת נעל. בתעודות נוזי מסופר על שתי עסקאות של העברת רכוש קרקעי שנתמכו בטקס של מסירת נעל
=צירופים=
* שטר חליצה
* חליצת נעליים
=ניגודים=
* יבום (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1); (2)
=ראו גם=
* התרה
* גט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:משפחה
בית דין ימי
בֵּית דִּין יַמִּי
# בית דין מיוחד החוקר ומכריע בתביעות ובמחלוקות בענייני ספנות. 
#:* בית המשפט המחוזי בחיפה משמש בישראל כבית דין ימי.
#:* בין שאר דברים מכריע בית דין ימי בענינים כמו התנגשות כלי שיט, חילוץ והצלה של כלי שיט, נזקים למטען או לנוסעים, ביטוח ימי ועוד.
=גיזרון=
* maritime court.
=צירופים=
* בית דין צבאי ימי
=מילים נרדפות=
* בית דין לאדמירליות <small>(ארכאי)</small>
* בית דין של האדמירליות <small>(בבריטניה ובארה"ב)</small>
* בית משפט לימאות
=ראו גם=
* בית משפט למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* maritime court.
=צירופים=
* בית דין צבאי ימי
=מילים נרדפות=
* בית דין לאדמירליות <small>(ארכאי)</small>
* בית דין של האדמירליות <small>(בבריטניה ובארה"ב)</small>
* בית משפט לימאות
=ראו גם=
* בית משפט למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
בית משפט לימאות
בֵּית מִשְׁפָּט לְיַמָּאוּת
# בית דין מיוחד, בעל סמכות שיפוט לחקור ולהכריע בתביעות ובמחלוקות בענייני ספנות. 
#:* בית המשפט המחוזי בחיפה משמש בישראל כבית משפט לימאות.
#:* בין שאר דברים מכריע בית המשפט לימאות בענינים כמו התנגשות כלי שיט, חילוץ והצלה של כלי שיט, נזקים למטען או לנוסעים, ביטוח ימי ועוד.
=גיזרון=
* maritime court.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי משפט: הדין האזרחי (תשע"ט), 2019.
=מילים נרדפות=
* בית דין לאדמירליות <small>(ארכאי)</small>
* בית דין ימי
* בית דין של האדמירליות <small>(בבריטניה ובארה"ב)</small>
=ראו גם=
* בית משפט למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* maritime court.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי משפט: הדין האזרחי (תשע"ט), 2019.
=מילים נרדפות=
* בית דין לאדמירליות <small>(ארכאי)</small>
* בית דין ימי
* בית דין של האדמירליות <small>(בבריטניה ובארה"ב)</small>
=ראו גם=
* בית משפט למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
בית משפט למלקוח ימי
בֵּית מִשְׁפָּט לְמַלְקוֹחַ יַמִּי
# בית דין מיוחד, בעל סמכות הכרעה בענין החוקיות של תפיסת סחורות או כלי שיט מסחריים בים בזמן מלחמה או סכסוך בין מדינות.
=גיזרון=
* prize court.
=מילים נרדפות=
* בית דין למלקוח ימי
=ראו גם=
* שלל ימי
* מלקוח ימי
* בית משפט לימאות
* בית דין ימי
* בית דין צבאי ימי
* משפט ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* prize court.
=מילים נרדפות=
* בית דין למלקוח ימי
=ראו גם=
* שלל ימי
* מלקוח ימי
* בית משפט לימאות
* בית דין ימי
* בית דין צבאי ימי
* משפט ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
מלקוח ימי
מַלְקוֹחַ יַמִּי
# אוניית סוחר ומטענה שנתפסו ונלקחו שלל בים על ידי אוניית מלחמה או פריבטיר של מדינה יריבה במהלך מלחמה.
=גיזרון=
* naval prize.
=צירופים=
* בית משפט למלקוח ימי, בית דין למלקוח ימי
* דמי מלקוח
=ראו גם=
* מלקוח
* אנית מלקוח
* צות אנית מלקוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* naval prize.
=צירופים=
* בית משפט למלקוח ימי, בית דין למלקוח ימי
* דמי מלקוח
=ראו גם=
* מלקוח
* אנית מלקוח
* צות אנית מלקוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
דמי מלקוח
דְּמֵי מַלְקוֹחַ
# מונח היסטורי מתחום דיני המלחמה בים, שמשמעותו גמול כספי ששולם לצוות של אונייה שלקחה בשבי או הטביעה אוניית סוחר של האויב האויב במהלך מלחמה או סכסוך בין מדינות.
#:* חלקו היחסי של כל איש צוות בדמי המלקוח נקבע על פי דרגתו ותפקידו באונייה.
=גיזרון=
* prize money באותו מובן.
=ראו גם=
* שלל ימי, מלקוח ימי
* בית משפט למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* prize money באותו מובן.
=ראו גם=
* שלל ימי, מלקוח ימי
* בית משפט למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
בית דין צבאי ימי
בֵּית דִּין צְבָאִי יַמִּי
# בישראל: בין דין מיוחד שמקים מפקד אוניית מלחמה הנמצאת הרחק מנמל הבית, כדי לשפוט את אחד מאנשי הצוות בעבירה חמורה שביצע בהיות האונייה בלב ים. בדין יושבים שלושה אנשי צוות, שאחד מהם לפחות הוא קצין.<ref>[https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_ls1_288603.PDF חוק השיפוט הצבאי (תשי"ד) 1954].</ref>
=גיזרון=
* naval court martial.
=ראו גם=
* בית דין שדה
* בית דין צבאי
* בית דין ימי
* בית משפט לימאות
* בית משפט למלקוח ימי
=סימוכין=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:צבא
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* naval court martial.
=ראו גם=
* בית דין שדה
* בית דין צבאי
* בית דין ימי
* בית משפט לימאות
* בית משפט למלקוח ימי
=סימוכין=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:צבא
קטגוריה:ימאות
ברדס
בַּרְדָּס
# כיסוי ראש המחובר למעיל ומאפשר הסתרה של הפנים.
=גיזרון=
* קוהוט, (בניגוד לעמדת יוסף גייגר) גזר מטורקית המושאלת מפרסית- "פַּרְדא" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%BE%D8%B1%D8%AF%D9%87#Persian پرده] בהוראת רעלה, ווילון . סנסקריט - "פַאְּט" पट בהוראת, פיסת בד.
* ערבית برد "בּוּרְד" בהוראת סוג של מעיל,פיסת-בד , מושאלת מארמנית עתיקה "בּוּרְד" - [https://en.wiktionary.org/wiki/%D5%A2%D5%B8%D6%82%D6%80%D5%A4#Old_Armenian բուրդ] בהוראת: צמר,בד צמר.
=פרשנים מפרשים=
* הרמב"ם לא היה בטוח לגבי הפירוש, אבל הניח כי מדובר בפריט לבוש לרגליים (יתכן והתכוון לגרביים של ימינו)
=הערות שוליים=
קטגוריה:כיסויי ראש
קטגוריה:פרסית
=גיזרון=
* קוהוט, (בניגוד לעמדת יוסף גייגר) גזר מטורקית המושאלת מפרסית- "פַּרְדא" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%BE%D8%B1%D8%AF%D9%87#Persian پرده] בהוראת רעלה, ווילון . סנסקריט - "פַאְּט" पट בהוראת, פיסת בד.
* ערבית برد "בּוּרְד" בהוראת סוג של מעיל,פיסת-בד , מושאלת מארמנית עתיקה "בּוּרְד" - [https://en.wiktionary.org/wiki/%D5%A2%D5%B8%D6%82%D6%80%D5%A4#Old_Armenian բուրդ] בהוראת: צמר,בד צמר.
=פרשנים מפרשים=
* הרמב"ם לא היה בטוח לגבי הפירוש, אבל הניח כי מדובר בפריט לבוש לרגליים (יתכן והתכוון לגרביים של ימינו)
=הערות שוליים=
קטגוריה:כיסויי ראש
קטגוריה:פרסית
טרר
טֵרֵר
# השליט טרור, חיבל, פיגע.
=גיזרון=
* מן המילה טרור.
=גיזרון=
* מן המילה טרור.
בית דין של האדמירליות
בֵּית דִּין שֶׁל הָאַדְמִירָלִיוּת
# בבריטניה ובארצות הברית: בית דין מיוחד החוקר ומכריע בתביעות ובמחלוקות בעניני ספנות.
#:* בין שאר דברים מכריע בית הדין של האדמירליות בענינים כמו התנגשות כלי שיט, חילוץ והצלה של כלי שיט, נזקים למטען או לנוסעים, ביטוח ימי ועוד.
=גיזרון=
* Admiralty court.
=מילים נרדפות=
* בית דין ימי
* בית משפט לימאות
=ראו גם=
* בית דין צבאי ימי
* בית משפט למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.gov.uk/courts-tribunals/admiralty-court Admiralty Court]: אתר בית הדין של האדמירליות בבריטניה.

קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* Admiralty court.
=מילים נרדפות=
* בית דין ימי
* בית משפט לימאות
=ראו גם=
* בית דין צבאי ימי
* בית משפט למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.gov.uk/courts-tribunals/admiralty-court Admiralty Court]: אתר בית הדין של האדמירליות בבריטניה.

קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
בית דין למלקוח ימי
בֵּית דִּין לְמַלְקוֹחַ יַמִּי
# בית דין מיוחד, בעל סמכות הכרעה בענין החוקיות של תפיסת סחורות או כלי שיט מסחריים בים בזמן מלחמה או סכסוך בין מדינות.
=גיזרון=
* prize court.
=ראו גם=
* שלל ימי
* מלקוח ימי
* בית משפט לימאות
* בית דין של האדמירליות
* בית דין ימי
* בית דין צבאי ימי
* משפט ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* prize court.
=ראו גם=
* שלל ימי
* מלקוח ימי
* בית משפט לימאות
* בית דין של האדמירליות
* בית דין ימי
* בית דין צבאי ימי
* משפט ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
בנייה טרומית
# בנייה באמצעות חלקים גדולים שנוצרו קודם לכן במפעל. לדוגמא בית שקירותיו נבנו במפעל והובאו לאתר הבנייה על ידי משאיות. זאת בניגוד לבנייה סטנדרטית שנעשית לבנה אחר לבנה.
=ראו גם=
* לגו
# בנייה באמצעות חלקים גדולים שנוצרו קודם לכן במפעל. לדוגמא בית שקירותיו נבנו במפעל והובאו לאתר הבנייה על ידי משאיות. זאת בניגוד לבנייה סטנדרטית שנעשית לבנה אחר לבנה.
ערסלה
עַרְסָלָה
# בתקופת אוניות המפרשים: ערסל דמוי תיבה, עשוי מיריעות קנבס מתוחות על ידי מסגרת עץ; תלה מקורות הסיפון, ושימש כמיטת קצינים, בניגוד לערסלי המלחים.
=גיזרון=
* מן עַרְסָל.
=מילים נרדפות=
* מיטת ערסל
=ראו גם=
* מיטת שדה
* ערסל
* דרגש שינה
* עריסה
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n69/mode/2up?q=cott Cott] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805.

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* מן עַרְסָל.
=מילים נרדפות=
* מיטת ערסל
=ראו גם=
* מיטת שדה
* ערסל
* דרגש שינה
* עריסה
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n69/mode/2up?q=cott Cott] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805.

