OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
שפרה
שִׁפְרָה
# נעטפו בהילה-יוצרת
# שם פרטי לנקבה.
=גיזרון=
* פועל עברי יחידאי. מקביל לפועל האכד 'שֻפַּרֻטֻ' šuparrurtu בהוראת להתפרש, להתרחב . ז"א - רוחו של האל מתחה ופרשה את השמים כאוהל. יתכן מן בבלית עתיקה -'שֻׁבַּרֻטֻ' šubarrūtu בהוראת 'שחרר מכבלי המציאות' ז"א ברוחו שחרר או ברא את יצירתו, קרי - 'העולם' מכבלי ההסתברות הקלושים של ההיתכנות לבריאתו .
* יתכן גם מן חיתית מאוכדת - סֻפֻּרֻ supūru בהוראת הילה, או הילת ירח..
* פרסית - שַׁפֵר,שֻפְר [https://dsal.uchicago.edu/cgi-bin/app/steingass_query.py?qs=shafr%2C+shufr&matchtype=default شفر] - בהוראת 'הצד של כל דבר'.
* מופיעה במקרא גם בצורת ר"ל - חבלי ארץ (ללא בעלות) התמסרו לי, וגם נחלות (בבעלות פרטית) שיתפוני בטובן
* יש המפרשים עפי תיבת שיפר כלומר, ברוחו של האל נעשו השמים שפרה בהוראת 'נאים יותר', 'נעימים יותר', אולם פירוש פחות סביר.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=סמוכין=
קטגוריה:שמות
שִׁפְרָה
# נעטפו בהילה-יוצרת
# שם פרטי לנקבה.
=גיזרון=
* פועל עברי יחידאי. מקביל לפועל האכד 'שֻפַּרֻטֻ' šuparrurtu בהוראת להתפרש, להתרחב . ז"א - רוחו של האל מתחה ופרשה את השמים כאוהל. יתכן מן בבלית עתיקה -'שֻׁבַּרֻטֻ' šubarrūtu בהוראת 'שחרר מכבלי המציאות' ז"א ברוחו שחרר או ברא את יצירתו, קרי - 'העולם' מכבלי ההסתברות הקלושים של ההיתכנות לבריאתו .
* יתכן גם מן חיתית מאוכדת - סֻפֻּרֻ supūru בהוראת הילה, או הילת ירח..
* פרסית - שַׁפֵר,שֻפְר [https://dsal.uchicago.edu/cgi-bin/app/steingass_query.py?qs=shafr%2C+shufr&matchtype=default شفر] - בהוראת 'הצד של כל דבר'.
* מופיעה במקרא גם בצורת ר"ל - חבלי ארץ (ללא בעלות) התמסרו לי, וגם נחלות (בבעלות פרטית) שיתפוני בטובן
* יש המפרשים עפי תיבת שיפר כלומר, ברוחו של האל נעשו השמים שפרה בהוראת 'נאים יותר', 'נעימים יותר', אולם פירוש פחות סביר.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=סמוכין=
קטגוריה:שמות
שפק
שֶׂפֶק
# היחס או הכמות הדרושה לסיפוק הייצר.
=גיזרון=
* מן המקרא,מילה נדירה . 'שפקו' - שם מופשט משורש ש-פ-ק , הנכתב גם באות התחילית ס', מופיע במקרא גם בצורת 'סָפֶק' , ( ומשמעותו :בהוראת צורך,סיפוק, מילוי הכמות האפשרית או הדרושה.בלשון החכמים נגזרו משם זה תיבות 'מספיק','סיפוק'.להלן מופעי השורש במקרא : ; ; .
* פרסית - סַפְקְ [https://dsal.uchicago.edu/cgi-bin/app/steingass_query.py?qs=safk&matchtype=default سفك ] בהוראת סֹפח,סֹפג . הצירוף הפרסי 'סַפְקִי-דֲם' safki dam משמש בהוראת שפיכות (ספיחות) דמים . ז"א - "בִּמְלֹאות שִׂפְקוֹ יֵצֶר לוֹ" מקביל ל-בהמלא קרבו בשפיכות הדמים, יחל להרגיש מצוקה, וכולו וכולו.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* ספח
* ספק
=מילים נרדפות=
* תאווה
* צורך אגואיסטי
=ראו גם=
* שְׁפֶּק שומן חזיר, גרמנית Speck.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=סמוכין=
קטגוריה:שם הקטגוריה
=גיזרון=
* מן המקרא,מילה נדירה . 'שפקו' - שם מופשט משורש ש-פ-ק , הנכתב גם באות התחילית ס', מופיע במקרא גם בצורת 'סָפֶק' , ( ומשמעותו :בהוראת צורך,סיפוק, מילוי הכמות האפשרית או הדרושה.בלשון החכמים נגזרו משם זה תיבות 'מספיק','סיפוק'.להלן מופעי השורש במקרא : ; ; .
* פרסית - סַפְקְ [https://dsal.uchicago.edu/cgi-bin/app/steingass_query.py?qs=safk&matchtype=default سفك ] בהוראת סֹפח,סֹפג . הצירוף הפרסי 'סַפְקִי-דֲם' safki dam משמש בהוראת שפיכות (ספיחות) דמים . ז"א - "בִּמְלֹאות שִׂפְקוֹ יֵצֶר לוֹ" מקביל ל-בהמלא קרבו בשפיכות הדמים, יחל להרגיש מצוקה, וכולו וכולו.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* ספח
* ספק
=מילים נרדפות=
* תאווה
* צורך אגואיסטי
=ראו גם=
* שְׁפֶּק שומן חזיר, גרמנית Speck.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=סמוכין=
קטגוריה:שם הקטגוריה
אנך
אֲנָךְ
# משקולת התלויה בקצהו של חוט שבאמצעותה בדקו אם החומה ישרה.
# בספינות: שם נרדף לאנך עומק, חבל ובקצהו משקולת עופרת למדידת עומק המים וסוג הקרקעית.
# קו ניצב, קו שיוצר עם קו שני זווית ישרה (90°).
= גיזרון =
* מלה יחידאית במקרא, מופיעה רק בספר עמוס. בתלמוד בבלי בהגיית רש"י פירש: נפך בהגיית קרבונקל"א ([https://en.wiktionary.org/wiki/carbuncle#Middle_English carbuncle]) שמופיעה בצרפתית-עתיקה בהוראת אבן בצבע אדום עמוק ,אבן יקרה בצבע אדום כהה. תיבה זו מקורה מלשון סנסקריט בהגיית: נֲאג בהוראת: "בדיל" או "עופרת" , ומכאן "משקולת עופרת" ושמו של המכשיר. מצוי גם באנגלית: (plumb או plumb line), צרפתית: (plomb). מלטינית: (plumbum), "עופרת".
* במשמע המקורי 'בדיל/עופרת', מקבילה לארמית אנך או אנכא.. סורית () אנכא , אכדית: אַנַכֻּ (), כולן באותו משמע. בתעודות כלכליות נזכרים משלוחי בדיל באכדית: אַנכֻּּם (annakum) שהובילו שליחי מארי לממלכות במערב . הבדיל שימש , בסגסוגת עם נחושת כיחס של אחד לשישה עד תשעה להכנת הברונזה .
= צירופים =
* אנך עומק
* קשר אנך
* חבל האנך
= מילים נרדפות =
* חבל האנך (2)
* אנך עומק (2)
* ניצב (3)
=ניגודים=
* פלס (1)
* מקביל (3)
= סימוכין =
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:גאומטריה
אֲנָךְ
# משקולת התלויה בקצהו של חוט שבאמצעותה בדקו אם החומה ישרה.
# בספינות: שם נרדף לאנך עומק, חבל ובקצהו משקולת עופרת למדידת עומק המים וסוג הקרקעית.
# קו ניצב, קו שיוצר עם קו שני זווית ישרה (90°).
= גיזרון =
* מלה יחידאית במקרא, מופיעה רק בספר עמוס. בתלמוד בבלי בהגיית רש"י פירש: נפך בהגיית קרבונקל"א ([https://en.wiktionary.org/wiki/carbuncle#Middle_English carbuncle]) שמופיעה בצרפתית-עתיקה בהוראת אבן בצבע אדום עמוק ,אבן יקרה בצבע אדום כהה. תיבה זו מקורה מלשון סנסקריט בהגיית: נֲאג בהוראת: "בדיל" או "עופרת" , ומכאן "משקולת עופרת" ושמו של המכשיר. מצוי גם באנגלית: (plumb או plumb line), צרפתית: (plomb). מלטינית: (plumbum), "עופרת".
* במשמע המקורי 'בדיל/עופרת', מקבילה לארמית אנך או אנכא.. סורית () אנכא , אכדית: אַנַכֻּ (), כולן באותו משמע. בתעודות כלכליות נזכרים משלוחי בדיל באכדית: אַנכֻּּם (annakum) שהובילו שליחי מארי לממלכות במערב . הבדיל שימש , בסגסוגת עם נחושת כיחס של אחד לשישה עד תשעה להכנת הברונזה .
= צירופים =
* אנך עומק
* קשר אנך
* חבל האנך
= מילים נרדפות =
* חבל האנך (2)
* אנך עומק (2)
* ניצב (3)
=ניגודים=
* פלס (1)
* מקביל (3)
= סימוכין =
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:גאומטריה
שפלות
שִׁפְלוּת
# כֶּשֶׁל.
# ענווה, וַתְרָנוּת
#:* "אִם לִפְנֵי מֶלֶךְ בָּשָׂר וָדָם צָרִיךְ אָדָם לִנְהֹג שִׁפְלוּת בְּעַצְמוֹ, קַל וָחֹמֶר לִפְנֵי הַמָּקוֹם". (במדבר רבה -[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A9%D6%B4%D7%81%D7%A4%D6%B0%D7%9C%D7%95%D6%BC%D7%AA?lang=he&p2=Bamidbar_Rabbah.4.20&lang2=he&w2=all&lang3=he ד,כ']).
=גיזרון=
* מופיעה במקרא,יחידאית. נוצרה מתבנית המילה 'שפל' , בתוספת סופית: -וֹת
=צירופים=
* שִׁפְלוּת הָרוּחַ
=נגזרות=
* שפל
* השפלה
=ניגודים=
* שחצנות
* רהב
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שִׁפְלוּת
# כֶּשֶׁל.
# ענווה, וַתְרָנוּת
#:* "אִם לִפְנֵי מֶלֶךְ בָּשָׂר וָדָם צָרִיךְ אָדָם לִנְהֹג שִׁפְלוּת בְּעַצְמוֹ, קַל וָחֹמֶר לִפְנֵי הַמָּקוֹם". (במדבר רבה -[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A9%D6%B4%D7%81%D7%A4%D6%B0%D7%9C%D7%95%D6%BC%D7%AA?lang=he&p2=Bamidbar_Rabbah.4.20&lang2=he&w2=all&lang3=he ד,כ']).
=גיזרון=
* מופיעה במקרא,יחידאית. נוצרה מתבנית המילה 'שפל' , בתוספת סופית: -וֹת
=צירופים=
* שִׁפְלוּת הָרוּחַ
=נגזרות=
* שפל
* השפלה
=ניגודים=
* שחצנות
* רהב
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
גרל (שורש)
השורש ג־ר־ל הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ג (שורשים)
</noinclude>

 
קטגוריה:גרל (שורש)השורש ג־ר־ל הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ג (שורשים)
</noinclude>

 
קטגוריה:גרל (שורש)
שאט
שָׁאט
# בזה התייחס בזלזול
=גיזרון=
* מילה מקראית. בארמית תרגום לבז ויבז עשיו ושאט עשיו
שָׁאט
# בזה התייחס בזלזול
=גיזרון=
* מילה מקראית. בארמית תרגום לבז ויבז עשיו ושאט עשיו
מגיד
מְגֻיָּד
# שגופו חתוך ומבוקע.
=גיזרון=
* לשון חז"ל. הפועל גִּיֵּד לא קיים. הפרשנים קושרים לפועל ארמי גד ראו גם גדד
מַגִּיד
# מלאך המודיע סתרי תורה, לרוב בהקשר של סופרי ספרים וכינוים.
#:* רבי יוסף קארו והמגיד
# רב בעל כושר רטורי מיוחד, המחזר בעיירות ומשמיע דברי כיבושין והתעוררות בדברי דת.
#:* המגיד מדובנא
=גיזרון=
* הפועל הגיד
=צירופים=
* מגיד עתידות
* מגיד בעלטה
=קישורים חיצוניים=
*מגיד מישרים (ספר)
=גיזרון=
* לשון חז"ל. הפועל גִּיֵּד לא קיים. הפרשנים קושרים לפועל ארמי גד ראו גם גדד
מַגִּיד
# מלאך המודיע סתרי תורה, לרוב בהקשר של סופרי ספרים וכינוים.
#:* רבי יוסף קארו והמגיד
# רב בעל כושר רטורי מיוחד, המחזר בעיירות ומשמיע דברי כיבושין והתעוררות בדברי דת.
#:* המגיד מדובנא
=גיזרון=
* הפועל הגיד
=צירופים=
* מגיד עתידות
* מגיד בעלטה
=קישורים חיצוניים=
*מגיד מישרים (ספר)
פרץ
פָּרַץ
# התקדם בעצמה ובכוח, התרבה במספרו והתפשט במרחב, עבר מחסום במהירות.
# שבר, יצר בקע בגוף שלם.
# שבר מחסום. התגבר על מכשול.
#:* הוא פרץ את התוכנה.
=גיזרון=
* פועל מקראי. הפועל פִּרֵץ לא קיים רק הנגזרת מְפֹרָץ.
=נגזרות=
* פריצה
* פרוץ
* פורץ
* מפרץ (2)
פָּרַץ {{משני|ב}}
# הרבה בדברי שכנוע.
=גיזרון=
* שיכול עיצורים משורש פ־צ־ר במקרא שמשמעו ריבוי כמו בפועל פָּצַר א
=מילים נרדפות=
*הפציר
*פצר
פֶּרֶץ
# כוח תנופה
#:* בפרץ התרגשות פתאומי
# שבר, הריסה.
# שם פרטי לזכר.
=צירופים=
*אין פרץ ואין צוחה
*עמד בפרץ
*רוח פרצים
=מילים נרדפות=
* התפרצות (1)
=תרגום=
*אנגלית: (1,2), (3)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
* פועל מקראי. הפועל פִּרֵץ לא קיים רק הנגזרת מְפֹרָץ.
=נגזרות=
* פריצה
* פרוץ
* פורץ
* מפרץ (2)
פָּרַץ {{משני|ב}}
# הרבה בדברי שכנוע.
=גיזרון=
* שיכול עיצורים משורש פ־צ־ר במקרא שמשמעו ריבוי כמו בפועל פָּצַר א
=מילים נרדפות=
*הפציר
*פצר
פֶּרֶץ
# כוח תנופה
#:* בפרץ התרגשות פתאומי
# שבר, הריסה.
# שם פרטי לזכר.
=צירופים=
*אין פרץ ואין צוחה
*עמד בפרץ
*רוח פרצים
=מילים נרדפות=
* התפרצות (1)
=תרגום=
*אנגלית: (1,2), (3)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
הפציר
הִפְצִיר
# הִרְבָּה הגביר הפריז
# הרבה דברים להשפיע על דעת השומע
#:* שמעון הפציר בחברו, מתחילה סירב לו אך לאחר הפצרות רבות נענה לו.
=גיזרון=
* משמעות 1 מופיע פעם אחת במקרא.
* משמעות 2 במקרא רק בפועל הקל פצר. ראו גם פרץ ב נראה שבא ממשמעות השורש פ־ר־ץ ריבוי והפרזה.
=ראו גם=
* פעל}}
[[קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* משמעות 1 מופיע פעם אחת במקרא.
* משמעות 2 במקרא רק בפועל הקל פצר. ראו גם פרץ ב נראה שבא ממשמעות השורש פ־ר־ץ ריבוי והפרזה.
=ראו גם=
* פעל}}
[[קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
פצר
פָּצַר
# הרבה דברי שכנוע לשנות את דעתו של האחר
=גיזרון=
* השורש במקרא כמו גם בפועל הפציר לריבוי הפועל בא כמה פעמים בשיכול העיצורים פרץ ויתכן שהוא המקור (פרץ במקרא לשון ריבוי)
=ראו גם=
* פצירה
=גיזרון=
* השורש במקרא כמו גם בפועל הפציר לריבוי הפועל בא כמה פעמים בשיכול העיצורים פרץ ויתכן שהוא המקור (פרץ במקרא לשון ריבוי)
האח
הֶאָח
# מילת קריאה לציון שמחה וסיפוק וגם שמחה לאיד.
=גיזרון=
* מן המקרא.
* מצרית קדומה, בהגיית: אֵח ȝḫ ובהוראת הצלחה,תהילה,רוממות . מסומל בעזרת ההירוגליף להלן:
:<hiero>G25</hiero>
=ראו גם=
* אח ג

קטגוריה:שם הקטגוריה
=גיזרון=
* מן המקרא.
* מצרית קדומה, בהגיית: אֵח ȝḫ ובהוראת הצלחה,תהילה,רוממות . מסומל בעזרת ההירוגליף להלן:
:<hiero>G25</hiero>
=ראו גם=
* אח ג

קטגוריה:שם הקטגוריה
תמך
תָּמַךְ
# החזיק. נתן את כוחו לאחר לסייעו שלא יפול.
# הגיש עזרה.
#:* הוא תרם מכספו כדי לתמוך במשפחות במצוקה.
=גיזרון=
* מילה מקראית
=נגזרות=
* תמיכה
* נתמך
*
=מילים נרדפות=
* סמך
* סייע (2)
* סעד (2)
=ראו גם=
*עודד
*תימוכין
תָּמַךְ
# החזיק. נתן את כוחו לאחר לסייעו שלא יפול.
# הגיש עזרה.
#:* הוא תרם מכספו כדי לתמוך במשפחות במצוקה.
=גיזרון=
* מילה מקראית
=נגזרות=
* תמיכה
* נתמך
*
=מילים נרדפות=
* סמך
* סייע (2)
* סעד (2)
=ראו גם=
*עודד
*תימוכין
אנית אסירים
אֳנִיַּת אֲסִירִים
# אונייה להובלת אסירים אל מושבת עונשין או אל ארץ גזירה מעבר לים.
=גיזרון=
* convict ship. התרגום המילולי הוא "שְׁפוּטִים", כאלה שנגזר דינם על ידי בית משפט, כי האונייה עצמה לא הייתה בית כלא.
=מילים נרדפות=
* מובלת אסירים
=ראו גם=
* אוניית כלא
* בית כלא צף
* אוניית גירוש
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.sea.museum/discover/library/research-guides/convict-ships Convict Ships] in: Australian National Maritime Museum Library.

קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* convict ship. התרגום המילולי הוא "שְׁפוּטִים", כאלה שנגזר דינם על ידי בית משפט, כי האונייה עצמה לא הייתה בית כלא.
=מילים נרדפות=
* מובלת אסירים
=ראו גם=
* אוניית כלא
* בית כלא צף
* אוניית גירוש
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.sea.museum/discover/library/research-guides/convict-ships Convict Ships] in: Australian National Maritime Museum Library.