קטגוריה:ימאות
גלת הכותרת
גֻּלַּת הכּוֹתֶרֶת
# הנושא או העניין המרכזי.
#:* גולת הכותרת של הביקור בחרמון הייתה הגלישה על השלג.
# קישוט בראש עמוד, שהיה נפוץ באדריכלות במזרח הקדום.
#:* גולת כותרת מפוארת של עמוד, שהוצב בהר הבית בימי בית המקדש הראשון, התגלתה במסגרת פרויקט סינון העפר מהר הבית.
=מקור=
* מן לשון בבלית-עתיקה "גוּלַתוּ" gullatu, בהוראת קשוט-מוזהב .
=ביטויים קרובים=
* הדובדבן שבקצפת
* אבן הראשה
=ניגודים=
* סרח עודף
=ראו גם=
* בשורה התחתונה
* גולה
*כותרת
=קישורים חיצוניים=
* יורי ילון, [https://www.israelhayom.co.il/article/465615 גולת כותרת מבית המקדש], ישראל היום.
=סמוכין=
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* מן לשון בבלית-עתיקה "גוּלַתוּ" gullatu, בהוראת קשוט-מוזהב .
=ביטויים קרובים=
* הדובדבן שבקצפת
* אבן הראשה
=ניגודים=
* סרח עודף
=ראו גם=
* בשורה התחתונה
* גולה
*כותרת
=קישורים חיצוניים=
* יורי ילון, [https://www.israelhayom.co.il/article/465615 גולת כותרת מבית המקדש], ישראל היום.
=סמוכין=
קטגוריה:ביטויים
זוגה
זוּגָה
# אשה בקשר רומנטי עם אחר, בין אם ממוסד ובין אם לאו.
=גיזרון=
*צורת נקבה מן זוג, . המילה משמשת רק עם כינוי חבור.
=מילים נרדפות=
* אשת איש
* בת זוג
* רעיה
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:משפחה
=גיזרון=
*צורת נקבה מן זוג, . המילה משמשת רק עם כינוי חבור.
=מילים נרדפות=
* אשת איש
* בת זוג
* רעיה
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:משפחה
גוזי
גוֹזִי
# משחררי,המוציאני לאור,מיטִיבי.
=גיזרון=
* ע"פ המילון הבבלי-אשורי: "גוזי" [http://oracc.museum.upenn.edu/epsd2/admin/oakk/cbd/sux/o0029158.html gu₃-zi] בהוראת כסות,בגד . guzi גם בהוראת מארח,סיס-י . "קוּזִי תֶשוּבּ" - (1180-1150 לפנה"ס) Kuzi-Teshub הוא שמו של מלך החיתים .
* תיבת קזי - "kzy" האוגריתית: במשמעות סיַס,בן לוויה, ונגזרתה בלשון החורית: קוּזְ - "kuz*" , בהוראת גנן.
* בלשון קדם-טורקית [https://en.wiktionary.org/wiki/g%C3%B6z#Azerbaijani göz] בהוראת "עין". והביטוי "גוז-יאסי" בהוראת עין דומעת göz yaşı. ובלשון יהודי אזרביגאן מצוי השיר "חנוכה אוקלי אי דקלרדא איכי גוזי אי יולרדא בלכי גלא דויד בירדא בלכי גלא פדצה ביזא", תרגום - בן חנוכה בהרים שתי עינו לדרכים אולי בא דוד הינה אולי בא המלך אלינו
=פרשנים מפרשים=
* רש"י, וראב"ע: אתה גוזי - אתה מוציאי ומעבירי.
* רד"ק: מפרש גוזי - "מוציא" ומסתמך בכך על הפס': , פרשנים אחרים פרשו "גוזי", ע"פ הביטוי - "גוחי" בהוראת זה שמגיחני 
* ר' ישעיה מטראני: "גוזי - לשון חתיכה, כמו לגוז צאנו", או לגוז את חבל-הטבור. ע"פ . גם בתלמוד: .
* גזא בהוראת פקע ,נגוז - 
* אברהם אבן עזרא פירש: "גזי-נזרך" , וגז צאנך - עפ"י כרת, מגזרת. וטעם "ויגז" – משום שהיו בשפת הים רבים כחול, והנה גזז מהם. ומלת ויגז - מפֵּעלי הכפֵל, כמו: ויחם בשר הילד (פירוש אבן עזרא לתנ"ך - [http://www.daat.ac.il/daat/olam_hatanah/mefaresh.asp?book=4&perek=11&mefaresh=ezra במדבר לא', יא]) .
* עפ"י הרמב"ן, ,"גוזן" כפראפרזה לביטויים: "יגז שלוים", "אתה גוזי", הרמב"ן מוסיף ומתרץ - "משום כי העומדים אחריו מוסָרים מבני אדם" .
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=סמוכין=
קטגוריה:שם הקטגוריה
גוֹזִי
# משחררי,המוציאני לאור,מיטִיבי.
=גיזרון=
* ע"פ המילון הבבלי-אשורי: "גוזי" [http://oracc.museum.upenn.edu/epsd2/admin/oakk/cbd/sux/o0029158.html gu₃-zi] בהוראת כסות,בגד . guzi גם בהוראת מארח,סיס-י . "קוּזִי תֶשוּבּ" - (1180-1150 לפנה"ס) Kuzi-Teshub הוא שמו של מלך החיתים .
* תיבת קזי - "kzy" האוגריתית: במשמעות סיַס,בן לוויה, ונגזרתה בלשון החורית: קוּזְ - "kuz*" , בהוראת גנן.
* בלשון קדם-טורקית [https://en.wiktionary.org/wiki/g%C3%B6z#Azerbaijani göz] בהוראת "עין". והביטוי "גוז-יאסי" בהוראת עין דומעת göz yaşı. ובלשון יהודי אזרביגאן מצוי השיר "חנוכה אוקלי אי דקלרדא איכי גוזי אי יולרדא בלכי גלא דויד בירדא בלכי גלא פדצה ביזא", תרגום - בן חנוכה בהרים שתי עינו לדרכים אולי בא דוד הינה אולי בא המלך אלינו
=פרשנים מפרשים=
* רש"י, וראב"ע: אתה גוזי - אתה מוציאי ומעבירי.
* רד"ק: מפרש גוזי - "מוציא" ומסתמך בכך על הפס': , פרשנים אחרים פרשו "גוזי", ע"פ הביטוי - "גוחי" בהוראת זה שמגיחני 
* ר' ישעיה מטראני: "גוזי - לשון חתיכה, כמו לגוז צאנו", או לגוז את חבל-הטבור. ע"פ . גם בתלמוד: .
* גזא בהוראת פקע ,נגוז - 
* אברהם אבן עזרא פירש: "גזי-נזרך" , וגז צאנך - עפ"י כרת, מגזרת. וטעם "ויגז" – משום שהיו בשפת הים רבים כחול, והנה גזז מהם. ומלת ויגז - מפֵּעלי הכפֵל, כמו: ויחם בשר הילד (פירוש אבן עזרא לתנ"ך - [http://www.daat.ac.il/daat/olam_hatanah/mefaresh.asp?book=4&perek=11&mefaresh=ezra במדבר לא', יא]) .
* עפ"י הרמב"ן, ,"גוזן" כפראפרזה לביטויים: "יגז שלוים", "אתה גוזי", הרמב"ן מוסיף ומתרץ - "משום כי העומדים אחריו מוסָרים מבני אדם" .
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=סמוכין=
קטגוריה:שם הקטגוריה
בשמת
בְּשֹׂמֶת
# ריח הנלווה למשקאות, למאכלים ולתבלינים
#:*הבשמת של הקפה הזה היא נהדרת!
=גיזרון=
* המונח מופיע לראשונה ב.
בָּשְׂמַת
# שם פרטי לנקבה.
קטגוריה:שמות
בְּשֹׂמֶת
# ריח הנלווה למשקאות, למאכלים ולתבלינים
#:*הבשמת של הקפה הזה היא נהדרת!
=גיזרון=
* המונח מופיע לראשונה ב.
בָּשְׂמַת
# שם פרטי לנקבה.
קטגוריה:שמות
מענית
מַעֲנִית
# הסימון החפור שעושה הזורע כדי לתחוֹם את שטח הזריעה. חריץ באדמה שנחרשה.
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא. 
אוגריתית, ען ʕn בהוראת תלם . / פרסית תיכונה, כשם תואר - מעּ' [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%85%D8%BA مغ] בהוראת עמוק, תהומי. וכשם עצם - בור,חריץ.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י - "למעניתם, הוא תלם המחרישה , כמו "כבחצי מענה צמד שדה" .
* רד"ק - האריכו למעניתם, ה'מענית' היא הקו שיחרוש החורש בשוורים בשדה בשיעור שירצו בו , ואחר כן יחזור ויעשה אחר כמוהו , וכן עד שיחרוש כל השדה; וכל מה שיהיה אורך המענית , תהיה יגיעת השורים רבה , כי לא ינוחו עד ראש הקו. ובאמרו האריכו למעניתם רצה לומר , שלא נתנו אותנו לנוח מעבודתם ומסבלותם.
=צירופים=
* קיבוץ מענית
=מילים נרדפות=
* חריש
* חפיר
* ניר
* תלם
=ראו גם=
* ערוגה
* גדיד
* שדיד
* צמד שדה
=סמוכין=
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הפרסית
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא. 
אוגריתית, ען ʕn בהוראת תלם . / פרסית תיכונה, כשם תואר - מעּ' [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%85%D8%BA مغ] בהוראת עמוק, תהומי. וכשם עצם - בור,חריץ.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י - "למעניתם, הוא תלם המחרישה , כמו "כבחצי מענה צמד שדה" .
* רד"ק - האריכו למעניתם, ה'מענית' היא הקו שיחרוש החורש בשוורים בשדה בשיעור שירצו בו , ואחר כן יחזור ויעשה אחר כמוהו , וכן עד שיחרוש כל השדה; וכל מה שיהיה אורך המענית , תהיה יגיעת השורים רבה , כי לא ינוחו עד ראש הקו. ובאמרו האריכו למעניתם רצה לומר , שלא נתנו אותנו לנוח מעבודתם ומסבלותם.
=צירופים=
* קיבוץ מענית
=מילים נרדפות=
* חריש
* חפיר
* ניר
* תלם
=ראו גם=
* ערוגה
* גדיד
* שדיד
* צמד שדה
=סמוכין=
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הפרסית
בעטיו
בְּעֶטְיוֹ
# בגלל, בסיבת, בדר"כ בעניין שלילי שיש בו קצת אשמה על הגורם.
#:* אני מקווה לפצות את הורי על הצער שנגרם להם בעטיי.
#:* כל הכיתה הפסידה טיול מהנה רק בעטיים של כמה תלמידים סוררים.
=גזרון=
*מילולית בעצתו, עֵטָא – עֵצָה (בחילופי צ־ט מהאות הפרוטו־שמית ṱ).
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:בכל"ם (מוספית)
קטגוריה:מילות חיבור
קטגוריה:מילות סיבה
=גזרון=
*מילולית בעצתו, עֵטָא – עֵצָה (בחילופי צ־ט מהאות הפרוטו־שמית ṱ).
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:בכל"ם (מוספית)
קטגוריה:מילות חיבור
קטגוריה:מילות סיבה
טרבל
טַרְבָּל
# מורג מברזל או עץ .
# החלק הגבוה של הצלילים בספקטרום המוזיקלי, בניגוד לבס, שמהווה את הצלילים הנמוכים. משמש ככפתור המכוון את הצלילים הגבוהים במערכות שמע.
#:* "חיים, תגביר את הטרבל של הרמקולים יען כי אינני שומע באופן ברור את סופרמן גוער בוונדר-וומן הישראלית ושולח אותה לעשות לו כביסה, ביד"
=גיזרון=
* טריבולוס, τρίβολος בהוראת: 1: מורג . 2: שם של משפחת צמחים בעלי עוקץ. 3: מלכודת זיזי מתכת ללכידת רגלי סוסי אויב במערכה, לימים יגזר ממנה בצרפתית קדומה לאנגלית טרבל-treble בהוראת "משולש" - "טריפל" שצליליו הגבוהים איפיינו את הצליל הגבוה בתזמורת מוסיקה תזמורתית,טרבל שימש גם ככנוי נרדף לשם סופרנוס - הזמר בעל הצליל הגבוהה במקהלה.
* ערבית טוּרבִּיל طربيل - מורג.
=פרשנים מפרשים=
* רבים פירשו ע"פ הבבלי,בדוגמה לעיל.
* רמב"ם: ומטה של טרבל - כלי מעץ דומה לעץ שדשים בה התבואה, והוא כלי בעל חליות יתרכב קצת חלקים בקצת. תוספת יום טוב מוסיף - ויש בו יתדות חדים (וגם עשוי) חריצין ומוליכו ומביאו על הקשין של דישה לאחר שנידש ומחתכין ונעשין (תרין) [תבן]. 
* שולחן ערוך - עז של ברזל שדשים בו את התבואה.
* רבי עובדיה מברטנורא: מטה של טרבל - כמין עז של ברזל שדשין בו את התבואה.
=נגזרות=
* טרבלסקי (שם משפחה)
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=סמוכין=
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
טַרְבָּל
# מורג מברזל או עץ .
# החלק הגבוה של הצלילים בספקטרום המוזיקלי, בניגוד לבס, שמהווה את הצלילים הנמוכים. משמש ככפתור המכוון את הצלילים הגבוהים במערכות שמע.
#:* "חיים, תגביר את הטרבל של הרמקולים יען כי אינני שומע באופן ברור את סופרמן גוער בוונדר-וומן הישראלית ושולח אותה לעשות לו כביסה, ביד"
=גיזרון=
* טריבולוס, τρίβολος בהוראת: 1: מורג . 2: שם של משפחת צמחים בעלי עוקץ. 3: מלכודת זיזי מתכת ללכידת רגלי סוסי אויב במערכה, לימים יגזר ממנה בצרפתית קדומה לאנגלית טרבל-treble בהוראת "משולש" - "טריפל" שצליליו הגבוהים איפיינו את הצליל הגבוה בתזמורת מוסיקה תזמורתית,טרבל שימש גם ככנוי נרדף לשם סופרנוס - הזמר בעל הצליל הגבוהה במקהלה.
* ערבית טוּרבִּיל طربيل - מורג.
=פרשנים מפרשים=
* רבים פירשו ע"פ הבבלי,בדוגמה לעיל.
* רמב"ם: ומטה של טרבל - כלי מעץ דומה לעץ שדשים בה התבואה, והוא כלי בעל חליות יתרכב קצת חלקים בקצת. תוספת יום טוב מוסיף - ויש בו יתדות חדים (וגם עשוי) חריצין ומוליכו ומביאו על הקשין של דישה לאחר שנידש ומחתכין ונעשין (תרין) [תבן]. 
* שולחן ערוך - עז של ברזל שדשים בו את התבואה.
* רבי עובדיה מברטנורא: מטה של טרבל - כמין עז של ברזל שדשין בו את התבואה.
=נגזרות=
* טרבלסקי (שם משפחה)
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=סמוכין=
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
ערבון
עֵרָבוֹן
# טובין, חפץ בעל ערך. הניתן להבטחת חוב.
# מה שקיומו מותנה בקיומו של עניין אחר.
=גיזרון=
*מן עֳַָב