קטגוריה:כלי שיט
שכיה
שְׂכִיָּה
# דימוי, דמות, מראֶה 
#:*-(טז).
#:*"כְּתָרִים סוּסִים כְּסָפִים וְאַבְנֵטִים / בַּדִּי רִקְמָה מִסִּין / צְמִידִים אַלּוֹת חוֹתֵם וַחֲרֵבוֹת / שְׁטִיחִים בְּשָׂמִים / מְבְחָר שְׂכִיּוֹת חֶמְדָּה" (פירדוסי: שאה-נאמה, כרך שני / ספר המלכים)
=גיזרון=
*מן שָׂכָה
* מן ארמית 'סְכָא' - בהוראת חיכה, צִפַה (='look for'). נגזרת 'סַכְוָאָה' בהוראת שומר,צופה. מושאל ללשון אתיופית 'מֶסכּוֹתְ' maskōt, וערבית-מצרית שבָּכְּ [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B4%D8%A8%D8%A7%D9%83 شباك] בשני הלשונות בהוראת חלון . מכך נובע שהמילה 'שכיה' קשורה סמנטית במושגים הקשורים לראייה,וחיצוניות. (ד"ר א. קליין)
* השוו פרסית מושאלת מן ערבית - 'שַׁכְסֲה' [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B4%D8%AE%D8%B5#Arabic شخص] כשם עצם: בהוראת דמות, אישיות. כפועל: בהוראת לצוץ, להופיע.
=צירופים=
* שכיית חמדה
=נגזרות=
* משכית
* סכוי
* שכוי
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
* סכה
* שחצן
* מראה
* חוש
* ראייה.
* מסכה
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שָֹכְיָה
# שם פרטי מן המקרא
שְׂכִיָּה
# דימוי, דמות, מראֶה 
#:*-(טז).
#:*"כְּתָרִים סוּסִים כְּסָפִים וְאַבְנֵטִים / בַּדִּי רִקְמָה מִסִּין / צְמִידִים אַלּוֹת חוֹתֵם וַחֲרֵבוֹת / שְׁטִיחִים בְּשָׂמִים / מְבְחָר שְׂכִיּוֹת חֶמְדָּה" (פירדוסי: שאה-נאמה, כרך שני / ספר המלכים)
=גיזרון=
*מן שָׂכָה
* מן ארמית 'סְכָא' - בהוראת חיכה, צִפַה (='look for'). נגזרת 'סַכְוָאָה' בהוראת שומר,צופה. מושאל ללשון אתיופית 'מֶסכּוֹתְ' maskōt, וערבית-מצרית שבָּכְּ [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B4%D8%A8%D8%A7%D9%83 شباك] בשני הלשונות בהוראת חלון . מכך נובע שהמילה 'שכיה' קשורה סמנטית במושגים הקשורים לראייה,וחיצוניות. (ד"ר א. קליין)
* השוו פרסית מושאלת מן ערבית - 'שַׁכְסֲה' [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B4%D8%AE%D8%B5#Arabic شخص] כשם עצם: בהוראת דמות, אישיות. כפועל: בהוראת לצוץ, להופיע.
=צירופים=
* שכיית חמדה
=נגזרות=
* משכית
* סכוי
* שכוי
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
* סכה
* שחצן
* מראה
* חוש
* ראייה.
* מסכה
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שָֹכְיָה
# שם פרטי מן המקרא
מניכ
מׇנְיׇכּ, מניאכ (או:מניאק)
# מזדין.
# כנוי גס ומעליב להומו.
=גיזרון=
* , רבים: |מָנַאיִכּ}}
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ערבית
=גיזרון=
* , רבים: |מָנַאיִכּ}}
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ערבית
על בריו
עַל בֻּרְיוֹ
# 
#:* הוא למד היטב וכבר יודע את הסוגיה על בוריה
=מקור=
* לשון חז"ל הטיית התואר בריא בלשונם בָּרִי במובן ודאי ויציב. גם בפני עצמה כמו בבריאותו.
* לעיתים נראה משורש בר ברר זַכּוּת בברור
=ביטויים קרובים=
*אמת לאמיתה
=ניגודים=
* 

=
=ראו גם=
* 

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* לשון חז"ל הטיית התואר בריא בלשונם בָּרִי במובן ודאי ויציב. גם בפני עצמה כמו בבריאותו.
* לעיתים נראה משורש בר ברר זַכּוּת בברור
=ביטויים קרובים=
*אמת לאמיתה
=ניגודים=
* 

=
=ראו גם=
* 

קטגוריה:ביטויים
גונדי
גוֹנְדִי
# קציצת עוף או כבש יהודו-פרסיות במרק .
#:* הגונדי של דודה טובה חנום מתחרה רק בחורשט בֶּה של האמֶה הַאוּ
=גיזרון=
* שמה המלא של המנה: 'גוׂנְדִי נוֹחוֹדִי', מילולית: 'כדורי חומוס-חזה עוף'. מקביל לדארדווידית מושאלת לסנסקריט: ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E0%A4%97%E0%A5%87%E0%A4%82%E0%A4%A6 गेन्दुक]) 'גֶנְדֻקַ' בהוראת כדור. הינדית: גוֹד गोद בהוראת חזה ,חיק (=חומר הגלם הקציצתי).
=ראו גם=
* פּאשְׁמַאק پشمک צמר גפן מתוק. (וגם כינוי פרסי לאישה שעירה).
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:פרסית
גוֹנְדִי
# קציצת עוף או כבש יהודו-פרסיות במרק .
#:* הגונדי של דודה טובה חנום מתחרה רק בחורשט בֶּה של האמֶה הַאוּ
=גיזרון=
* שמה המלא של המנה: 'גוׂנְדִי נוֹחוֹדִי', מילולית: 'כדורי חומוס-חזה עוף'. מקביל לדארדווידית מושאלת לסנסקריט: ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E0%A4%97%E0%A5%87%E0%A4%82%E0%A4%A6 गेन्दुक]) 'גֶנְדֻקַ' בהוראת כדור. הינדית: גוֹד गोद בהוראת חזה ,חיק (=חומר הגלם הקציצתי).
=ראו גם=
* פּאשְׁמַאק پشمک צמר גפן מתוק. (וגם כינוי פרסי לאישה שעירה).
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:פרסית
ציד לויתנים
צֵיד לִוְיְתָנִים
# קטילת לווייתנים בצלצל כדי להשתמש בבשרם ובשומנם למאכל ולצרכים נוספים.
=גיזרון=
* מן צַיִד + לווייתן.
=צירופים=
* אוניית ציד לווייתנים
* ספינת ציד לווייתנים
=ראו גם=
* ציידת לווייתנים
* אוניית חרושת
* ציד דגים
* ציד כלבי ים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דיג
=גיזרון=
* מן צַיִד + לווייתן.
=צירופים=
* אוניית ציד לווייתנים
* ספינת ציד לווייתנים
=ראו גם=
* ציידת לווייתנים
* אוניית חרושת
* ציד דגים
* ציד כלבי ים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דיג
אנית לויתנים
אֳנִיַּת לִוְיְתָנִים
אוניית הלווייתנים "צ'רלס וו' מורגן", נבנתה ב-1841
# ספינה לציד לוויתנים ולעתים גם לעיבוד השלל שניצוד.
=גיזרון=
* whaleship ושפות אירופיות נוספות.
=מילים נרדפות=
* ספינת ציד לוויתנים
* אוניית ציד לווייתנים
* ספינת לווייתנים
=ראו גם=
* ציידת לווייתנים
* לווייתנית
* סירת לווייתנים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דיג
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* whaleship ושפות אירופיות נוספות.
=מילים נרדפות=
* ספינת ציד לוויתנים
* אוניית ציד לווייתנים
* ספינת לווייתנים
=ראו גם=
* ציידת לווייתנים
* לווייתנית
* סירת לווייתנים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דיג
קטגוריה:כלי שיט
ספינת נפש
סְפִינַת נֹפֶשׁ
# אוניית נוסעים להפלגות נופש, השטה במסלול קבוע מראש ופוקדת אתרי תיירות פופולריים.
#:* ספינת נופש היא בעצם בית מלון שט.
=גיזרון=
* cruise ship.
=מילים נרדפות=
* אוניית נופש
* אוניית קיט
* אוניית תענוגות
* ספינת תענוגות
* ספינת אהבה
=ראו גם=
* ספינה 
* קרוז
* הפלגת נופש
* שיט תענוגות
* אוניית פאר

קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* cruise ship.
=מילים נרדפות=
* אוניית נופש
* אוניית קיט
* אוניית תענוגות
* ספינת תענוגות
* ספינת אהבה
=ראו גם=
* ספינה 
* קרוז
* הפלגת נופש
* שיט תענוגות
* אוניית פאר

קטגוריה:כלי שיט
פאלודה
פַאלוּדֶה
# משקה סורבה ממותק הנפוץ בפרס מכיל אטריות ומי שושנים .
#:*בשכונת התקווה ניתן לרכוש פאלודה ביתי .
=גיזרון=
* פַאלוּדֶה [https://dsal.uchicago.edu/cgi-bin/app/steingass_query.py?qs=falud&matchtype=default فالوده ], במלעיל. ישנן עדויות להכנתו כבר מן סוף המאה החמישית לפנה"ס. בפרסית - בהוראת מסונן, נקי, מנה ממותקת המכילה מים דבש ועמילן מעורבלים.
=מילים נרדפות=
* ברד
* סורבה
* שרבטה סקאנג'אבין (שרבט חמוץ מתוק)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
פַאלוּדֶה
# משקה סורבה ממותק הנפוץ בפרס מכיל אטריות ומי שושנים .
#:*בשכונת התקווה ניתן לרכוש פאלודה ביתי .
=גיזרון=
* פַאלוּדֶה [https://dsal.uchicago.edu/cgi-bin/app/steingass_query.py?qs=falud&matchtype=default فالوده ], במלעיל. ישנן עדויות להכנתו כבר מן סוף המאה החמישית לפנה"ס. בפרסית - בהוראת מסונן, נקי, מנה ממותקת המכילה מים דבש ועמילן מעורבלים.
=מילים נרדפות=
* ברד
* סורבה
* שרבטה סקאנג'אבין (שרבט חמוץ מתוק)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
אנית נחיתה
אֳנִיַּת נְחִיתָה
# אוניית ים מלחמתית להורדה בחוף של חיילים וכלי רכב קרביים.
=גיזרון=
* landing ship.
=ראו גם=
* נחתת
* ספינת נחיתה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* landing ship.
=ראו גם=
* נחתת
* ספינת נחיתה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
פיט
פַּיָּט
# סופר הכותב שירה טקסט מליצי בחרוזים עפ"ר בהקשר דתי.
=מידע נוסף=
לעיתים הפיוט עצמו. דוגמה:
=ראו גם=
* משורר
* זמר
* פִּיֵּט
* פיוט
* הִתְפַּיֵּט
פַּיֶּט
# כפתור קטן עגול בצבע זוהר מחורר במרכזו מחובר לבגד וכדומה
פִיט
# 
#:* לא הייתי בסדר איתך ועכשיו החזרת לי, אז אנחנו פיטים.
פַּיָּט
# סופר הכותב שירה טקסט מליצי בחרוזים עפ"ר בהקשר דתי.
=מידע נוסף=
לעיתים הפיוט עצמו. דוגמה:
=ראו גם=
* משורר
* זמר
* פִּיֵּט
* פיוט
* הִתְפַּיֵּט
פַּיֶּט
# כפתור קטן עגול בצבע זוהר מחורר במרכזו מחובר לבגד וכדומה
פִיט
# 
#:* לא הייתי בסדר איתך ועכשיו החזרת לי, אז אנחנו פיטים.
חוגה
חוּגָה
# מפסק שהפעלתו נעשית ע"י סיבובו לדרגה הרצויה.
#:* לפני שהיו על הטלפונים לוח מקשים, הייתה עליהם חוגה.
=ראו גם=
*מחוון
*מתג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אלקטרוניקה
=ראו גם=
*מחוון
*מתג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אלקטרוניקה
שהדי במרומים
שָׂהֲדִי בַּמְּרוֹמִים
# ביטוי של שבועה: אלוהים עֵדי.
#*
= גיזרון =
* מן : שָׂהֵד = עֵד: 'העֵד שלי בשמיים'.
* גם כתוב 'סהדי במרומים' בהשפעת האיות הארמית סַהֵד 'עֵד'.<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A1%D6%B8%D7%94%D6%B4%D7%99%D7%93.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref><ref>תרגום אונקלוס לשמות לב טו: וִיהֵי לְסָהִיד בֵּינָא וּבֵינָךְ = וְהָיָה לְעֵד בֵּינִי וּבֵינֶךָ.</ref>
= ראו גם =
*שהד
*מרום
= תרגום =
* אנגלית: As God is my witness

קטגוריה:רום (שורש)
= גיזרון =
* מן : שָׂהֵד = עֵד: 'העֵד שלי בשמיים'.
* גם כתוב 'סהדי במרומים' בהשפעת האיות הארמית סַהֵד 'עֵד'.<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A1%D6%B8%D7%94%D6%B4%D7%99%D7%93.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref><ref>תרגום אונקלוס לשמות לב טו: וִיהֵי לְסָהִיד בֵּינָא וּבֵינָךְ = וְהָיָה לְעֵד בֵּינִי וּבֵינֶךָ.</ref>
= ראו גם =
*שהד
*מרום
= תרגום =
* אנגלית: As God is my witness