* אכדית - עֶרבַּטֻ 𒂊𒊒𒁀𒁺 בהוראת שבועה, וגם - "היכנסות לתוך תחום מסוים", המשיק סמנטית למושג "הכנסות השמש למסלול שקיעתה" או בקיצור, ערב.
* ארמית קדומה - ערבּ ʕrb ואוגריתית - עֲרבּן ʕrbn בהוראת עַרב, ערבוּת. .
* ערבית דרומית קדומה - בביטוי "ביערבּן טערִבְּ" b-ʕrbn tʕrb . במשמעות "שבועה" .
* ערבית - ערבֹּן عربون מקדמה, משכון
* כנראה דרך דוברי עברית, חדר גם ליוונית כתבי הקודש של הנצרות הקדומה - "ארַּאבּוֹן" [https://www.billmounce.com/greek-dictionary/arrabon ἀρραβών] בהוראת - "שבועה". (אראבונַא ἀρραβώνα בהוראת, התחייבות) .
* ארמית ישראלית - עַרְבֹונָא‎
=צירופים=
* בערבון מוגבל (בע"מ)
=נגזרות=
* ערבות
* התערבות
* ערב
=ראו גם=
* משכון
* עבט
* שתי וערב
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=סמוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
=גיזרון=
*מן עֳַָב

* אכדית - עֶרבַּטֻ 𒂊𒊒𒁀𒁺 בהוראת שבועה, וגם - "היכנסות לתוך תחום מסוים", המשיק סמנטית למושג "הכנסות השמש למסלול שקיעתה" או בקיצור, ערב.
* ארמית קדומה - ערבּ ʕrb ואוגריתית - עֲרבּן ʕrbn בהוראת עַרב, ערבוּת. .
* ערבית דרומית קדומה - בביטוי "ביערבּן טערִבְּ" b-ʕrbn tʕrb . במשמעות "שבועה" .
* ערבית - ערבֹּן عربون מקדמה, משכון
* כנראה דרך דוברי עברית, חדר גם ליוונית כתבי הקודש של הנצרות הקדומה - "ארַּאבּוֹן" [https://www.billmounce.com/greek-dictionary/arrabon ἀρραβών] בהוראת - "שבועה". (אראבונַא ἀρραβώνα בהוראת, התחייבות) .
* ארמית ישראלית - עַרְבֹונָא‎
=צירופים=
* בערבון מוגבל (בע"מ)
=נגזרות=
* ערבות
* התערבות
* ערב
=ראו גם=
* משכון
* עבט
* שתי וערב
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=סמוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האכדית
ירגזי
יַרְגָּזִי
# ציפור שיר השוכנת בחורשות וגנים, ידועה בתזזיותה.
=גיזרון=
* בשל התנהגותה נגזר שמה משורש ר-ג-ז רגז.
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:עופות
=גיזרון=
* בשל התנהגותה נגזר שמה משורש ר-ג-ז רגז.
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:עופות
שביס
שָׁבִיס
# מטפחת הנכרכת על ראש האישה, על־מנת להסתיר את שיערותיה.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כיסויי ראש
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כיסויי ראש
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
עתק
עָתַק
# נעשה זקן, ארכו ימי חייו. התחזק וגדל גופו. התיישן ובלה.או יצא ממקומו.
=גיזרון=
המילה מופיעה פעמים במקרא ראו פרשנים.
==פרשנים מפרשים==
*אבן עזרא: שמנו וחזקו כמו הון עָתֵק (משלי ח)
*מצודות: הזקינו כמו עתיק יומין (דניאל ג)
*רש"י: עתקה בכל צוררי- נתיישנה ומנחם חברו עם 
*רד"ק נתיישנה. וי"א כמו בדרך הפלגה וגוזמה כאילו יצאה העין ממקומה מכעס
=ראו גם=
*עתיק

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
עָתֵק
# מרובה, כפול ומכופל.
=גיזרון=
* למילה שתי הקרויות מקראיות. ראו גם עָתָק.
* אוגריתית - כשם-תואר, עתק ʕtq בהוראת מתמשך, עמיד.
=נגזרות=
* שעתק 
* עותק
=מילים נרדפות=
* מופלג
* משוכפל
עָתָק
# עפ"ר בנסמך לדיבור- קשה, כמו גנאי גדוף או קללה.
# חזק וקשיח, גאה, עבה.
=גיזרון=
* ראו לעיל עָתֵק
עֹתֶק
# מסמך או תמונה כפולה זהה למקור.
=גיזרון=
* שורש מקראי
=ראו גם=
* ספח
=גיזרון=
המילה מופיעה פעמים במקרא ראו פרשנים.
==פרשנים מפרשים==
*אבן עזרא: שמנו וחזקו כמו הון עָתֵק (משלי ח)
*מצודות: הזקינו כמו עתיק יומין (דניאל ג)
*רש"י: עתקה בכל צוררי- נתיישנה ומנחם חברו עם 
*רד"ק נתיישנה. וי"א כמו בדרך הפלגה וגוזמה כאילו יצאה העין ממקומה מכעס
=ראו גם=
*עתיק

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
עָתֵק
# מרובה, כפול ומכופל.
=גיזרון=
* למילה שתי הקרויות מקראיות. ראו גם עָתָק.
* אוגריתית - כשם-תואר, עתק ʕtq בהוראת מתמשך, עמיד.
=נגזרות=
* שעתק 
* עותק
=מילים נרדפות=
* מופלג
* משוכפל
עָתָק
# עפ"ר בנסמך לדיבור- קשה, כמו גנאי גדוף או קללה.
# חזק וקשיח, גאה, עבה.
=גיזרון=
* ראו לעיל עָתֵק
עֹתֶק
# מסמך או תמונה כפולה זהה למקור.
=גיזרון=
* שורש מקראי
בקעה
בִּקְעָה
# מפלס קרקע נמוך ושטוח, מוקף גבעות והרים.
=גיזרון=
* אוגריתית בקע bqʕ בהוראת עמק . בלשון אכדית, בּוּקעֲשֻׁם buqašum בהוראת רחב ידים, רחב כתפיים .
=צירופים=
* בקעת ירח
=מילים נרדפות=
* עמק
* גיא
=ראו גם=
* כיכר
* קניון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
=גיזרון=
* אוגריתית בקע bqʕ בהוראת עמק . בלשון אכדית, בּוּקעֲשֻׁם buqašum בהוראת רחב ידים, רחב כתפיים .
=צירופים=
* בקעת ירח
=מילים נרדפות=
* עמק
* גיא
=ראו גם=
* כיכר
* קניון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
גוחה
גּוֹחָה
# חלק הירכתיים התלוי מעל קו המים מאחורי לוח ההגה. וביתר דיוק: קו הגוף הקשתי הנמתח ממזוזת ההגה עד קצה הירכתיים ויוצר את הירכתיים התלויות האלה.
#:* לספינות גרר גוחה בולטת במיוחד, על מנת להרחיק את חבלי הגרירה מן המדחף כאשר מושכים ומעלים אותם מן המים.
=גיזרון=
* מן ג-ח-ה, גָּחַה - נטה כלפי מטה, רָכַן.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* ירכתי גוחה
=תרגום=
* אנגלית: ; (US)
=ראו גם=
* ירכתיים
* דף הירכתיים
* ירכתי סיירת
=סימוכין=
* P. Kemp (editor), The Oxford Companion to ships and the Sea. 1976.
* A. Ansted, [https://ia800902.us.archive.org/27/items/dictionaryofseat00anstiala/dictionaryofseat00anstiala.pdf A Dictionary of Sea Terms], 1898. p. 58.

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* מן ג-ח-ה, גָּחַה - נטה כלפי מטה, רָכַן.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* ירכתי גוחה
=תרגום=
* אנגלית: ; (US)
=ראו גם=
* ירכתיים
* דף הירכתיים
* ירכתי סיירת
=סימוכין=
* P. Kemp (editor), The Oxford Companion to ships and the Sea. 1976.
* A. Ansted, [https://ia800902.us.archive.org/27/items/dictionaryofseat00anstiala/dictionaryofseat00anstiala.pdf A Dictionary of Sea Terms], 1898. p. 58.