קטגוריה:רום (שורש)
שהד
= גיזרון =
* משמש כיום רק בביטוי שהדי במרומים 'אלוהים עֵדי'.
* בעברית, פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. נפוץ בארמית<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_שָׂהֵד.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref> אך כתוב עם ס בארמית יותר מאוחרת: סַהִיד 'עֵד'<ref>תרגום אונקלוס לשמות לב טו: וִיהֵי לְסָהִיד בֵּינָא וּבֵינָךְ = וְהָיָה לְעֵד בֵּינִי וּבֵינֶךָ.</ref><ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_סָהִיד.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref>, סַהֲדוּתָא 'עדות'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_סַהֲדוּ.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref><ref name=":0">תרגום אונקלוס לשמות לב טו: לֻחֹת הָעֵדֻת = לוּחֵי סָהֲדוּתָא.</ref>, שמופיע בשם ארמי בספר בראשית: יגר שהדותא.
* קשור לערבית שָׁהִיד: התפתחות המשמע מן עֵד ל'martyr' ('מי שמעיד על האמונה') קיימת בערבית (שָׁהִיד 'עֵד' ו'martyr'), בארמית (סַהִיד 'עֵד' ו'martyr'<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=shd%20N&cits=all Comprensive Aramaic Lexicon].</ref>), וביוונית (μάρτυρος/μάρτυς 'עֵד' ו'martyr' בברית החדשה<ref>[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/morph?l=μαρτυρος&la=greek#lexicon Perseus].</ref>: זאת מקור המילה באנגלית martyr).
= גיזרון =
* משמש כיום רק בביטוי שהדי במרומים 'אלוהים עֵדי'.
* בעברית, פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. נפוץ בארמית<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_שָׂהֵד.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref> אך כתוב עם ס בארמית יותר מאוחרת: סַהִיד 'עֵד'<ref>תרגום אונקלוס לשמות לב טו: וִיהֵי לְסָהִיד בֵּינָא וּבֵינָךְ = וְהָיָה לְעֵד בֵּינִי וּבֵינֶךָ.</ref><ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_סָהִיד.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref>, סַהֲדוּתָא 'עדות'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_סַהֲדוּ.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref><ref name=":0">תרגום אונקלוס לשמות לב טו: לֻחֹת הָעֵדֻת = לוּחֵי סָהֲדוּתָא.</ref>, שמופיע בשם ארמי בספר בראשית: יגר שהדותא.
* קשור לערבית שָׁהִיד: התפתחות המשמע מן עֵד ל'martyr' ('מי שמעיד על האמונה') קיימת בערבית (שָׁהִיד 'עֵד' ו'martyr'), בארמית (סַהִיד 'עֵד' ו'martyr'<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=shd%20N&cits=all Comprensive Aramaic Lexicon].</ref>), וביוונית (μάρτυρος/μάρτυς 'עֵד' ו'martyr' בברית החדשה<ref>[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/morph?l=μαρτυρος&la=greek#lexicon Perseus].</ref>: זאת מקור המילה באנגלית martyr).
שבה
שָׁבָה
# תפס והחזיק באדם ומנע את חירותו בדר"כ כחלק מתוצאות מלחמה.
=גיזרון=
* מן המקרא. שורש קרוב בערבית באותה משמעות سَبَى (הגייה: סַבָּה).
=נגזרות=
* שבוי
* שבאי
* שבי
* שביה
=מילים נרדפות=
* לכד
* אסר
=ניגודים=
* שחרר
* חִפֵּשׁ
שָׁבָה
# תפס והחזיק באדם ומנע את חירותו בדר"כ כחלק מתוצאות מלחמה.
=גיזרון=
* מן המקרא. שורש קרוב בערבית באותה משמעות سَبَى (הגייה: סַבָּה).
=נגזרות=
* שבוי
* שבאי
* שבי
* שביה
=מילים נרדפות=
* לכד
* אסר
=ניגודים=
* שחרר
* חִפֵּשׁ
הרינג
הֶרִינְג
# מליח, דג-מטיאס.
#:* זקוסקי הוא מעין 'טאפס' רוסי בו מגישים מבחר של מטבלים וחטיפים כדוגמת הרינג, לצד וודקה וחברותא.
=גיזרון=
* הערינג, במקור herring באותה משמעות.
=ראו גם=
* אנשובי
* פלמודה
* טפאס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דגים
=גיזרון=
* הערינג, במקור herring באותה משמעות.
=ראו גם=
* אנשובי
* פלמודה
* טפאס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דגים
נשקף
נִשְׁקָף
# בולט זקוף וגבוה נראה ממרחק
# עומד להגיע
#:* הפצוע יצא מכלל סכנה וכבר לא נשקפת סכנה לחייו
=גיזרון=
* מילה מקראית
=ראו גם=
*שקף
*השתקף
=גיזרון=
* מילה מקראית
=ראו גם=
*שקף
*השתקף
זגזג
זִגְזֵג
# נע בתנועות זיגזג, עשה זיגזגים.
# החליף עמדות לסירוגין, עשה תפניות קיצוניות בהתנהלותו.
# בסירות ובספינות מפרש: שט ברוח קדמית בתנועות זיגזג ארוכות; החליף מפנים לסירוגין פעם לימין ופעם לשמאל, כדי להגיע אל יעד במוצא הרוח.
=גיזרון=
* פועל גזור שם מן זִיגְזָג . צרפתית, מתועד לראשונה בשנת 1662 בצורה 'זיגזאג' (zigzag) . גרמנית, בשנת 1703 לסה"נ בהגיית 'זיקזאק' Zickzack .נשאל לשפה האנגלית בשנת 1712 ומתועד בהגיית 'זִיגזַג', בהוראת 'קו שצורתו לוליינית או מפותלת'.
=ראו גם=
* סִכְסֵךְ
זִגְזֵג
# עשה שיהא שקוף וזך .
=גיזרון=
* מן ז-ג-ג. זגוגית
=ראו גם=
* דִּלֵּל
* מֶזֶג
* מָזַג
* זִגֵּג
* מְזֻגָּג
=גיזרון=
* פועל גזור שם מן זִיגְזָג . צרפתית, מתועד לראשונה בשנת 1662 בצורה 'זיגזאג' (zigzag) . גרמנית, בשנת 1703 לסה"נ בהגיית 'זיקזאק' Zickzack .נשאל לשפה האנגלית בשנת 1712 ומתועד בהגיית 'זִיגזַג', בהוראת 'קו שצורתו לוליינית או מפותלת'.
=ראו גם=
* סִכְסֵךְ
זִגְזֵג
# עשה שיהא שקוף וזך .
=גיזרון=
* מן ז-ג-ג. זגוגית
=ראו גם=
* דִּלֵּל
* מֶזֶג
* מָזַג
* זִגֵּג
* מְזֻגָּג
אנית בקר
אֳנִיַּת בָּקָר
# אוניית משא להובלת משלוחים חיים של בקר וצאן.
=גיזרון=
* תרגום לעברית של livestock carrier.
=צירופים=
* מובלת בקר פתוחה
* מובלת בקר סגורה
=מילים נרדפות=
* אוניית משלוחים חיים
* אנית בהמות <small>(לשון התחייה)</small><ref>שפת הים - ים וספנות בעיתוני ההשכלה והתחייה, 1918-1788: [https://sfathayam.com/%d7%9e%d7%95%d7%a0%d7%97%d7%99%d7%9d-%d7%99%d7%9e%d7%99%d7%99%d7%9d-%d7%94%d7%99%d7%a1%d7%98%d7%95%d7%a8%d7%99%d7%99%d7%9d/ מונחים ימיים היסטוריים].</ref>
=ראו גם=
* אוניית קרור
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* תרגום לעברית של livestock carrier.
=צירופים=
* מובלת בקר פתוחה
* מובלת בקר סגורה
=מילים נרדפות=
* אוניית משלוחים חיים
* אנית בהמות <small>(לשון התחייה)</small><ref>שפת הים - ים וספנות בעיתוני ההשכלה והתחייה, 1918-1788: [https://sfathayam.com/%d7%9e%d7%95%d7%a0%d7%97%d7%99%d7%9d-%d7%99%d7%9e%d7%99%d7%99%d7%9d-%d7%94%d7%99%d7%a1%d7%98%d7%95%d7%a8%d7%99%d7%99%d7%9d/ מונחים ימיים היסטוריים].</ref>
=ראו גם=
* אוניית קרור
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי שיט
אנית משלוחים חיים
אֳנִיַּת מִשְׁלוֹחִים חַיִּים
# אוניית משא להובלת משלוחים חיים של בקר וצאן.
=גיזרון=
* תרגום לעברית של livestock carrier.
=צירופים=
* אוניית משלוחים חיים פתוחה
* אוניית משלוחים חיים סגורה
=מילים נרדפות=
* אוניית בקר
* אנית בהמות <small>(לשון התחייה)</small><ref>שפת הים - ים וספנות בעיתוני ההשכלה והתחייה, 1918-1788: [https://sfathayam.com/%d7%9e%d7%95%d7%a0%d7%97%d7%99%d7%9d-%d7%99%d7%9e%d7%99%d7%99%d7%9d-%d7%94%d7%99%d7%a1%d7%98%d7%95%d7%a8%d7%99%d7%99%d7%9d/ מונחים ימיים היסטוריים].</ref>
=ראו גם=
* אוניית קרור
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* תרגום לעברית של livestock carrier.
=צירופים=
* אוניית משלוחים חיים פתוחה
* אוניית משלוחים חיים סגורה
=מילים נרדפות=
* אוניית בקר
* אנית בהמות <small>(לשון התחייה)</small><ref>שפת הים - ים וספנות בעיתוני ההשכלה והתחייה, 1918-1788: [https://sfathayam.com/%d7%9e%d7%95%d7%a0%d7%97%d7%99%d7%9d-%d7%99%d7%9e%d7%99%d7%99%d7%9d-%d7%94%d7%99%d7%a1%d7%98%d7%95%d7%a8%d7%99%d7%99%d7%9d/ מונחים ימיים היסטוריים].</ref>
=ראו גם=
* אוניית קרור
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי שיט
טרי
טָרִי
# שנותר בחיותו ולא יבש.
#:* להכנת מנת סביצ'ה כדאי להשתמש בדג טרי, ולא קפוא!
=גיזרון=
* מן המקרא.
=פרשנים מפרשים=
*1: רש"י - טרייה, בלעז 'דמציידא'; ובלשון תלמוד יש ( חולין מה , ב): טרייה לרישיה. במחברת מנחם בן סרוק מפורש 'טר' - מלשון לחות , כלומר: לחה ורטובה , תמיד נובעת; 'מוישטא' בלעז).
=צירופים=
* בשר טרי
* מכה טריה
* צבע טרי
=נגזרות=
* טְרִיוּת
* הַטְרָיָה (רפואה)
=מילים נרדפות=
* חדש
* לא נס לחו
* מן הניילונים (סלנג)
* רענן
=ניגודים=
* ותיק
* ישן
* פג תוקף
* עבש
=ראו גם=
* טרם
* טרה
* תאריך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון המקרא
טָרִי
# שנותר בחיותו ולא יבש.
#:* להכנת מנת סביצ'ה כדאי להשתמש בדג טרי, ולא קפוא!
=גיזרון=
* מן המקרא.
=פרשנים מפרשים=
*1: רש"י - טרייה, בלעז 'דמציידא'; ובלשון תלמוד יש ( חולין מה , ב): טרייה לרישיה. במחברת מנחם בן סרוק מפורש 'טר' - מלשון לחות , כלומר: לחה ורטובה , תמיד נובעת; 'מוישטא' בלעז).
=צירופים=
* בשר טרי
* מכה טריה
* צבע טרי
=נגזרות=
* טְרִיוּת
* הַטְרָיָה (רפואה)
=מילים נרדפות=
* חדש
* לא נס לחו
* מן הניילונים (סלנג)
* רענן
=ניגודים=
* ותיק
* ישן
* פג תוקף
* עבש
=ראו גם=
* טרם
* טרה
* תאריך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון המקרא
פקועה
פַּקּוּעָה
# צמח עשבוני רב-שנתי ממשפחת הדלועים הצומח באזורי ערבה ומדבר, שפירותיו מרים ולא אכילים, ומייצרים מזרעיו שמן. מזוהה עם אבטיח הפקועה .
# סוג של פטריית־בסיסה המשמשת למאכל .
=גיזרון=
מילה יחידאית. רד"ק כתב: "ומצאנו בפירוש הגאונים: פקועות שדה - כעין אבטיחים קטנים, והם מרים ועושין מזרע שלהם שמן, הוא שאמרו רבותינו ז"ל "בשמן פקועות"; והוא הנקרא בלשון ישמעאל חנטל". לפי פירוש זה מדובר באבטיח הפקועה, ובערבית: , שעליו דומים לעלי הגפן ופריו דומה לאבטיח התרבותי אך הוא מר ולא אכיל. זיהוי זה מוסכם כיום.<ref>י' פליקס, עולם הצומח המקראי, רמת גן 1968 עמ' 190-191. מ' רענן, [https://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=19462 מהן הפקועות?].</ref> 
:המשמעות המקורית של המילה היתה כנראה רחבה יותר, והכוונה: פרי עגול. כך מסתבר ע"פ הקבלה לסורית: (פַּקוּעָא) - פרי בר לא אכיל, בעיקר ממשפחת הדלועיים. יש שהקבילו גם למילה "פְּקָעִים" המופיעה גם היא בספר מלכים, שלפי חלק מהדעות הוראתה פרי/פרח עגול (ראו גם בגיזרון פקעת). 
 בפסוק הנ"ל פירש רש"י: "בולי"ץ (boleiz) בלע"ז, סם המוות", כלומר פטריות רעילות. וכן פירשו פרשנים נוספים. על פי פרשנות זו השתרש השם "פקועות" למיני פטריות שונים. יש לציין שכיום מקובל לומר שפרשנות זו אינה נכונה בכוונת הפסוק.
=מילים נרדפות=
* פורטובלו (2)
* שמפניון (2)
=הערות שוליים=
קטגוריה:פטריות
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
מילה יחידאית. רד"ק כתב: "ומצאנו בפירוש הגאונים: פקועות שדה - כעין אבטיחים קטנים, והם מרים ועושין מזרע שלהם שמן, הוא שאמרו רבותינו ז"ל "בשמן פקועות"; והוא הנקרא בלשון ישמעאל חנטל". לפי פירוש זה מדובר באבטיח הפקועה, ובערבית: , שעליו דומים לעלי הגפן ופריו דומה לאבטיח התרבותי אך הוא מר ולא אכיל. זיהוי זה מוסכם כיום.<ref>י' פליקס, עולם הצומח המקראי, רמת גן 1968 עמ' 190-191. מ' רענן, [https://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=19462 מהן הפקועות?].</ref> 
:המשמעות המקורית של המילה היתה כנראה רחבה יותר, והכוונה: פרי עגול. כך מסתבר ע"פ הקבלה לסורית: (פַּקוּעָא) - פרי בר לא אכיל, בעיקר ממשפחת הדלועיים. יש שהקבילו גם למילה "פְּקָעִים" המופיעה גם היא בספר מלכים, שלפי חלק מהדעות הוראתה פרי/פרח עגול (ראו גם בגיזרון פקעת). 
 בפסוק הנ"ל פירש רש"י: "בולי"ץ (boleiz) בלע"ז, סם המוות", כלומר פטריות רעילות. וכן פירשו פרשנים נוספים. על פי פרשנות זו השתרש השם "פקועות" למיני פטריות שונים. יש לציין שכיום מקובל לומר שפרשנות זו אינה נכונה בכוונת הפסוק.
=מילים נרדפות=
* פורטובלו (2)
* שמפניון (2)
=הערות שוליים=
קטגוריה:פטריות
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אנית שלל
אֳנִיַּת שָׁלָל
# אוניית מלחמה שנכנעה בקרב ימי ונלקחה בשבי.
=ראו גם=
* שלל
* אוניית מלקוח
* מלקוח ימי
* בית דין למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:חוק ומשפט
=ראו גם=
* שלל
* אוניית מלקוח
* מלקוח ימי
* בית דין למלקוח ימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:חוק ומשפט
אנית מלקוח
אֳנִיַּת מַלְקוֹחַ
# מונח מתחום דיני המלחמה בים, שמשמעותו כלי שיט מסחרי ומטענו שנתפסו בנמל או בלב ים במהלך מלחמה או סכסוך בין מדינות.
=גיזרון=
* prize ship באותו מובן.
=צירופים=
* צוות אוניית מלקוח
=ראו גם=
* מלקוח
* מלקוח ימי
* בית דין למלקוח ימי
* אוניית שלל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:חוק ומשפט
=גיזרון=
* prize ship באותו מובן.
=צירופים=
* צוות אוניית מלקוח
=ראו גם=
* מלקוח
* מלקוח ימי
* בית דין למלקוח ימי
* אוניית שלל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:חוק ומשפט
יבשתן
יַבַּשְׁתָּן
# כינוי לאדם חסר ידע, הבנה וניסיון בענייני ים והשטת אוניות. וגם כינוי למלח טירון וחסר ניסיון בראשית דרכו באונייה.
# יבשתנים: דגים אמפיביים ממשפחת הקברנוניים, שם מדעי: Oxudercinae, העולים ליבשה ויכולים לשהות בה פרקי זמן ממושכים.
=גיזרון=
landsman באותה משמעות. מן יַבָּשָׁה.
 מן "יבשה".
==1==
* עכבר יבשה
* איש יבשה
* גולם יבשה
=תרגום=
*#
*#
=ראו גם=
* מלח מתחיל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
קטגוריה:דגים
=גיזרון=
landsman באותה משמעות. מן יַבָּשָׁה.
 מן "יבשה".
==1==
* עכבר יבשה
* איש יבשה
* גולם יבשה
=תרגום=
*#
*#
=ראו גם=
* מלח מתחיל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
קטגוריה:דגים
חרי
חֹרִי
# לחם לבן, או מאפה בגוון בהיר.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. יש המקבילים ליוונית-עתיקה בהגיית:חונדרוס ([https://en.wiktionary.org/wiki/%CF%87%CF%8C%CE%BD%CE%B4%CF%81%CE%BF%CF%82#Ancient_Greek χόνδρος]) בהוראת עיסה,גוש,דגן. 
* ר' סעדיה גאון תרגם את המילים 'סלי חרי' במילים "סלאל חוארי", ואבן עזרא מצטטו ומבארו כלחם לבן. ברמלה של ימה"ב 'חוארי' היה שמו של הלחם הלבן. בכתבי אלתמימי נמסר כי הנוצרים בארץ היו נוהגים לאכול את ה'עכוב' השלוק כשהוא מגולגל בקמח חוארי, במלח, וזעפראן .
==פרשנים מפרשים==
*מדרש שכל טוב: קרוב אל יחור והן סלים קלועים מנצרים
*תרגום ירושלמי ותלמוד: לחם (כמו חררה מן נחר באש)
*תרגום מיוחס ליונתן: פת נקייה (עשויה מקמח לבן)
*רש"י: מן חֹר סלים מנוקבים והעוף יכול לאכול דרך הנקבים.
*אבן עזרא: לחם לבן (כשיטת תרגום יונתן) והוא מן חֹר (ב)
*רמב"ן (בדעת חז"ל): לחם לבן משורש חִוֵּר.
*רש"ר הירש: משורש ח־ר־ר או מן בן חורין או מן חֹר- אדם חשוב.
=נגזרות=
* צחור
* חור
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חֹרִי
# לחם לבן, או מאפה בגוון בהיר.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. יש המקבילים ליוונית-עתיקה בהגיית:חונדרוס ([https://en.wiktionary.org/wiki/%CF%87%CF%8C%CE%BD%CE%B4%CF%81%CE%BF%CF%82#Ancient_Greek χόνδρος]) בהוראת עיסה,גוש,דגן. 
* ר' סעדיה גאון תרגם את המילים 'סלי חרי' במילים "סלאל חוארי", ואבן עזרא מצטטו ומבארו כלחם לבן. ברמלה של ימה"ב 'חוארי' היה שמו של הלחם הלבן. בכתבי אלתמימי נמסר כי הנוצרים בארץ היו נוהגים לאכול את ה'עכוב' השלוק כשהוא מגולגל בקמח חוארי, במלח, וזעפראן .
==פרשנים מפרשים==
*מדרש שכל טוב: קרוב אל יחור והן סלים קלועים מנצרים
*תרגום ירושלמי ותלמוד: לחם (כמו חררה מן נחר באש)
*תרגום מיוחס ליונתן: פת נקייה (עשויה מקמח לבן)
*רש"י: מן חֹר סלים מנוקבים והעוף יכול לאכול דרך הנקבים.
*אבן עזרא: לחם לבן (כשיטת תרגום יונתן) והוא מן חֹר (ב)
*רמב"ן (בדעת חז"ל): לחם לבן משורש חִוֵּר.
*רש"ר הירש: משורש ח־ר־ר או מן בן חורין או מן חֹר- אדם חשוב.
=נגזרות=
* צחור
* חור
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חרירה
חֲרִירָה
# מרק מסורתי מן המטבח היהודי-ספרדי והמרוקאי ,נאכל בצאת יום כיפור,והאיפטר.
#:* נהוג להוסיף למרק החרירה ביצה טרייה ולימון לחידוד הטעם ולמרקם משי חלקלק
=גיזרון=
* שורש ח'רר خ ر ر‎ חֲרְ ‎ خَرَّ לבעבע.(מקביל בעברית למחרחר) . מרק חרירה בהוראת 'מרק מבעבע'.
* ערבית חריר حرير בהוראת משיי.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:מאכלים
חֲרִירָה
# מרק מסורתי מן המטבח היהודי-ספרדי והמרוקאי ,נאכל בצאת יום כיפור,והאיפטר.
#:* נהוג להוסיף למרק החרירה ביצה טרייה ולימון לחידוד הטעם ולמרקם משי חלקלק
=גיזרון=
* שורש ח'רר خ ر ر‎ חֲרְ ‎ خَرَّ לבעבע.(מקביל בעברית למחרחר) . מרק חרירה בהוראת 'מרק מבעבע'.
* ערבית חריר حرير בהוראת משיי.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:מאכלים
פיק ברכים
פִּיק בִּרְכַּיִם
# כשהברכים רועדות וההולך נכשל בהליכתו בדר"כ כתוצאה מפחד וחלחלה.
=גיזרון=
* מקראי, מן השורש פ-ו-ק (פק,פיק) 'התנודד, רעד, זעזע'<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H6328 Gesenius' Hebrew-Chaldee Lexicon: 6328].</ref>, קשור למילה פוקה 'זעזוע' ולכן 'תקלה, מכשול' כמו בפסוק 
* לא קשור אל שורש פ-ו-ק ב שמשמעו הכללי 'יצא'<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H6329 Gesenius' Hebrew-Chaldee Lexicon: 6329].</ref> (ראו הפיק) ומקביל לשורש ארמי נפק שהושאל בעברית חדשה.
=ביטויים קרובים=
* ברכיו נקשו זו לזו (ארכובתיה דא לדא נקשן)
=ראו גם=
* פיק פלילים
=הערות שוליים=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
* מקראי, מן השורש פ-ו-ק (פק,פיק) 'התנודד, רעד, זעזע'<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H6328 Gesenius' Hebrew-Chaldee Lexicon: 6328].</ref>, קשור למילה פוקה 'זעזוע' ולכן 'תקלה, מכשול' כמו בפסוק 
* לא קשור אל שורש פ-ו-ק ב שמשמעו הכללי 'יצא'<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H6329 Gesenius' Hebrew-Chaldee Lexicon: 6329].</ref> (ראו הפיק) ומקביל לשורש ארמי נפק שהושאל בעברית חדשה.
=ביטויים קרובים=
* ברכיו נקשו זו לזו (ארכובתיה דא לדא נקשן)
=ראו גם=
* פיק פלילים
=הערות שוליים=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
רעד
רָעַד
# נע בתוך מקומו; שעברו גלים בגופו.
#:* הוא נצמד אל הקיר ורעד בפחד.
#:* הילדה האסופית רועדת מקור בבגדיה הבלויים ומלאי הקרעים.
=גיזרון=
* מופיע פעם אחת במקרא. חילוף ע/ק עם השורש
=נגזרות=
* רעידה
* רעדה
* נרעד
=מילים נרדפות=
* הרעיד(במקרא<!---עמדתי מרעיד--->)
* רטט
* רתת
* הזדעזע
=ראו גם=
*הרעיד

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
רַעַד
# תנועה של הגוף בתגובה לפחד. או בעיה עצבית.
=מילים נרדפות=
*רעדה
*זעזוע
*רטט
=ראו גם=
*פלצות
*טיק
=ראו גם=
*צמרמורת

קטגוריה:פיזיולוגיה
=גיזרון=
* מופיע פעם אחת במקרא. חילוף ע/ק עם השורש
=נגזרות=
* רעידה
* רעדה
* נרעד
=מילים נרדפות=
* הרעיד(במקרא<!---עמדתי מרעיד--->)
* רטט
* רתת
* הזדעזע
=ראו גם=
*הרעיד

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
רַעַד
# תנועה של הגוף בתגובה לפחד. או בעיה עצבית.
=מילים נרדפות=
*רעדה
*זעזוע
*רטט
=ראו גם=
*פלצות
*טיק
=ראו גם=
*צמרמורת

קטגוריה:פיזיולוגיה
דלל
דָּלַל
# חָסַר בכמותו
=גיזרון=
* מופיע פעם אחת במקרא. מן דל.
=ניגודים=
*רָב
*מָלָא

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
דִּלֵּל
# המעיט כמות. 
#:* קונספירטיבים טוענים כי למיסטר גילבייטס תוכנית חשאית לדלל את אוכלוסית בני האדם
# הפך נוזל לצלול יותר ופחות סמיך.
=גיזרון=
* ע"פ הפועל המקראי. 2. מיעוט המרכיבים המוצקים
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* דילול
*דֻּלַּל
**מדולל
=מילים נרדפות=
* מיעט(1)
* מדל
* זגזג 2(2)
=תרגום=
קטגוריה:שם הקטגוריה
=גיזרון=
* מופיע פעם אחת במקרא. מן דל.
=ניגודים=
*רָב
*מָלָא

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
דִּלֵּל
# המעיט כמות. 
#:* קונספירטיבים טוענים כי למיסטר גילבייטס תוכנית חשאית לדלל את אוכלוסית בני האדם
# הפך נוזל לצלול יותר ופחות סמיך.
=גיזרון=
* ע"פ הפועל המקראי. 2. מיעוט המרכיבים המוצקים
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* דילול
*דֻּלַּל
**מדולל
=מילים נרדפות=
* מיעט(1)
* מדל
* זגזג 2(2)
=תרגום=
קטגוריה:שם הקטגוריה
פיק
פִּיק {{משני|א}}
# רעדה
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל, כחלק מהצירוף פיק ברכים.
=מילים נרדפות=
*חלחלה
*שקשוק
*רעד
=צירופים=
* פיק ברכים
=ראו גם=
*פקפק
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
פִּיק {{משני|ב}}
#אחד מארבעת סמלי הקלפים – .
=גיזרון=
* pique – רומח
=תרגום=
קטגוריה:משחקי קלפים
פִּיק {{משני|ג}}
# הרף העליון; הערך הגבוה ביותר.
=גיזרון=
* peak – שיא, פסגה
=מילים נרדפות=
* פסגה
* שיא
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל, כחלק מהצירוף פיק ברכים.
=מילים נרדפות=
*חלחלה
*שקשוק
*רעד
=צירופים=
* פיק ברכים
=ראו גם=
*פקפק
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
פִּיק {{משני|ב}}
#אחד מארבעת סמלי הקלפים – .
=גיזרון=
* pique – רומח
=תרגום=
קטגוריה:משחקי קלפים
פִּיק {{משני|ג}}
# הרף העליון; הערך הגבוה ביותר.
=גיזרון=
* peak – שיא, פסגה
=מילים נרדפות=
* פסגה
* שיא
נפק
נִפֵּק
# הוציא דבר מה (מטבע, נייר ערך, דרכון, כלי, אישור וכד') כדי לספק למי שמוסמך לקבל אותו.
# הוציא אספקה או ציוד ממחסן על פי אישור.
# סיפק, מסר.
#:* הסיפור מצוץ מהאצבע, נא לנפק תירוץ יותר טוב
=גיזרון=
* מן השורש נ-פ-ק שמשמעו הכללי 'יצא' (בניין פיעל 'הוציא'), שהושאל בעברית חדשה מהשורש הארמי נ-פ-ק 'יצא' (ממנו נפקנית נפקא מינה), שמקביל לשורש העברי במקרא פ־ו־ק 'יצא', ראו הפיק.
* נפוץ בארמית במשמע 'יצא' (בניין פעל): "אריוך, רב הטבחים של המלך, שיצא בכדי לקטול את חכמי בבל". תיבת נפק מופיעה בפפירוס הארמי מפדובה המיוחס ליהודים היושבים ביב, בלשון ריבוי : "מיום זי נפקתם מן מצרין", בהוראת:"מיום זה (בו) יצאתם ממצרים" .
=מידע נוסף=
* כרגיל האות "נ" נעלמת בציווי, כמו בפסוק בארמית: = "ואמר [...] צְאוּ ובּוֹאוּ": לא קשור אל השורש פ-ו-ק (פיק) 'התנודד, רעד, זעזע'.
=ראו גם=
*הפיק
*הנפיק
*הפקה
*אפיק
=סימוכין=====נִפֵּק
# הוציא דבר מה (מטבע, נייר ערך, דרכון, כלי, אישור וכד') כדי לספק למי שמוסמך לקבל אותו.
# הוציא אספקה או ציוד ממחסן על פי אישור.
# סיפק, מסר.
#:* הסיפור מצוץ מהאצבע, נא לנפק תירוץ יותר טוב
=גיזרון=
* מן השורש נ-פ-ק שמשמעו הכללי 'יצא' (בניין פיעל 'הוציא'), שהושאל בעברית חדשה מהשורש הארמי נ-פ-ק 'יצא' (ממנו נפקנית נפקא מינה), שמקביל לשורש העברי במקרא פ־ו־ק 'יצא', ראו הפיק.
* נפוץ בארמית במשמע 'יצא' (בניין פעל): "אריוך, רב הטבחים של המלך, שיצא בכדי לקטול את חכמי בבל". תיבת נפק מופיעה בפפירוס הארמי מפדובה המיוחס ליהודים היושבים ביב, בלשון ריבוי : "מיום זי נפקתם מן מצרין", בהוראת:"מיום זה (בו) יצאתם ממצרים" .
=מידע נוסף=
* כרגיל האות "נ" נעלמת בציווי, כמו בפסוק בארמית: = "ואמר [...] צְאוּ ובּוֹאוּ": לא קשור אל השורש פ-ו-ק (פיק) 'התנודד, רעד, זעזע'.
=ראו גם=
*הפיק
*הנפיק
*הפקה
*אפיק
פק
פָּק
# התנודד, רעד, זעזע.
#:* = "הם חיזקו אותם במסמרות ובמקבות, כך שהם לא יתנודדו"<ref>ראו [https://biblehub.com/jeremiah/10-4.htm תרגומים מודרניים].</ref>
# כשל.
#:* = "כשלו במשפטים הפלילים שלהם"<ref>ראו [https://biblehub.com/isaiah/28-7.htm תרגומים מודרניים].</ref>.
=גיזרון=
* משמעו הכללי של השורש הוא 'התנודד, זעזע, רעד'<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H6328 Gesenius' Hebrew-Chaldee Lexicon: 6328].</ref>, קשור אל פקק ופקפק<ref>[https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A4%D7%95%D7%A7_%E1%B4%B5.1?lang=he מילון קליין].</ref> (משם פִּקְפֵּק 'היסס'). משם המילה פיק 'רעד' (בעיקר בביטוי פיק ברכיים) והמילה פוקה 'זעזוע' ולכן 'תקלה, מכשול'.
* קיים גם במקרא שורש פ-ו-ק אחר שמשמעו הכללי 'יצא'<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H6329 Gesenius' Hebrew-Chaldee Lexicon: 6329].</ref> (משם הפיק), שמקביל לשורש ארמי נ-פ-ק 'יצא' שהושאל בעברית חדשה (משם ניפק, הנפיק).
* פעמיים במקרא, בפסוקים לעיל.
=צירופים=
*פקו ברכיו
=נגזרות=
*פיק
*פוקה
=מידע נוסף=
*לא מופיע בפסוק בארמית = "צְאוּ ובּוֹאוּ": שם מופיע השורש הארמי נ-פ-ק (ציווי, רבים: פֻּקוּ), שמשעמו 'יצא' ומקביל לשורש עברי פ-ו-ק אחר, ראו הפיק.
=ראו גם=
*הפיק
*פקפק
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* משמעו הכללי של השורש הוא 'התנודד, זעזע, רעד'<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H6328 Gesenius' Hebrew-Chaldee Lexicon: 6328].</ref>, קשור אל פקק ופקפק<ref>[https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A4%D7%95%D7%A7_%E1%B4%B5.1?lang=he מילון קליין].</ref> (משם פִּקְפֵּק 'היסס'). משם המילה פיק 'רעד' (בעיקר בביטוי פיק ברכיים) והמילה פוקה 'זעזוע' ולכן 'תקלה, מכשול'.
* קיים גם במקרא שורש פ-ו-ק אחר שמשמעו הכללי 'יצא'<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H6329 Gesenius' Hebrew-Chaldee Lexicon: 6329].</ref> (משם הפיק), שמקביל לשורש ארמי נ-פ-ק 'יצא' שהושאל בעברית חדשה (משם ניפק, הנפיק).
* פעמיים במקרא, בפסוקים לעיל.
=צירופים=
*פקו ברכיו
=נגזרות=
*פיק
*פוקה
=מידע נוסף=
*לא מופיע בפסוק בארמית = "צְאוּ ובּוֹאוּ": שם מופיע השורש הארמי נ-פ-ק (ציווי, רבים: פֻּקוּ), שמשעמו 'יצא' ומקביל לשורש עברי פ-ו-ק אחר, ראו הפיק.
=ראו גם=
*הפיק
*פקפק
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שאב
שָׁאַב
# העלה ומשך (עפ"ר נוזל). 
# יצר כוח (עפ"ר וואקום, או כוח שדה מגנטי) ומשך אליו. 
# 
#:* הסופר שאב את ההשראה לכתיבת הספר מאירוע החטיפה.
=גיזרון=
* מקראי. רק בהקשר למים.
=צירופים=
*שואב אבק
*אבן שואבת
=נגזרות=
*שאיבה
*שואבה
*שאוב
=מילים נרדפות=
*דלה
*הפיק
=ראו גם=
*מצץ
*ינק
*שאף
*משאב
=גיזרון=
* מקראי. רק בהקשר למים.
=צירופים=
*שואב אבק
*אבן שואבת
=נגזרות=
*שאיבה
*שואבה
*שאוב
=מילים נרדפות=
*דלה
*הפיק
=ראו גם=
*מצץ
*ינק
*שאף
*משאב
גיבץ'
גִּיבֵץ'
# תבשיל מן המטבח הבלקני הכולל מבחר ירקות ולעיתים בשר 
#:* "תבשילן הקבוע של החלוצות -הציוניות היה גיבץ נוזלי סר טעם וצבע. הגברים, התלוננו שוב ושוב שהאוכל במטבח איום והתגעגעו לתבשילי אימותיהם מרוסיה ואוקראינה".
= גיזרון =
* מלשון תורכית גוּבֵק [https://www.definitions.net/definition/%C4%91uve%C4%8D Güveç] בהוראת סיר חרס. דוּבֵק Đuveč הוא תבשיל קדירה בנוסח תורכי .
= מילים נרדפות =
* רטטוי
* קסרול
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מאכלים
= גיזרון =
* מלשון תורכית גוּבֵק [https://www.definitions.net/definition/%C4%91uve%C4%8D Güveç] בהוראת סיר חרס. דוּבֵק Đuveč הוא תבשיל קדירה בנוסח תורכי .
= מילים נרדפות =
* רטטוי
* קסרול
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מאכלים
מידלע
מֵידָלֵע
# אישה צעירה בטרם נישואיה.
#:* (עזר ויצמן לאליס מילר)
=גיזרון=
* מיידלע. במקור Mädel – ילדה, נערה.
=תרגום=
קטגוריה:גילים
=גיזרון=
* מיידלע. במקור Mädel – ילדה, נערה.
=תרגום=
קטגוריה:גילים
איקרה
אִקְרָה
# סלט העשוי מיונז וביצי־דגים.
#:* " בפרס הוא מכונה קוויאר, וברוסיה איקרה , שפירושה 'ביצי הדגים' או 'ביצי חיות ים'.
=גיזרון=
* – קויאר. מלשון קדם אינדו-אירופית אִיקֵר -ikʷ(e)r ללשון קדם-סלאבית jьkrā.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:המטבח הרומני
=גיזרון=
* – קויאר. מלשון קדם אינדו-אירופית אִיקֵר -ikʷ(e)r ללשון קדם-סלאבית jьkrā.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:המטבח הרומני
מנטו
מֶנְטוּ
# באסיה - כיסוני בצק מן המטבח האסייתי, בישראל - כסוני בשר מן המטבח הבוכרי.
#:* זהו משפט לדוגמה.
=גיזרון=
* מלשון סינית-מנדרינית 'מַנְטוֹ' 饅頭 בהוראת לחמנייה-מאודה, וגם כסלנג לשדיים. מסין לשאר לשונות אסיה בהוראת כיסוני בצק ממולאים .
=ראו גם=
* גוז'גיזה
* גיוזה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
מֶנְטוּ
# באסיה - כיסוני בצק מן המטבח האסייתי, בישראל - כסוני בשר מן המטבח הבוכרי.
#:* זהו משפט לדוגמה.
=גיזרון=
* מלשון סינית-מנדרינית 'מַנְטוֹ' 饅頭 בהוראת לחמנייה-מאודה, וגם כסלנג לשדיים. מסין לשאר לשונות אסיה בהוראת כיסוני בצק ממולאים .
=ראו גם=
* גוז'גיזה
* גיוזה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
תעלול
תַּעֲלוּל
# בדיחה זדונית הבאה על חשבון האחר; תכסיס בעל אופי ילדותי הנועד לשים את קורבנו ללעג ולקלס.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעמיים בלבד, בפסוקים לעיל מספר ישעיהו.
=מילים נרדפות=
* לצון
* מעשה קונדס
* שובבות
=ראו גם=
* מתיחה
* תחבולה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הומור
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעמיים בלבד, בפסוקים לעיל מספר ישעיהו.
=מילים נרדפות=
* לצון
* מעשה קונדס
* שובבות
=ראו גם=
* מתיחה
* תחבולה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הומור
מחסה אניות
מַחֲסֶֶה אֳנִיּוֹת
# מבנה מקורה על שפת נמל לאחסנת ספינות לאחר שנגררו ונמשו מן המים.
=גיזרון=
* ship shed.
=מילים נרדפות=
* בית ספינות
=תרגום=
* יוונית: (neosoikos)
=ראו גם=
* בית סירות
* מספנה

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:מבנים
=גיזרון=
* ship shed.
=מילים נרדפות=
* בית ספינות
=תרגום=
* יוונית: (neosoikos)
=ראו גם=
* בית סירות
* מספנה

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:מבנים
חיך
חִיֵּךְ
# מתח שפתיו בהבעת שמחה צחוק או היתול ולעג.
=צירופים=
*חייך מתחת לשפם
=נגזרות=
* חיוך
*מחויך
=מילים נרדפות=
* צהבו פניו
=תרגום=
* ספרדית: sonreír
=ראו גם=
*חך
*גחך 
*חיכן
=צירופים=
*חייך מתחת לשפם
=נגזרות=
* חיוך
*מחויך
=מילים נרדפות=
* צהבו פניו
=תרגום=
* ספרדית: sonreír
=ראו גם=
*חך
*גחך 
*חיכן
גחך
גִּחֵךְ
# חִיֵּךְ בלעג.
=גיזרון=
* בתרגום הארמי לספר בן סירא מתורגמת תיבת: 'גחך'-הארמית, בתואר-הפועל העברי המקביל:'בייש': ,
:ובתרגום העברי: .
=נגזרות=
* גיחוך
* מגוחך
=ראו גם=
*צחק
*שֹחק
= {{שורש|גחך}}הערות שוליים =====גִּחֵךְ
# חִיֵּךְ בלעג.
=גיזרון=
* בתרגום הארמי לספר בן סירא מתורגמת תיבת: 'גחך'-הארמית, בתואר-הפועל העברי המקביל:'בייש': ,
:ובתרגום העברי: .
=נגזרות=
* גיחוך
* מגוחך
=ראו גם=
*צחק
*שֹחק
רדם (שורש)
השורש ר־ד־ם הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
 
 
קטגוריה:רדם (שורש)השורש ר־ד־ם הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
 
 
קטגוריה:רדם (שורש)
בנית אניות
בְּנִיַּת אֳנִיוֹת
# אומנות הבנייה של כלי שיט; מקצוע התכנון והבנייה של אוניות.
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* בניין אוניות, בנין ספינות
* בניית ספינות
* חרושת אוניות, חרושת ספינות <small>(מיושן)</small>
=תרגום=
* רוסית: (korablestrojénije)
=ראו גם=
* אדריכלות ימית
* הנדסת אוניות
* חרש אוניות
* בונה אוניות, בונה ספינות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* בניין אוניות, בנין ספינות
* בניית ספינות
* חרושת אוניות, חרושת ספינות <small>(מיושן)</small>
=תרגום=
* רוסית: (korablestrojénije)
=ראו גם=
* אדריכלות ימית
* הנדסת אוניות
* חרש אוניות
* בונה אוניות, בונה ספינות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
בנין ספינות
בִּנְיַן סְפִינוֹת
# אומנות הבנייה של כלי שיט; מקצוע התכנון והבנייה של ספינות.
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* בְּנִיַּת אֳנִיּוֹת, בְּנִיַת סְפִינוֹת
* בניין אוניות
* חרושת אוניות, חרושת ספינות <small>(מיושן)</small>
=תרגום=
* רוסית: (korablestrojénije)
=ראו גם=
* אדריכלות ימית
* הנדסת אוניות
* חרש אוניות
* בונה אוניות, בונה ספינות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* בְּנִיַּת אֳנִיּוֹת, בְּנִיַת סְפִינוֹת
* בניין אוניות
* חרושת אוניות, חרושת ספינות <small>(מיושן)</small>
=תרגום=
* רוסית: (korablestrojénije)
=ראו גם=
* אדריכלות ימית
* הנדסת אוניות
* חרש אוניות
* בונה אוניות, בונה ספינות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
בנית ספינות
בְּנִיַּת סְפִינוֹת
# אומנות הבנייה של כלי שיט; מקצוע התכנון והבנייה של ספינות.
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* בניית אוניות
* בניין אוניות, בנין ספינות
* חרושת אוניות, חרושת ספינות <small>(מיושן)</small>
=תרגום=
* רוסית: (korablestrojénije)
=ראו גם=
* אדריכלות ימית
* הנדסת אוניות
* חרש אוניות
* בונה אוניות, בונה ספינות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* בניית אוניות
* בניין אוניות, בנין ספינות
* חרושת אוניות, חרושת ספינות <small>(מיושן)</small>
=תרגום=
* רוסית: (korablestrojénije)
=ראו גם=
* אדריכלות ימית
* הנדסת אוניות
* חרש אוניות
* בונה אוניות, בונה ספינות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
עיני עגל
= '''פירוש:''' =
* מבט תמים, מטופש ומסכן.
= מקור: =
* מתוך עולם בעלי החיים, מתוך עולם הבשר, הקצבות. ככל הנראה מתוך המבט התמים והחמוד שיש לעגל, גם כאשר הולך למותו, מבטו נשאר תמים.
= ביטוי מנוגד: =
* עיני נץ - מבט מפוקח וממוקד.
= דוגמא לשימוש בביטוי: =
* "הילד הסתכל על המורה בעיני עגל לאחר שהוסיפה עוד שיעורי בית."
= דוגמא מתוך עיתונות: =
* "יפה לראות כיצד אנשים שעד לא מכבר הציגו עצמם כספקנים, כשואלי-שאלות, ככופרים וכתלמידיו המובהקים של שפינוזה לפחות, תולים עתה עיני עגל בנביא אריאל ובתורתו, תורת ההתנתקות." - מתוך כתבתו של אורי אורבך "דת ההתנתקות" ב21/1/2005, אתר ynet.
= מקורות: =
[https://www.milononline.net/mobile/do_search.php?Q=%F2%E9%F0%E9+%F2%E2%EC]

[https://milog.co.il/%D7%A2%D7%99%D7%A0%D7%99_%D7%A2%D7%92%D7%9C/m/]
= '''פירוש:''' =
* מבט תמים, מטופש ומסכן.
= מקור: =
* מתוך עולם בעלי החיים, מתוך עולם הבשר, הקצבות. ככל הנראה מתוך המבט התמים והחמוד שיש לעגל, גם כאשר הולך למותו, מבטו נשאר תמים.
= ביטוי מנוגד: =
* עיני נץ - מבט מפוקח וממוקד.
= דוגמא לשימוש בביטוי: =
* "הילד הסתכל על המורה בעיני עגל לאחר שהוסיפה עוד שיעורי בית."
= דוגמא מתוך עיתונות: =
* "יפה לראות כיצד אנשים שעד לא מכבר הציגו עצמם כספקנים, כשואלי-שאלות, ככופרים וכתלמידיו המובהקים של שפינוזה לפחות, תולים עתה עיני עגל בנביא אריאל ובתורתו, תורת ההתנתקות." - מתוך כתבתו של אורי אורבך "דת ההתנתקות" ב21/1/2005, אתר ynet.
= מקורות: =
[https://www.milononline.net/mobile/do_search.php?Q=%F2%E9%F0%E9+%F2%E2%EC]

[https://milog.co.il/%D7%A2%D7%99%D7%A0%D7%99_%D7%A2%D7%92%D7%9C/m/]