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
בפומט
בָּפוֹמַט
# באוקולטיזם,ובתורת הנסתר מהווה דמות מקבילה ל'נושא האור' - לוציפר
=גיזרון=
* שם שהופיע במסמכי המשפטים שנערכו בראשית המאה ה-14 לחברי מסדר אבירי היכל שלמה.חוקרים מודרניים העלו את ההשערה שמדובר בשיבוש של שם הנביא מוחמד (מַחמוּט או מָהוֹמֶת בהגיה שהייתה נפוצה אז באירופה בהשפעת העות'מאנים).
=מילים נרדפות=
* אלילות
* כת
* מין
=ניגודים=
* קונפורמיזם
* תַּלְמָנוּת
* תרבות העדר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עבודה זרה
בָּפוֹמַט
# באוקולטיזם,ובתורת הנסתר מהווה דמות מקבילה ל'נושא האור' - לוציפר
=גיזרון=
* שם שהופיע במסמכי המשפטים שנערכו בראשית המאה ה-14 לחברי מסדר אבירי היכל שלמה.חוקרים מודרניים העלו את ההשערה שמדובר בשיבוש של שם הנביא מוחמד (מַחמוּט או מָהוֹמֶת בהגיה שהייתה נפוצה אז באירופה בהשפעת העות'מאנים).
=מילים נרדפות=
* אלילות
* כת
* מין
=ניגודים=
* קונפורמיזם
* תַּלְמָנוּת
* תרבות העדר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עבודה זרה
נצרת
נָצְרַת
# עיר עתיקה השוכנת בגליל התחתון, נחשבת לערש הדת הנצרית.
=גיזרון=
* כפי הנראה, בימי בית שני היתה נצרת עיר של נגרים, כי כבר שער ר' יוסף הלוי, ש“נצרת” גזורה היא מתיבת נסרת כשמה הקודם של ימת כנרת גנוסר היא גיא-נסרים כרמז למשלח היד של תושבי סביבת הימה . השם נצרת, מופיע בכתב עברי לראשונה וללא ניקוד ברשימות משמרות הכהונה הנקראות "כתובת קיסריה" ומתוארכות לתחילת המאה השנייה עד לסוף המאה השלישית לסה"נ, לערך. תיבה זו מופיעה ברובד לשונו של הפייטן אלעזר בירבי קליר בצורתה המנוקדת בלשון עברית של ימי הביניים - "נָצְרַת" (ראו לעיל). בעברית של תקופת ההשכלה שובש שמה בעקבות השפעת לשונות אירופה לצורה: נַצֶּרֶת, ב.
=צירופים=
* נצרת עילית
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: Nazarét)
*ערבית: (תעתיק: אֲ(ל)נָּאצִרָה)
=קישורים חיצוניים=
* אהרון ברבריאן - "כוחו של חרוז" (החל מעמ' 3) , [https://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/acad35.pdf למקור השם נצרת], אתר האקדמיה ללשון
=הערת שוליים=====נָצְרַת
# עיר עתיקה השוכנת בגליל התחתון, נחשבת לערש הדת הנצרית.
=גיזרון=
* כפי הנראה, בימי בית שני היתה נצרת עיר של נגרים, כי כבר שער ר' יוסף הלוי, ש“נצרת” גזורה היא מתיבת נסרת כשמה הקודם של ימת כנרת גנוסר היא גיא-נסרים כרמז למשלח היד של תושבי סביבת הימה . השם נצרת, מופיע בכתב עברי לראשונה וללא ניקוד ברשימות משמרות הכהונה הנקראות "כתובת קיסריה" ומתוארכות לתחילת המאה השנייה עד לסוף המאה השלישית לסה"נ, לערך. תיבה זו מופיעה ברובד לשונו של הפייטן אלעזר בירבי קליר בצורתה המנוקדת בלשון עברית של ימי הביניים - "נָצְרַת" (ראו לעיל). בעברית של תקופת ההשכלה שובש שמה בעקבות השפעת לשונות אירופה לצורה: נַצֶּרֶת, ב.
=צירופים=
* נצרת עילית
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: Nazarét)
*ערבית: (תעתיק: אֲ(ל)נָּאצִרָה)
=קישורים חיצוניים=
* אהרון ברבריאן - "כוחו של חרוז" (החל מעמ' 3) , [https://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/acad35.pdf למקור השם נצרת], אתר האקדמיה ללשון
מליח
מָלִיחַ
# דג ממשפחת הסרדינאים המשמש למאכל אחר עישונו או מליחתו.
=גיזרון=
*ע"ש שנאכל מלוח.
=מילים נרדפות=
*דג מלוח
*הרינג
*מתיאס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מלח (שורש)
קטגוריה:דגים
=גיזרון=
*ע"ש שנאכל מלוח.
=מילים נרדפות=
*דג מלוח
*הרינג
*מתיאס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מלח (שורש)
קטגוריה:דגים
עיף
עָיֵף
# חסר מרץ וחיוניות,יגע.
#:* "הוּא סִיפּר שֶבֵּסדֶר הַפּסֲח בֵּירֵךְ עֵשָׂו והוּא בֵּירֵךְ האֱלוֹהִים, האֱלוֹהִים, האֱלוֹהִים, האֱלוֹהִים שלי עָיֵיף" /[https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=1844&wrkid=22807 "האלוהים שלי עייף"]/ נושאי המגבעת,אמיר זידנר.
=גיזרון=
* בלשון ספרותית, גם בצורת העבר "עָיַיף" .
* ארמית סורית [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%28ph%20N&cits=all ܥܦܬܐ] - "עפְּתא" בהוראת עילפון,תשישות. השוו מן ערבית, עֲֲאְיַן عيان - עייף
=פרשנים מפרשים=
* רש"י קושר "עיף" לעניין "צמא" - "עיף בצמא דכתיב ויצמא שם העם".
=צירופים=
* עיפה נפשי
=נגזרות=
* לעייפה
* עייפות
=מילים נרדפות=
* יגע
* יעף (שיכול עיצורים)
* תשוש
=ניגודים=
* נמרץ
* ערני
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: תַעְבָאן)
עָיֵף
# חסר מרץ וחיוניות,יגע.
#:* "הוּא סִיפּר שֶבֵּסדֶר הַפּסֲח בֵּירֵךְ עֵשָׂו והוּא בֵּירֵךְ האֱלוֹהִים, האֱלוֹהִים, האֱלוֹהִים, האֱלוֹהִים שלי עָיֵיף" /[https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=1844&wrkid=22807 "האלוהים שלי עייף"]/ נושאי המגבעת,אמיר זידנר.
=גיזרון=
* בלשון ספרותית, גם בצורת העבר "עָיַיף" .
* ארמית סורית [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%28ph%20N&cits=all ܥܦܬܐ] - "עפְּתא" בהוראת עילפון,תשישות. השוו מן ערבית, עֲֲאְיַן عيان - עייף
=פרשנים מפרשים=
* רש"י קושר "עיף" לעניין "צמא" - "עיף בצמא דכתיב ויצמא שם העם".
=צירופים=
* עיפה נפשי
=נגזרות=
* לעייפה
* עייפות
=מילים נרדפות=
* יגע
* יעף (שיכול עיצורים)
* תשוש
=ניגודים=
* נמרץ
* ערני
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: תַעְבָאן)
הלעיב
הִלְעִיב
# לעג שחק
=גיזרון=
* מילה יחידאית, מופיעה עד לראשית עידן העברית החדשה. הלעיב - סכול אותיות של תיבת "העליב".
* השוו סורית-ארמית "לֲעבּ" [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=l%28b%20V&cits=all ܠܥܒ] בהוראת - "לאבד כל רסן", לעלוב, להתעלם מן- ,להיות תאב בצע.
* ערבית כפועל, "לעבֲּ" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%84%D8%B9%D8%A8 لَعِبَ] גם בהוראת להערים,לרמות,לשחק.
=פרשנים מפרשים=
* רד"ק ומצודות מפרשים "מלעיבים - כמו מלעיגים" .
=מילים נרדפות=
* בייש
* הכלים
*לגלג
=קישורים חיצוניים=
* מפעל המילון ההיסטורי, [https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?koderekh=16079&page=1 ל-ע-ב, בניין הפעיל], מאגרים .
=סמוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:שיכול עיצורים
=גיזרון=
* מילה יחידאית, מופיעה עד לראשית עידן העברית החדשה. הלעיב - סכול אותיות של תיבת "העליב".
* השוו סורית-ארמית "לֲעבּ" [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=l%28b%20V&cits=all ܠܥܒ] בהוראת - "לאבד כל רסן", לעלוב, להתעלם מן- ,להיות תאב בצע.
* ערבית כפועל, "לעבֲּ" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%84%D8%B9%D8%A8 لَعِبَ] גם בהוראת להערים,לרמות,לשחק.
=פרשנים מפרשים=
* רד"ק ומצודות מפרשים "מלעיבים - כמו מלעיגים" .
=מילים נרדפות=
* בייש
* הכלים
*לגלג
=קישורים חיצוניים=
* מפעל המילון ההיסטורי, [https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?koderekh=16079&page=1 ל-ע-ב, בניין הפעיל], מאגרים .
=סמוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:שיכול עיצורים
נוצרי
נוֹצְרִי
# שמוצאו מנצרת, עפ"ר כינוי לישו.
# השייך לדת המאמינה באלוהותו של ישו וסוגדת לו.
=גיזרון=
*בבשורה ע"פ מתי, נאמר: אך אין לציטוט מקור, ולא ידוע למה התכוון המשורר. ייתכן כי זהו עיוות של הפסוק: , שכן בתרגום לשופטים מתועתקת המילה כ־ ולא מתורגמת כבתרגום לתורה.
=מילים נרדפות=
* משיחי (2)
* נצרתי (1)
=ראו גם=
*אורתודוקס
*אנגליקני
*פרוטסטנטי
*קתולי
*נצרות
*התנצר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דת
קטגוריה:נצרות
=גיזרון=
*בבשורה ע"פ מתי, נאמר: אך אין לציטוט מקור, ולא ידוע למה התכוון המשורר. ייתכן כי זהו עיוות של הפסוק: , שכן בתרגום לשופטים מתועתקת המילה כ־ ולא מתורגמת כבתרגום לתורה.
=מילים נרדפות=
* משיחי (2)
* נצרתי (1)
=ראו גם=
*אורתודוקס
*אנגליקני
*פרוטסטנטי
*קתולי
*נצרות
*התנצר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דת
קטגוריה:נצרות
שגל
שֵׁגָל
# אשת המלך, אישה רמת־דרג.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוקים לעיל. מצויה גם בארמית המקראית ().
* , גלגול של הצירוף האכדי issi ekalli בהוראת: אשת ההיכל.<ref>Marten Stol, [https://www.degruyter.com/document/doi/10.1515/9781614512639/pdf Women in the Ancient Near East], translated by Helen and Mervyn Richardson (Berlin: de Gruyter, 2016), p. 530</ref> לדעה אחרת, מן: ša ekalli, באותה משמעות; מילולית: "של ההיכל".<ref>שושנה ארבלי-רווה, "SAL.É.GAL = ša ekalli = שֵׁגָל", לשוננו נב (תשמ"ח), עמ' 8–17; Stephen Kaufman, [https://oi.uchicago.edu/sites/oi.uchicago.edu/files/uploads/shared/docs/as19.pdf#page=115 The Akkadian Influences on Aramaic] (Chicago: The Oriental Institute of the University of Chicago, 1974), p. 97; מילון CAD, כרך 4 (E), עמ' 61–62 ([https://oi.uchicago.edu/sites/oi.uchicago.edu/files/uploads/shared/docs/cad_e.pdf#page=75 קישור להורדה] – קובץ כבד)</ref>
=הערות שוליים=
קטגוריה:תוארי אצולה
שֵׁגָל
# אשת המלך, אישה רמת־דרג.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוקים לעיל. מצויה גם בארמית המקראית ().
* , גלגול של הצירוף האכדי issi ekalli בהוראת: אשת ההיכל.<ref>Marten Stol, [https://www.degruyter.com/document/doi/10.1515/9781614512639/pdf Women in the Ancient Near East], translated by Helen and Mervyn Richardson (Berlin: de Gruyter, 2016), p. 530</ref> לדעה אחרת, מן: ša ekalli, באותה משמעות; מילולית: "של ההיכל".<ref>שושנה ארבלי-רווה, "SAL.É.GAL = ša ekalli = שֵׁגָל", לשוננו נב (תשמ"ח), עמ' 8–17; Stephen Kaufman, [https://oi.uchicago.edu/sites/oi.uchicago.edu/files/uploads/shared/docs/as19.pdf#page=115 The Akkadian Influences on Aramaic] (Chicago: The Oriental Institute of the University of Chicago, 1974), p. 97; מילון CAD, כרך 4 (E), עמ' 61–62 ([https://oi.uchicago.edu/sites/oi.uchicago.edu/files/uploads/shared/docs/cad_e.pdf#page=75 קישור להורדה] – קובץ כבד)</ref>
=הערות שוליים=
קטגוריה:תוארי אצולה
תותב
תּוֹתָב
# איבר מלאכותי המהווה תחליף לאיבר ביולוגי כלשהו בגוף, עקב מום או פגיעה כלשהי, וממלא תפקיד דומה לאיבר הביולוגי.
=גיזרון=
* תותב, שהיא הצורה הארמית של תושׁב (בחילופי ש־ת מהאות הפרוטו־שמית ṯ). 'תושב' מתאר מישהו או משהו שיושב במקום מסוים אך מעיקרו לא שייך למקום,<ref>[https://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/meeting92.pdf האקדמיה] עמוד 80: "...תותב, שהוא גם עניינו של תושב. תּוֹשָׁב במקרא איננו יושב הארץ, אלא אחד שאיננו מעיקרם של יושבי הארץ"</ref> כמו בשימוש ,<ref>גם בפסוק זה, תושב מקביל לארמית תותב: </ref> בדומה לאיבר שיושב במקום אך מעיקרו לא היה שייך שם.
=צירופים=
*שיניים תותבות
=ראו גם=
* חלופה
*תושבת
=גיזרון=
* תותב, שהיא הצורה הארמית של תושׁב (בחילופי ש־ת מהאות הפרוטו־שמית ṯ). 'תושב' מתאר מישהו או משהו שיושב במקום מסוים אך מעיקרו לא שייך למקום,<ref>[https://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/meeting92.pdf האקדמיה] עמוד 80: "...תותב, שהוא גם עניינו של תושב. תּוֹשָׁב במקרא איננו יושב הארץ, אלא אחד שאיננו מעיקרם של יושבי הארץ"</ref> כמו בשימוש ,<ref>גם בפסוק זה, תושב מקביל לארמית תותב: </ref> בדומה לאיבר שיושב במקום אך מעיקרו לא היה שייך שם.
=צירופים=
*שיניים תותבות
=ראו גם=
* חלופה
*תושבת
טררם
טָרָרָם
# רעש והמולה מיותרת.
#:* "כל הזמן הזה תהיתי: אחד, איך לקח שעות להבין? שתיים, הכי גרוע: איפה היה כל הטררם הזה כשכטב"ם חדר לבית הלל ללא אזעקה". (גל גביש. מעריב, "החיים בצפון הפכו לרולטה רוסית , וזו רק ההתחלה"https://www.maariv.co.il/journalists/opinions/Article-1118551)
#:* "היה טעם להתעכב על כך, אלמלא הנזק שהטררם הברביקיואי עלול לעשות למסעדה שבסך הכל היא בסדר גמור ואף למעלה מכך". ("פונדק דה-לוקס": הבשר טוב, אבל אל תצפו לברביקיו - הארץ. https://www.haaretz.co.il/food/restaurants-reviews/2014-03-20/ty-article/.premium/0000017f-dbd9-df9c-a17f-ffd95bbf0000)
=גיזרון=
* אונומנוטפיאה יידישאית, טאַראַררַם. השוו טרטור
=ראו גם=
*בלגן
*טרדה
=גיזרון=
* אונומנוטפיאה יידישאית, טאַראַררַם. השוו טרטור
=ראו גם=
*בלגן
*טרדה
יצקת ברזל
יַצֶּקֶת בַּרְזֶל
# סגסוגת של ברזל עם 2–4 אחוזים של פחמן, הניתנת ליציקה לתוך תבנית בגלל נקודת ההיתוך שלה הנמוכה יחסית ודלילותה.<ref>אינג' י. כהן, טכנולוגיה של מתכת לכתה א'. משרד החינוך, המכון לאמצעי הוראה [אין שנה].</ref>
=גיזרון=
* cast iron.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הבניין (תשל"ב), 1972; מילון למונחי שיתוך (תשמ"ה), 1985.
=צירופים=
* יצקת ברזל חשילה
* יצקת ברזל לבנה
* יצקת ברזל אפורה
=מילים נרדפות=
* ברזל יצוק
* יצקת
=סימוכין=
קטגוריה:מטלורגיה
=גיזרון=
* cast iron.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הבניין (תשל"ב), 1972; מילון למונחי שיתוך (תשמ"ה), 1985.
=צירופים=
* יצקת ברזל חשילה
* יצקת ברזל לבנה
* יצקת ברזל אפורה
=מילים נרדפות=
* ברזל יצוק
* יצקת
=סימוכין=
קטגוריה:מטלורגיה
ובכן
וּבְכֵן
# כָּךְ, באופן זה.
# הואיל וכך.
=גיזרון=
* מן כֵּן.
=תרגום=
קטגוריה:מילות חיבור
וּבְכֵן
# כָּךְ, באופן זה.
# הואיל וכך.
=גיזרון=
* מן כֵּן.
=תרגום=
קטגוריה:מילות חיבור
אלונתית
אֲלוּנְתית
# שיקוי מענבי בר המשמש לבישום, לסיכת הגוף ולבישול.
=גיזרון=
* שיבוש – עשוי מענבי בר, מן – ענבי בר.
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/dictionaryoftarg01jastuoft/page/68/mode/1up?viewtheater אלונתית] בתוך: Marcus Yastrov, A Dictionary of the Targumim, 1903. 
* [https://lsj.gr/wiki/%CE%BF%E1%BC%B0%CE%BD%CE%AC%CE%BD%CE%B8%CE%B9%CE%BD%CE%BF%CF%82 οἰνάνθῐνος] in: Liddle, Scott and Jones Greek-English Lexicon.
* [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?docPerseus%3Atext%3A1999.04.0059%3Aalphabetic+letter%3DO%3Aentry+group%3D16%3Aentry%3Doenanthium oenanthium] in: Lewis and Short Latin Dictionary, 1879.
* נורית שובל־דודאי, גלוסר המילים השאולות מן היוונית ומן הרומית במקורות היהודיים הבתר־מקראיים. ירושלים, האקדמיה ללשון העברית, תשע"ט. עמ' 37.

קטגוריה:רחצה
קטגוריה:בישול
אֲלוּנְתית
# שיקוי מענבי בר המשמש לבישום, לסיכת הגוף ולבישול.
=גיזרון=
* שיבוש – עשוי מענבי בר, מן – ענבי בר.
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/dictionaryoftarg01jastuoft/page/68/mode/1up?viewtheater אלונתית] בתוך: Marcus Yastrov, A Dictionary of the Targumim, 1903. 
* [https://lsj.gr/wiki/%CE%BF%E1%BC%B0%CE%BD%CE%AC%CE%BD%CE%B8%CE%B9%CE%BD%CE%BF%CF%82 οἰνάνθῐνος] in: Liddle, Scott and Jones Greek-English Lexicon.
* [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?docPerseus%3Atext%3A1999.04.0059%3Aalphabetic+letter%3DO%3Aentry+group%3D16%3Aentry%3Doenanthium oenanthium] in: Lewis and Short Latin Dictionary, 1879.
* נורית שובל־דודאי, גלוסר המילים השאולות מן היוונית ומן הרומית במקורות היהודיים הבתר־מקראיים. ירושלים, האקדמיה ללשון העברית, תשע"ט. עמ' 37.

קטגוריה:רחצה
קטגוריה:בישול
ישימון
יְשִׁימֹן
# ארץ שוממה, שאף צמח לא גדל בה (להבדיל ממדבר, שצמחייתו מועטה ודלילה).
#:* .
=גיזרון=
* מן י-ש-ם, יָשַׁם, היה שומם וחרב.
* ארמית-סורית: אֵשִׁימוֹן (ʾăšīmōn)
=מילים נרדפות=
* ציה
* שממה
* ארץ צלמוות
=ראו גם=
* שממה
* מדבר

קטגוריה:גאוגרפיה
=גיזרון=
* מן י-ש-ם, יָשַׁם, היה שומם וחרב.
* ארמית-סורית: אֵשִׁימוֹן (ʾăšīmōn)
=מילים נרדפות=
* ציה
* שממה
* ארץ צלמוות
=ראו גם=
* שממה
* מדבר

קטגוריה:גאוגרפיה
התחנן
הִתְחַנֵּן
# ביקש ברוב רגש שיַטו לו חסד; בכה למען ירחמו עליו.
=ראו גם=
*תחנון
*תחינה

קטגוריה:רגשות
=ראו גם=
*תחנון
*תחינה

קטגוריה:רגשות
פסלת
פְּסֹלֶת
# הפיסות הנושרות לארץ בשעת עבודת הפיסול או החיטוב באבן.
# מין גרוע, דבר פחות־ערך.
# שיירים, אשפה, "זבל". 
#:*"לא כל פסולת היא זבל" ([https://greenwin.kkl.org.il/features/environment/garbage/recycle/ סיסמה באתר הקרן הקיימת לישראל])
=גיזרון=
* מן פ-ס-ל, פָּסַל - קבע שדבר־מה אינו ראוי או מתאים; ביטל את כשרותו או תקפותו של דבר־מה. 
* בלשון המשנה והתלמוד מתייחסת המילה "פסולת" לחלקים בלתי רצויים (פסולים) שבצמח ובפרי. בעברית המודרנית הפך השימוש במילה פסולת למילה מקצועית בתחום מדעי הסביבה והטיפול בהגנת הסביבה: פסולת גרעינית, פסולת פלסטיק, פסולת תעשייתית מוצקה נוזלית וגאזית, והטיפול בפסולת שפכים, מיחזור פסולת שימוש חוזר בפסולת והטמנת פסולת.
* המילה מופיעה רק ביחיד.
=צירופים=
* פסולת גרעינית
* הטמנת פסולת
* פסולת מוצקה
* מיחזור פסולת
=מילים נרדפות=
* זבל 
* אשפה
=ראו גם=
* פסילה
* פסלות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:איכות הסביבה
פְּסֹלֶת
# הפיסות הנושרות לארץ בשעת עבודת הפיסול או החיטוב באבן.
# מין גרוע, דבר פחות־ערך.
# שיירים, אשפה, "זבל". 
#:*"לא כל פסולת היא זבל" ([https://greenwin.kkl.org.il/features/environment/garbage/recycle/ סיסמה באתר הקרן הקיימת לישראל])
=גיזרון=
* מן פ-ס-ל, פָּסַל - קבע שדבר־מה אינו ראוי או מתאים; ביטל את כשרותו או תקפותו של דבר־מה. 
* בלשון המשנה והתלמוד מתייחסת המילה "פסולת" לחלקים בלתי רצויים (פסולים) שבצמח ובפרי. בעברית המודרנית הפך השימוש במילה פסולת למילה מקצועית בתחום מדעי הסביבה והטיפול בהגנת הסביבה: פסולת גרעינית, פסולת פלסטיק, פסולת תעשייתית מוצקה נוזלית וגאזית, והטיפול בפסולת שפכים, מיחזור פסולת שימוש חוזר בפסולת והטמנת פסולת.
* המילה מופיעה רק ביחיד.
=צירופים=
* פסולת גרעינית
* הטמנת פסולת
* פסולת מוצקה
* מיחזור פסולת
=מילים נרדפות=
* זבל 
* אשפה
=ראו גם=
* פסילה
* פסלות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:איכות הסביבה
אתיק
אַתִּיק
# עמוד הצמוד לקיר כדי לתמוך בו.
# יציע או גזוזטרה על עמודים בתוך אולם או מחוץ למבנה.
=גיזרון=
הגיזרון אינו ידוע.
 כפי הנראה תרגום שומר משמעות וצליל attique, אָטִיק <--- לטינית: atticus <--- יוונית: , שם התואור "אָטִי", מן אטיקה שביוון, במשמעות: קישוט או חלק מבני מתחת לגג בסגנון אדריכלות אָטִי ("אתונאי").
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על יחזקאל מב ג: "אתיק אל פני אתיק" - לא ידעתי מהו.
* מצודת דוד על יחזקאל מב ג: "אתיק אל פני אתיק" - ר"ל עמודי הלשכות ההם היו זה לעומת זה עמוד בפנים מול עמוד מבחוץ.
* מצודת ציון על יחזקאל מב ג: "אתיק" - עמוד מרובע בולט מהכותל רחב מלמטה והולך וכלה מלמעלה והוא עשוי לחיזוק וכן והאתיקים (לעיל מא).
=תרגומים=
* אנגלית: = עליית גג
* צרפתית: = קישוט אדריכלי, עליית גג

קטגוריה:אדריכלות
=גיזרון=
הגיזרון אינו ידוע.
 כפי הנראה תרגום שומר משמעות וצליל attique, אָטִיק <--- לטינית: atticus <--- יוונית: , שם התואור "אָטִי", מן אטיקה שביוון, במשמעות: קישוט או חלק מבני מתחת לגג בסגנון אדריכלות אָטִי ("אתונאי").
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על יחזקאל מב ג: "אתיק אל פני אתיק" - לא ידעתי מהו.
* מצודת דוד על יחזקאל מב ג: "אתיק אל פני אתיק" - ר"ל עמודי הלשכות ההם היו זה לעומת זה עמוד בפנים מול עמוד מבחוץ.
* מצודת ציון על יחזקאל מב ג: "אתיק" - עמוד מרובע בולט מהכותל רחב מלמטה והולך וכלה מלמעלה והוא עשוי לחיזוק וכן והאתיקים (לעיל מא).
=תרגומים=
* אנגלית: = עליית גג
* צרפתית: = קישוט אדריכלי, עליית גג

קטגוריה:אדריכלות
קאצ'קע
קָאצְ'קֶע
# כינוי גנאי לאישה רכלנית ופטפטנית.
=גיזרון=
* קאצ'קע, ברווזה, באותו מובן.
=נגזרות=
* קצ'קיאדה
=קישורים חיצוניים=
* רוביק רוזנטל, [http://www.ruvik.co.il/%D7%94%D7%98%D7%95%D7%A8-%D7%94%D7%A9%D7%91%D7%95%D7%A2%D7%99/2015/1332015.aspx "קומץ מנשקי הקמעות"], 13 במרץ2015.

קטגוריה:כינוי גנאי
קָאצְ'קֶע
# כינוי גנאי לאישה רכלנית ופטפטנית.
=גיזרון=
* קאצ'קע, ברווזה, באותו מובן.
=נגזרות=
* קצ'קיאדה
=קישורים חיצוניים=
* רוביק רוזנטל, [http://www.ruvik.co.il/%D7%94%D7%98%D7%95%D7%A8-%D7%94%D7%A9%D7%91%D7%95%D7%A2%D7%99/2015/1332015.aspx "קומץ מנשקי הקמעות"], 13 במרץ2015.

קטגוריה:כינוי גנאי
שווארצע חיה
שׁוואַרְצֵע חַיָּה
# מי שמוצאו מארצות אפריקה, שגון עורו שחום.
=גיזרון=
* חיה שחורה
=ראו גם=
*כושי
*ערבוש
*פרנק
שׁוואַרְצֵע חַיָּה
# מי שמוצאו מארצות אפריקה, שגון עורו שחום.
=גיזרון=
* חיה שחורה
=ראו גם=
*כושי
*ערבוש
*פרנק
גורנישט
גּוּרְנִישְׁט
# (א) כלום, מאומה, אפס; (ב) כינוי גנאי לאדם לא יצלח, ריקא.
=גיזרון=
* "גאָרנישט", שום דבר, כלום.
=צירופים=
* גורנישט מיט גורנישט
=מילים נרדפות=
* כלומניק
* אפס
* ריקא
=סימוכין=
קטגוריה:כינוי גנאי
=גיזרון=
* "גאָרנישט", שום דבר, כלום.
=צירופים=
* גורנישט מיט גורנישט
=מילים נרדפות=
* כלומניק
* אפס
* ריקא
=סימוכין=
קטגוריה:כינוי גנאי
בטאי
בַּטַּאי
# פרט מעל־סדרה של דגי־סחוס בעלי גוף שטוח, סנפירים רחבי־ידיים, וזנב דק וארוך.
=גיזרון=
* Batoidea, הלחם בסיסים , והסיומת – דמות
=ראו גם=
*גיטרן
*טחן
*טריגון
*כנפתן
*מנטה
*מלאך ים
*תריסנית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דגים
=גיזרון=
* Batoidea, הלחם בסיסים , והסיומת – דמות
=ראו גם=
*גיטרן
*טחן
*טריגון
*כנפתן
*מנטה
*מלאך ים
*תריסנית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דגים
סופרסקריפט
סוּפֶּרְסְקְרִיפְּט
# תיבה מעל; ציון עילי; אות עילית (לטינית superscriptum ) סוּפֶּרְפּוֹזִיצְיָה
=ראו גם=
*אותיות קדוש לבנה
 

 קטגוריה:כתיבה
en:superscriptum
 fr:superscriptum
la:superscriptum
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
סוּפֶּרְסְקְרִיפְּט
# תיבה מעל; ציון עילי; אות עילית (לטינית superscriptum ) סוּפֶּרְפּוֹזִיצְיָה
=ראו גם=
*אותיות קדוש לבנה
 

 קטגוריה:כתיבה
en:superscriptum
 fr:superscriptum
la:superscriptum
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית