OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
ים כנרת
יָם כִּנֶּרֶת
הכינרת
# ימה בחלקו הצפוני של שקע הירדן בעמק כינרות.
=גיזרון=
* לפי אחת הדעות השם כנרת נגזר מכינור, שכן צורתו של האגם היא כצורת הכינור. אולם ככל הנראה דעה זאת אינה נכונה, שכן צורתו של הכינור הקדום אינה דומה לצורתו של הכינור בן ימינו, ונראה שהסבר זה נוצר כתוצאה משיבוש של דברי התלמוד: [ולמה נקרא שמה כנרת? כי מתוקים פרותיה כקול כינורות.] שמה של הכנרת במשנה, בתלמוד ובתוספתא הוא ימה של טבריא, שכן העיר טבריה ממוקמת בסמוך לכנרת. במקורות הללו מופיע לעתים השם גינוסר כשמה של הכנרת, על שם בקעת גינוסר הסמוכה אליה. שם זה התקבל גם בשפות אירופיות אחדות.
=מילים נרדפות=
* ים הגליל
* ימת טבריה
=ראו גם=
* ים המלח
* כנרת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
קטגוריה:מקווי מים
=גיזרון=
* לפי אחת הדעות השם כנרת נגזר מכינור, שכן צורתו של האגם היא כצורת הכינור. אולם ככל הנראה דעה זאת אינה נכונה, שכן צורתו של הכינור הקדום אינה דומה לצורתו של הכינור בן ימינו, ונראה שהסבר זה נוצר כתוצאה משיבוש של דברי התלמוד: [ולמה נקרא שמה כנרת? כי מתוקים פרותיה כקול כינורות.] שמה של הכנרת במשנה, בתלמוד ובתוספתא הוא ימה של טבריא, שכן העיר טבריה ממוקמת בסמוך לכנרת. במקורות הללו מופיע לעתים השם גינוסר כשמה של הכנרת, על שם בקעת גינוסר הסמוכה אליה. שם זה התקבל גם בשפות אירופיות אחדות.
=מילים נרדפות=
* ים הגליל
* ימת טבריה
=ראו גם=
* ים המלח
* כנרת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
קטגוריה:מקווי מים
מסטיקא
מַסְטִיקָא
מסטיקא
# תבלין המופק מתוך שרף עצי אלה ובעיקר מהסוג אלת המסטיק ומשמשת בתור סם מרפא ובתור חומר גלם לתעשיה והסמכה של מאכלים מזרחיים. ביחד עם שרף עץ הלבונה מכונה בשם: "מסטיק ערבי" או "מסטיק תימני". כיום גדל בעיקר באזור מסטיקוחוריה (כפרי המסטיק) בדרום-מערב האי כיוס בים האגאי.
=גיזרון=
* "מסטיכה", μαστιχα וגם בפיניקית ומשמעו "לעיסה" או "ללעוס". בלטינית "mastico" פירושו "אני לועס".
=תרגום=
* יוונית: (הגייה: masticha = מסטיכה)
* אנגלית: (נקרא גם: mastix)
* רוסית: (הגייה: mastíka)
=מידע נוסף=
* לשרף הנוטף מעץ האלה קראו היהודים בשם "הומה". את ההומה כינו "עסיסי הנבואה" ובפי יהודי מרוקו נקרא בשם "מסטכה".
* בתוספתא למסכת שבת דנים חז"ל אם מותר ללעוס את שרף המסטיקא ביום שבת: "
* במקורות אחרים נכתב מצטיכי.
=ראו גם=
* מסטיק
* אלת המסטיק
* מסטיקוחוריה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תבלינים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* "מסטיכה", μαστιχα וגם בפיניקית ומשמעו "לעיסה" או "ללעוס". בלטינית "mastico" פירושו "אני לועס".
=תרגום=
* יוונית: (הגייה: masticha = מסטיכה)
* אנגלית: (נקרא גם: mastix)
* רוסית: (הגייה: mastíka)
=מידע נוסף=
* לשרף הנוטף מעץ האלה קראו היהודים בשם "הומה". את ההומה כינו "עסיסי הנבואה" ובפי יהודי מרוקו נקרא בשם "מסטכה".
* בתוספתא למסכת שבת דנים חז"ל אם מותר ללעוס את שרף המסטיקא ביום שבת: "
* במקורות אחרים נכתב מצטיכי.
=ראו גם=
* מסטיק
* אלת המסטיק
* מסטיקוחוריה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תבלינים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
זחון
זָחוֹן
# קליבר, כלי מדידה מכני למדידות חיצוניות ופנימיות מדויקות.
#:* "מדיד זחיח (= זחון) – סרגל מידה עליו מורכב סרגל עם חלוקה לפי נוניוס." (משרד החינוך והתרבות, טכנולוגיה של מתכת א', 1971)
#:* זחונים חדישים מצוידים בחוגן אנלוגי או בצג דיגיטלי.
=גיזרון=
* מן זָח (שורש ז-ח-ח), משום שחלקו הנע של המכשיר זָח (= נָע) על גבי סרגל המדידה שלו. sliding caliper או раздвижной калибр. 
* ועד הלשון העברית, מילון למונחי הטכניקה (תש"ו), 1946: מַדִּיד זָחִיחַ.
=מילים נרדפות=
* מד זחיח
* קליבר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכשירי מדידה
=גיזרון=
* מן זָח (שורש ז-ח-ח), משום שחלקו הנע של המכשיר זָח (= נָע) על גבי סרגל המדידה שלו. sliding caliper או раздвижной калибр. 
* ועד הלשון העברית, מילון למונחי הטכניקה (תש"ו), 1946: מַדִּיד זָחִיחַ.
=מילים נרדפות=
* מד זחיח
* קליבר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכשירי מדידה
מד זחיח
מַד זָחִיחַ
# קליבר, כלי מדידה מכני למדידות חיצוניות ופנימיות מדויקות.
#:* החרט מדד במד זחיח את קוטרו של החלק.
#:* מדים זחיחים חדישים מצוידים בחוגן אנלוגי או בצג דיגיטלי.
=גיזרון=
* מד + זחיח (שורש ז-ח-ח). תרגום של sliding caliper באנגלית או של раздвижной калибр ברוסית. 
* ועד הלשון העברית, מילון למונחי הטכניקה (תש"ו), 1946: מַדִּיד זָחִיחַ.
=מילים נרדפות=
* זחון
* קליבר
=ראו גם=
* קליבר
* מיקרומטר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכשירי מדידה
=גיזרון=
* מד + זחיח (שורש ז-ח-ח). תרגום של sliding caliper באנגלית או של раздвижной калибр ברוסית. 
* ועד הלשון העברית, מילון למונחי הטכניקה (תש"ו), 1946: מַדִּיד זָחִיחַ.
=מילים נרדפות=
* זחון
* קליבר
=ראו גם=
* קליבר
* מיקרומטר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכשירי מדידה
למשעי
לְמִשְׁעִי
# באופן נקי וחלק.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם יחידה במקרא, בפסוק לעיל. שורשה ומשקלה אינם ברורים, והמשמעות משוערת על פי ההקשר. יש הגוזרים אותה מן השורש ש־ע־ע, שמשמעו חלק. למשל, באונקלוס כתוב . אחרים משווים לאכדית mēsu = "רחץ, ניקה", אך יש לציין כי ההקבלה אינה תואמת את מעתקי ההגאים הרגילים.
=תרגום=
קטגוריה:בכל"ם (מוספית)
קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם יחידה במקרא, בפסוק לעיל. שורשה ומשקלה אינם ברורים, והמשמעות משוערת על פי ההקשר. יש הגוזרים אותה מן השורש ש־ע־ע, שמשמעו חלק. למשל, באונקלוס כתוב . אחרים משווים לאכדית mēsu = "רחץ, ניקה", אך יש לציין כי ההקבלה אינה תואמת את מעתקי ההגאים הרגילים.
=תרגום=
קטגוריה:בכל"ם (מוספית)
קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אתן
אַתֶּן, אַתֵּן
# הנוכחות; כינוי המציין רבים ממין נקבה, בגוף שני.
#:* "ברוכות הבאות! מה אתן מעדיפות לשתות - קפה או תה?"
=תרגום=
* ערבית (לרבות שהן יותר משתיים): (הגייה: אַנְתֻּנַּ)
* ערבית (לרבים ורבות שהם שניים או שתיים): (הגייה: אַנְתֻּמַא)

קטגוריה:כינויי גוף
אִתָּן
# יחד עם אלו ששם (במין נקבה).
#:* "הבנות מחכות להסעה ברחבה. התרצי לנסוע איתן?"
=ראו גם=
* את
=תרגום=
* ערבית (לרבות שהן יותר משתיים): (הגייה: אַנְתֻּנַּ)
* ערבית (לרבים ורבות שהם שניים או שתיים): (הגייה: אַנְתֻּמַא)

קטגוריה:כינויי גוף
אִתָּן
# יחד עם אלו ששם (במין נקבה).
#:* "הבנות מחכות להסעה ברחבה. התרצי לנסוע איתן?"
משך זרע
מֶשֶׁך זֶרַע
# שק בו מחזיק האיכר את הזרעים במהלך תהליך הזריעה.
#:* "יקום חייל למשך זרע, וחקלאי יקלע אל בול" ([http://www.shiron.net/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=578&wrkid=1020 "הורה האחזות"], יחיאל מוהר)
#:*"בֹּקֶר־בֹּקֶר הִשְׁכִּים לָקוּם, הֶעֱמִיס עֵל שִׁכְמוֹ שַׂק־תְּבוּאָה, קָשַׁר לְמָתְנָיו אֶת מֶשֶׁך־הַזֶּרַע וְיָצָא לַחֲלָקוֹת הַחֲרוּשׁוֹת" ("אנשי בראשית", אליעזר שמאלי)
=מקור=
* הביטוי מופיע פעם אחת במקרא בספר תהלים: , וכן מופיע ביטוי קרוב ספר עמוס: .
=פרשנים מפרשים=
* מצודת דוד: "נושא משך הזרע – ר"ל בעת היה נושא משיכת והולכת הזרע אל השדה."
* מצודת ציון: "משך - מלשון משיכה והולכה." 
* אבן עזרא: "משך – הכלי שיש בו הזרע."
=ראו גם=
*מֶשֶׁךְ
*חקלאות

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:חקלאות
=מקור=
* הביטוי מופיע פעם אחת במקרא בספר תהלים: , וכן מופיע ביטוי קרוב ספר עמוס: .
=פרשנים מפרשים=
* מצודת דוד: "נושא משך הזרע – ר"ל בעת היה נושא משיכת והולכת הזרע אל השדה."
* מצודת ציון: "משך - מלשון משיכה והולכה." 
* אבן עזרא: "משך – הכלי שיש בו הזרע."
=ראו גם=
*מֶשֶׁךְ
*חקלאות

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:חקלאות
מ"ן
מ"ן
# משמרות נעים.

קטגוריה:ראשי תיבות
שחור
שְׁחוֹר
# הַצֶבַע הַשָׁחֹר.
=גיזרון=
* יחידאית במקרא, מופיעה בתוספת מילת יחס: מִ-, לקמן - . לפי חלק מהפירושים, בפסוק מדובר על פחם או פיח.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: "משחור – הוא פחם."
* אבן עזרא: "שחור – שחרות, והוא שֵׁם."
* בניב הערבי המבודד (ניב סוקוטרי) קיים הבטוי - חורִיש "ḥoriš" שמקורו כנראה אכדי - ראש=riš + שחור=ḥor.
* שחור (כישוף) - מילה שהתאזרחה בגלל יהדות ערב - בהוראת כשוף,קללה . מן ארמית שחר . יתכן מן מצרית קדומה שחר šḫr בהוראת 'התיעצות' (עם המכשף)
=צירופים=
* שחור משחור
=מילים נרדפות=
*שחרות, שחרורית
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: סַוָאד), (הגייה: סֻחָאם)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:צבעים
=
שְׁחוֹר
# הַצֶבַע הַשָׁחֹר.
=גיזרון=
* יחידאית במקרא, מופיעה בתוספת מילת יחס: מִ-, לקמן - . לפי חלק מהפירושים, בפסוק מדובר על פחם או פיח.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: "משחור – הוא פחם."
* אבן עזרא: "שחור – שחרות, והוא שֵׁם."
* בניב הערבי המבודד (ניב סוקוטרי) קיים הבטוי - חורִיש "ḥoriš" שמקורו כנראה אכדי - ראש=riš + שחור=ḥor.
* שחור (כישוף) - מילה שהתאזרחה בגלל יהדות ערב - בהוראת כשוף,קללה . מן ארמית שחר . יתכן מן מצרית קדומה שחר šḫr בהוראת 'התיעצות' (עם המכשף)
=צירופים=
* שחור משחור
=מילים נרדפות=
*שחרות, שחרורית
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: סַוָאד), (הגייה: סֻחָאם)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:צבעים
איכה
אַיֶּכָּה
# היכן / איפה אתה / אינני מוצא אותך. 
#:* הכלב שלי הלך לאיבוד וקראתי לו איכה ?
=גזרון=
*אי+כה = איה + ־ךָ אתה. איפה + אתה? . (באכדית ayyaka) . (אמורית ayya') (סורית ܐܝ) (ערבית أَي) (געז, אייתָּ ayte') 
*(משוער) בשפות אינדו-ארופיות: סנסקריט, ושפת פאלי : ("יָקאתִּי", याचति ; =להתחנן) ◄ בשפה גותית: הלחם של שתי מילים מ( =להיות בעלים,בעל חזקה) + () =כס :מלוכה,כס האדון. פירוש - אָיֵטרוֹן aihtrōn =להתפלל,בקשה, תחנון.
=סמוכין=
*[https://www.jonas-sibony.com/2018/09/26/ay-where-which/ ܐܝ , ay' ]
אֵיכָה
# איך, באיזה אופן, באיזו צורה, באיזו דרך (בנימה של צער).
=גיזרון=
*צורה מוארכת של איך
=צירופים=
* מגילת איכה
* פרצוף איכה
* שנת איכה
* מימי איכה
=מילים נרדפות=
* איך
* כיצד

קטגוריה:מילות שאלה<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
אַיֶּכָּה
# היכן / איפה אתה / אינני מוצא אותך. 
#:* הכלב שלי הלך לאיבוד וקראתי לו איכה ?
=גזרון=
*אי+כה = איה + ־ךָ אתה. איפה + אתה? . (באכדית ayyaka) . (אמורית ayya') (סורית ܐܝ) (ערבית أَي) (געז, אייתָּ ayte') 
*(משוער) בשפות אינדו-ארופיות: סנסקריט, ושפת פאלי : ("יָקאתִּי", याचति ; =להתחנן) ◄ בשפה גותית: הלחם של שתי מילים מ( =להיות בעלים,בעל חזקה) + () =כס :מלוכה,כס האדון. פירוש - אָיֵטרוֹן aihtrōn =להתפלל,בקשה, תחנון.
=סמוכין=
*[https://www.jonas-sibony.com/2018/09/26/ay-where-which/ ܐܝ , ay' ]
אֵיכָה
# איך, באיזה אופן, באיזו צורה, באיזו דרך (בנימה של צער).
=גיזרון=
*צורה מוארכת של איך
=צירופים=
* מגילת איכה
* פרצוף איכה
* שנת איכה
* מימי איכה
=מילים נרדפות=
* איך
* כיצד

קטגוריה:מילות שאלה
אצטומכא
אִצְטוּמְכָא
# קיבה.
=גיזרון=
* . בלשון חז"ל אסטומכא (ר' פסוק לעיל); מאוחר יותר בספרות הרבנית לרוב אצטומכא, איצטומכא וגם אצטומכה.
=תרגום=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מערכת העיכול
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* . בלשון חז"ל אסטומכא (ר' פסוק לעיל); מאוחר יותר בספרות הרבנית לרוב אצטומכא, איצטומכא וגם אצטומכה.
=תרגום=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מערכת העיכול
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
גשמיות
גַּשְׁמִיּוּת
# חומריות, גופניות.
=גיזרון=
* מן גְּשֵׁם בארמית שמשמעו גוף, ובהשאלה: דבר מה מוחשי.
=מילים נרדפות=
* ארציות
* חומריות
* פיזיות
= ניגודים =
* אלוהיות
* רוחניות
=מידע נוסף=
* בשפה השמית המבודדת - סוקוטרית, שרדה המילה (מֻגְשֵם múgšhem) =בן , (גֵשֹׁמֹה geśhómoh) =בת. . ערבית: גִ'שֱׂם [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AC%D8%B3%D9%85 جِسْم] בהוראת - גוף,חפֶץ.
* במקורות נוצריים מן המאה ה-4 לספירה נִשְׁתַּיֵּיר הביטוי בסורית-ארמית : (ܐܠܗܐ ܡܓܫܡܐ‏ =אלהא - מגשמא) ז"א , האל - מגשים הוא רוח בבשר . 
* בספר הזוהר נמסר: "הן לא קצרה יד י"י דלאארכרוידא אלא [https://books.google.co.il/books?id=751EAAAAcAAJ&pg=PP247&lpg=PP247&dq=%D7%9E%D7%92%D7%A9%D7%9E%D7%90+%D7%90%D7%9C%D7%94%D7%90&source=bl&ots=HiBCxqa-f2&sig=ACfU3U0Bake-W8lnOw24S8mHqb0cfdmRbA&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwie4NrxntjmAhUNsaQKHWx6AEAQ6AEwCHoECAMQAQ#v=onepage&q=%D7%9E%D7%92%D7%A9%D7%9E%D7%90%20%D7%90%D7%9C%D7%94%D7%90&f=false גשמא ] דחד" . מצוי ב'עגת-החסידים' גם בצורת 'גשמי' במלרע בהוראת השייך לעינייני הבשר,מהווה ניגוד של המושג 'רוחני' .
=גיזרון=
* מן גְּשֵׁם בארמית שמשמעו גוף, ובהשאלה: דבר מה מוחשי.
=מילים נרדפות=
* ארציות
* חומריות
* פיזיות
= ניגודים =
* אלוהיות
* רוחניות
=מידע נוסף=
* בשפה השמית המבודדת - סוקוטרית, שרדה המילה (מֻגְשֵם múgšhem) =בן , (גֵשֹׁמֹה geśhómoh) =בת. . ערבית: גִ'שֱׂם [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AC%D8%B3%D9%85 جِسْم] בהוראת - גוף,חפֶץ.
* במקורות נוצריים מן המאה ה-4 לספירה נִשְׁתַּיֵּיר הביטוי בסורית-ארמית : (ܐܠܗܐ ܡܓܫܡܐ‏ =אלהא - מגשמא) ז"א , האל - מגשים הוא רוח בבשר . 
* בספר הזוהר נמסר: "הן לא קצרה יד י"י דלאארכרוידא אלא [https://books.google.co.il/books?id=751EAAAAcAAJ&pg=PP247&lpg=PP247&dq=%D7%9E%D7%92%D7%A9%D7%9E%D7%90+%D7%90%D7%9C%D7%94%D7%90&source=bl&ots=HiBCxqa-f2&sig=ACfU3U0Bake-W8lnOw24S8mHqb0cfdmRbA&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwie4NrxntjmAhUNsaQKHWx6AEAQ6AEwCHoECAMQAQ#v=onepage&q=%D7%9E%D7%92%D7%A9%D7%9E%D7%90%20%D7%90%D7%9C%D7%94%D7%90&f=false גשמא ] דחד" . מצוי ב'עגת-החסידים' גם בצורת 'גשמי' במלרע בהוראת השייך לעינייני הבשר,מהווה ניגוד של המושג 'רוחני' .
פן
פָּן
# צורת היחיד של "פנים", הֶבֵּט, עֶבֵר, כיוון.
#:* זה רק פן אחד של הדברים.
#:* שְׁכִינָה בספרות היהדות, היא הפן של ההתגלות האלוהית לבני אדם, שהוא גם פן נשי ואמהי.
=גיזרון=
*גזירה לאחור מן פנים.
=צירופים=
*בשום פנים ואופן
פֶּן
# שלא, למען לא, לבל, בל, שמא.
#:* גרוב גרבייך פן תצטנן !
=גיזרון=
* מן המקרא.
=מילים נרדפות=
* בל
* שמא
=מידע נוסף=
* דאמר רבי אבין אמר רבי אילעאי כל מקום שנאמר השמר פן ואל אינו אלא בלא תעשה (עירובין צו, א. מכות יג, ב) לפי הגמרא יש הבדל עצום בין שמא שזה רק חשש לבין פן שנחשב לאיסור לאו גמור.
* הגר"א מוילנא בירר ההבדל בין פֶּן ושמא למילה אולי שבה תמיד האומר חפץ בהתקיים האפשרות הנאמרת, ובראשונות להיפך.
קטגוריה:מילות חיבור
פֶן
# מכשיר חשמלי שנועד ליבש שיער רטוב.
#:* אחרי המקלחת אני משתמשת בפן.
=מילים נרדפות=
* מייבש שיער
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכשירי חשמל
קטגוריה:שיער
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הגרמנית
פָּן
# צורת היחיד של "פנים", הֶבֵּט, עֶבֵר, כיוון.
#:* זה רק פן אחד של הדברים.
#:* שְׁכִינָה בספרות היהדות, היא הפן של ההתגלות האלוהית לבני אדם, שהוא גם פן נשי ואמהי.
=גיזרון=
*גזירה לאחור מן פנים.
=צירופים=
*בשום פנים ואופן
פֶּן
# שלא, למען לא, לבל, בל, שמא.
#:* גרוב גרבייך פן תצטנן !
=גיזרון=
* מן המקרא.
=מילים נרדפות=
* בל
* שמא
=מידע נוסף=
* דאמר רבי אבין אמר רבי אילעאי כל מקום שנאמר השמר פן ואל אינו אלא בלא תעשה (עירובין צו, א. מכות יג, ב) לפי הגמרא יש הבדל עצום בין שמא שזה רק חשש לבין פן שנחשב לאיסור לאו גמור.
* הגר"א מוילנא בירר ההבדל בין פֶּן ושמא למילה אולי שבה תמיד האומר חפץ בהתקיים האפשרות הנאמרת, ובראשונות להיפך.
קטגוריה:מילות חיבור
פֶן
# מכשיר חשמלי שנועד ליבש שיער רטוב.
#:* אחרי המקלחת אני משתמשת בפן.
=מילים נרדפות=
* מייבש שיער
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכשירי חשמל
קטגוריה:שיער
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הגרמנית
בפשש"מ
בפשש"מ
#בפשוטו של מקרא.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
מהימן
מְהֵימָן
# שניתן לתת בו אמון, שניתן לסמוך עליו ולבטוח בו.
#*: 
#*:
=גיזרון=
* מארמית, מן א-מ-ן: - נאמן, סריס המלך. בתרגום השבעים: "מהימנא". הימנותא - נאמנות
=צירופים=
* מקור מהימן
=מילים נרדפות=
* אמין
* נאמן
* מוסמך
* בר סמכא
=ראו גם=
* יודע דבר
* ישר

קטגוריה:בעלי תכונה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
* מארמית, מן א-מ-ן: - נאמן, סריס המלך. בתרגום השבעים: "מהימנא". הימנותא - נאמנות
=צירופים=
* מקור מהימן
=מילים נרדפות=
* אמין
* נאמן
* מוסמך
* בר סמכא
=ראו גם=
* יודע דבר
* ישר

קטגוריה:בעלי תכונה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
אנה
אָנָה {{משני|א}}
# הצטער על אובדן.
=ראו גם=
* אֲנִיָּה
* תאניה

קטגוריה:מילים מקראיות
אִנָּה
# הִקרה, עשה שיקרה, גרם שיקרה. כיום בפרט בצירופים דוגמת 'אינה הגורל'.
=ראו גם=
* התאנה
* תואנה

קטגוריה:מילים מקראיות
אֻנָּה
# קרה, נגרם, הזדמן. כיום בפרט בצירפוים דוגמת 'לא אונה לו כל רע'.
=גיזרון=
*צורת סביל מן אִנָּה שלעיל. מופיע פעמים בלבד במקרא, בפסוקים הנ"ל.
=ראו גם=
*תאונה

קטגוריה:מילים מקראיות
אֻנָּה <small>גם</small> אוּנָה
עלה מחולק לאונות
# חלק מאיבר או גוף כלשהו המחולק לחלקים המחוברים בבסיסם.
#:* (אלה שתי אונות <small>(הראה)</small> הסרוכות <small>(דבוקות)</small> ביניהן) 
#:* (חמש אונות לה לראה)
#:* כאשר אפנון BOC (שבשימוש גלילאו) בעלי אנרגיה נמוכה סביב התדירות של הגל הנושא ושתי אונות ספקטרליות במרחק מהגל הנושא (BOC (אפנון)w:)
=גיזרון=
* על פי מארמית אוּנָא,<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_אוּנָא.1?lang=he יסטרוב].</ref> קיצור של אוּדְנָא 'אוזן'<ref>בחילופי ז־ד מהאות הפרוטו־שמית ḏ</ref> במשמע 'דבר בצורה של אוזן'<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%29dn%20N&cits=all CAL].</ref> (בדומה לאנגלית lobe מיוונית λοβός שמשמעו העיקרי 'earlobe'<ref>Robert Beekes, Etymological Dictionary of Greek (2010), page 868</ref>).
=מידע נוסף=
* בארמית לפעמים (אודנא בהשמטת הדלת) - אזן. בתיאור התלמוד את גופה של החיה המיתולוגית "אריא דבי עילאי" פירשו בין אוזניו ולא בין אונות הריאה (מהר"ם שיף וחת"ס על פי רש"י) ויתכן שזו משמעות המילה המקורית.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=ראו גם=
*אומה<!---בלשון חז"ל והפוסקים --->
אָנָה {{משני|ב}}
# אל איזה מקום?
= צירופים =
* אנה ואנה
* עד אנה
=תרגום=
קטגוריה:ה"א המגמה
קטגוריה:מילות שאלה
אָנָה {{משני|א}}
# הצטער על אובדן.
=ראו גם=
* אֲנִיָּה
* תאניה

קטגוריה:מילים מקראיות
אִנָּה
# הִקרה, עשה שיקרה, גרם שיקרה. כיום בפרט בצירופים דוגמת 'אינה הגורל'.
=ראו גם=
* התאנה
* תואנה

קטגוריה:מילים מקראיות
אֻנָּה
# קרה, נגרם, הזדמן. כיום בפרט בצירפוים דוגמת 'לא אונה לו כל רע'.
=גיזרון=
*צורת סביל מן אִנָּה שלעיל. מופיע פעמים בלבד במקרא, בפסוקים הנ"ל.
=ראו גם=
*תאונה

קטגוריה:מילים מקראיות
אֻנָּה <small>גם</small> אוּנָה
עלה מחולק לאונות
# חלק מאיבר או גוף כלשהו המחולק לחלקים המחוברים בבסיסם.
#:* (אלה שתי אונות <small>(הראה)</small> הסרוכות <small>(דבוקות)</small> ביניהן) 
#:* (חמש אונות לה לראה)
#:* כאשר אפנון BOC (שבשימוש גלילאו) בעלי אנרגיה נמוכה סביב התדירות של הגל הנושא ושתי אונות ספקטרליות במרחק מהגל הנושא (BOC (אפנון)w:)
=גיזרון=
* על פי מארמית אוּנָא,<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_אוּנָא.1?lang=he יסטרוב].</ref> קיצור של אוּדְנָא 'אוזן'<ref>בחילופי ז־ד מהאות הפרוטו־שמית ḏ</ref> במשמע 'דבר בצורה של אוזן'<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%29dn%20N&cits=all CAL].</ref> (בדומה לאנגלית lobe מיוונית λοβός שמשמעו העיקרי 'earlobe'<ref>Robert Beekes, Etymological Dictionary of Greek (2010), page 868</ref>).
=מידע נוסף=
* בארמית לפעמים (אודנא בהשמטת הדלת) - אזן. בתיאור התלמוד את גופה של החיה המיתולוגית "אריא דבי עילאי" פירשו בין אוזניו ולא בין אונות הריאה (מהר"ם שיף וחת"ס על פי רש"י) ויתכן שזו משמעות המילה המקורית.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=ראו גם=
*אומה<!---בלשון חז"ל והפוסקים --->
אָנָה {{משני|ב}}
# אל איזה מקום?
= צירופים =
* אנה ואנה
* עד אנה
=תרגום=
קטגוריה:ה"א המגמה
קטגוריה:מילות שאלה
תקש"ל
תקש"ל
# תקשורת לוויינים.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בתעופה
דה יורה
דֶּה יוּרֶה
# לפי החוק או התקן.
#:* בארצות הברית אין שפה רשמית דה יורה, אך השפה הרשמית "דה פקטו" היא אנגלית.
=גיזרון=
* de jure – להלכה, לפי החוק.
=ראו גם=
* יורידי

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מלטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* de jure – להלכה, לפי החוק.
=ראו גם=
* יורידי

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מלטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
כסת
כֶּסֶת
# יריעת בד צמר או עור, העשויה לשבת או לשכב עליה ואף להתכסות לעתים.
# רצועה, מין קישור לידיים המשמש במעשי כישוף וקוסמות.
=גיזרון=
# מן כִּסָּה או מן כִּיס.
# מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל ומכוונת בלשונה אל נשות ירושלים החוטאות. המילה מצוייה בלשון בבלית בהגיית: קאסוטו ([https://www.ebl.lmu.de/dictionary/kas%C3%BBtu%20I kasûtu]) ששמשה בהוראת קשר, בספר יחזקאל המכשפה הירושלמית בעוונותיה 'קושרת' מבחינה סימלית את רצונות האל, בקברת הזרוע של המתכשף ולפיכך הופכים הם לרצונותיו .השוו טוטפת
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על יחזקאל יג יח: "הוי למתפרות כסתות" - קוטרא"ש בלע"ז כמין כסתות קטנות היו תופרות ותולות לנשאלים אליהם על אצילי ידיהם וקוסמות להם באותן כסתות קסם שקרי' ולמי שהם חפצות אומרות קסם טוב ולמי שרוצות אומרות קסם רע.
=צירופים=
* כֶּסֶת הַסַּבָּלִים
=נגזרות=
* כַּסָּת (עושה כסתות)
=מילים נרדפות=
* כסות
* שמיכה
* סדין <!---בלשון חז"ל--->
=ראו גם=
*כר
*סדין
*מחצלת
*מרבד
=סימוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:טקסטיל
קטגוריה:פסיכומטרי
כֶּסֶת
# יריעת בד צמר או עור, העשויה לשבת או לשכב עליה ואף להתכסות לעתים.
# רצועה, מין קישור לידיים המשמש במעשי כישוף וקוסמות.
=גיזרון=
# מן כִּסָּה או מן כִּיס.
# מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל ומכוונת בלשונה אל נשות ירושלים החוטאות. המילה מצוייה בלשון בבלית בהגיית: קאסוטו ([https://www.ebl.lmu.de/dictionary/kas%C3%BBtu%20I kasûtu]) ששמשה בהוראת קשר, בספר יחזקאל המכשפה הירושלמית בעוונותיה 'קושרת' מבחינה סימלית את רצונות האל, בקברת הזרוע של המתכשף ולפיכך הופכים הם לרצונותיו .השוו טוטפת
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על יחזקאל יג יח: "הוי למתפרות כסתות" - קוטרא"ש בלע"ז כמין כסתות קטנות היו תופרות ותולות לנשאלים אליהם על אצילי ידיהם וקוסמות להם באותן כסתות קסם שקרי' ולמי שהם חפצות אומרות קסם טוב ולמי שרוצות אומרות קסם רע.
=צירופים=
* כֶּסֶת הַסַּבָּלִים
=נגזרות=
* כַּסָּת (עושה כסתות)
=מילים נרדפות=
* כסות
* שמיכה
* סדין <!---בלשון חז"ל--->
=ראו גם=
*כר
*סדין
*מחצלת
*מרבד
=סימוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:טקסטיל
קטגוריה:פסיכומטרי
קורק
קְוַרְק
# חלקיק יסודי תאורטי, המרכיב חלקיקים גדולים יותר כגון פרוטונים וניוטרונים.
#:* הן הפרוטון והן הניוטרון בנויים משלושה קוורקים שונים: אדום, ירוק וכחול.
=גיזרון=
*: "Three quarks for Muster Mark!" ("שלושה קוורקים לאדון מארק!")
:למרבה שמחתו, משפט זה התיישב עם המודל שהמציא, שבו הקוורקים מופיעים בטבע בשלשות.
=הערות שוליים=
קטגוריה:פיזיקה
=גיזרון=
*: "Three quarks for Muster Mark!" ("שלושה קוורקים לאדון מארק!")
:למרבה שמחתו, משפט זה התיישב עם המודל שהמציא, שבו הקוורקים מופיעים בטבע בשלשות.
=הערות שוליים=
קטגוריה:פיזיקה
אלגיה
אֶלֵגְּיָה
#יצירה ספרותית, בדרך כלל שירה, המבטאת אבל וצער על מות או חורבן.
#:*מגילת איכה היא אלגיה על חורבן ירושלים. 
#יצירה מוזיקלית המביעה צער ואבל.
=מקור=
* elegia, .
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=מקור=
* elegia, .
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
חרגה
חִרְגָּה
# אבק הבוהק באויר באור השמש.
#:* (כלומר, יש הקוראים לחרגה "לָה"/"לָא", על שום מהותו החמקמקה. כך יש להבין את הפסוק בדניאל ד' ל"ב, בו נאמר שכל דיירי הארץ "כְּלָה חֲשִׁיבִין" - חשובים כמו ה"לָה").
#:* החדר הנטוש היה שומם. רק החרגה, נוצצת בקרן־אור מן החלון, נראתה בו.
=מידע נוסף=
*הר"ן, בפירושו על מסכת נדרים, דף ח', עמוד ב', אומר "אבק הנראה בחמה כשהיא נכנסת דרך חלון קרוי 'חירגא'".
:רש"י, בפירושו על מסכת יומא, דף כ', עמוד ב', אומר "והאי פסולת הנסורות והוא נראה בעמוד של חמה דיומא ממש".
* יש הגורסים את הניקוד "חַרְגָּה" ולא "חִרְגָּה".
=ראו גם=
* אבק
* נסורת
=קישורים חיצוניים=
* [http://he.wikisource.org/wiki/%D7%A2%D7%A9%D7%A8%D7%94_%D7%9E%D7%90%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%9E%D7%90%D7%9E%D7%A8_%D7%94%D7%A2%D7%99%D7%AA%D7%99%D7%9D_%D7%98 הספר "עשרה מאמרות" לרב מנחם עזריה מפאנו, מאמר העיתים, חלק ט'] מסביר על אופן יצירת החרגה.
=מידע נוסף=
*הר"ן, בפירושו על מסכת נדרים, דף ח', עמוד ב', אומר "אבק הנראה בחמה כשהיא נכנסת דרך חלון קרוי 'חירגא'".
:רש"י, בפירושו על מסכת יומא, דף כ', עמוד ב', אומר "והאי פסולת הנסורות והוא נראה בעמוד של חמה דיומא ממש".
* יש הגורסים את הניקוד "חַרְגָּה" ולא "חִרְגָּה".
=ראו גם=
* אבק
* נסורת
=קישורים חיצוניים=
* [http://he.wikisource.org/wiki/%D7%A2%D7%A9%D7%A8%D7%94_%D7%9E%D7%90%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%9E%D7%90%D7%9E%D7%A8_%D7%94%D7%A2%D7%99%D7%AA%D7%99%D7%9D_%D7%98 הספר "עשרה מאמרות" לרב מנחם עזריה מפאנו, מאמר העיתים, חלק ט'] מסביר על אופן יצירת החרגה.
סחי
סְחִי
# אשפה, לכלוך מאוס ומגעיל, חלאה.
=מקור=
*פעם אחת במקרא.
=מקור=
*ישנם פרשנים המקשרים את המילה "סחי" לתנועה, וכך למדים על משמעותה. למשל, אבן עזרא בפירושו לפסוק באיכה ג', מ"ה מפרש: "'סחי' - מגזרת , כטעם טלטול". רש"י בפירושו על הפסוק באיכה מפרש לכן את הסחי כנוזל גוף: "'סחי ומאוס' - הוא ניע בלשון משנה כיחו וניעו, שֶׁנִסָּח מתוך הריאה ויוצא דרך הגרון", וכן בפירושו לפסוק הוא אומר: "'כסוחה' - כרוק וקיא הניסח מתוך גופו של אדם שהוא מאוס. ובלשון חכמים קרוי סחי".
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
* סחה
* סחלא

קטגוריה:מילים מקראיותקטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
סָחִי
# אדם שאינו תחת השפעת סמים או אלכוהול, צלול.
#:* חבר שלי סאחי לגמרי, הוא מעולם לא עישן ג'וינט.
#:* אתמול עישנתי הרבה, אבל היום אני סאחי.
#:* אני מת להוריד איזה וודקה טובה, אני סאחי מת.
=גיזרון=
* – בריא, שפוי. בערבית המדוברת הישראלית אנו מוצאים גם את הפועל صَحْصَحَ (צַחְצַחַ) שמשמעותו 'הִתְעוֹרֵר', הנוצר על ידי הרחבה של השורש המקורי صحح (צחח). פועל זה נותן הוכחה נוספת למשמעות 'פִכֵּחַ', 'שֶׁאֵינוֹ שִׁכּוֹר', 'עֵרָנִי'.
=צירופים=
* סאחי בלטה
=מילים נרדפות=
* פִּכֵּחַ
* צָלוּל
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=מקור=
*פעם אחת במקרא.
=מקור=
*ישנם פרשנים המקשרים את המילה "סחי" לתנועה, וכך למדים על משמעותה. למשל, אבן עזרא בפירושו לפסוק באיכה ג', מ"ה מפרש: "'סחי' - מגזרת , כטעם טלטול". רש"י בפירושו על הפסוק באיכה מפרש לכן את הסחי כנוזל גוף: "'סחי ומאוס' - הוא ניע בלשון משנה כיחו וניעו, שֶׁנִסָּח מתוך הריאה ויוצא דרך הגרון", וכן בפירושו לפסוק הוא אומר: "'כסוחה' - כרוק וקיא הניסח מתוך גופו של אדם שהוא מאוס. ובלשון חכמים קרוי סחי".
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
* סחה
* סחלא

קטגוריה:מילים מקראיותקטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
סָחִי
# אדם שאינו תחת השפעת סמים או אלכוהול, צלול.
#:* חבר שלי סאחי לגמרי, הוא מעולם לא עישן ג'וינט.
#:* אתמול עישנתי הרבה, אבל היום אני סאחי.
#:* אני מת להוריד איזה וודקה טובה, אני סאחי מת.
=גיזרון=
* – בריא, שפוי. בערבית המדוברת הישראלית אנו מוצאים גם את הפועל صَحْصَحَ (צַחְצַחַ) שמשמעותו 'הִתְעוֹרֵר', הנוצר על ידי הרחבה של השורש המקורי صحح (צחח). פועל זה נותן הוכחה נוספת למשמעות 'פִכֵּחַ', 'שֶׁאֵינוֹ שִׁכּוֹר', 'עֵרָנִי'.
=צירופים=
* סאחי בלטה
=מילים נרדפות=
* פִּכֵּחַ
* צָלוּל
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
י"ז בתמוז
י"ז בתמוז
ציור של חורבן בית המקדש
# יום של צום בלוח העברי, המציין את תחילת תקופת בין המצרים; יום אשר בו נתרחשו מספר אסונות בעם היהודי כגון חטא העגל ושבירת הלוחות, חטא המרגלים, ומאוחר יותר- הבקעת חומות ירושלים.
=מילים נרדפות=
* שִׁבְעָה עָשָׂר בְּתַמּוּז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
י"ז בתמוז
ציור של חורבן בית המקדש
# יום של צום בלוח העברי, המציין את תחילת תקופת בין המצרים; יום אשר בו נתרחשו מספר אסונות בעם היהודי כגון חטא העגל ושבירת הלוחות, חטא המרגלים, ומאוחר יותר- הבקעת חומות ירושלים.
=מילים נרדפות=
* שִׁבְעָה עָשָׂר בְּתַמּוּז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
ימי בין המצרים
ציור של חורבן בית המקדש
# ימי בין המצרים הם שלושת השבועות שבין י"ז בתמוז, היום שבו הובקעה חומת ירושלים, לתשעה באב, היום שבו חרב בית המקדש.
=גיזרון=
הביטוי "בין הַמְצָרִים" מופיע במגילת איכה, המתארת את חורבן הבית הראשון ואת מצבה של ממלכת יהודה בעקבות החורבן: "גָּלְתָה יְהוּדָה...לֹא מָצְאָה מָנוֹחַ; כָּל-רֹדְפֶיהָ הִשִּׂיגוּהָ, בֵּין הַמְּצָרִים." (איכה א, ג). כלומר בין צרת שבעה עשר בתמוז לצרת תשעה באב.
=ראו גם=
* שבעה עשר בתמוז
* תשעה באב
* צום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
ציור של חורבן בית המקדש
# ימי בין המצרים הם שלושת השבועות שבין י"ז בתמוז, היום שבו הובקעה חומת ירושלים, לתשעה באב, היום שבו חרב בית המקדש.
=גיזרון=
הביטוי "בין הַמְצָרִים" מופיע במגילת איכה, המתארת את חורבן הבית הראשון ואת מצבה של ממלכת יהודה בעקבות החורבן: "גָּלְתָה יְהוּדָה...לֹא מָצְאָה מָנוֹחַ; כָּל-רֹדְפֶיהָ הִשִּׂיגוּהָ, בֵּין הַמְּצָרִים." (איכה א, ג). כלומר בין צרת שבעה עשר בתמוז לצרת תשעה באב.
=ראו גם=
* שבעה עשר בתמוז
* תשעה באב
* צום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
י' בטבת
י' בטבת
ציור של חורבן בית המקדש
# צום בלוח העברי המציין את היום שבו החל המצור של נבו צור. השני מלך בבל על ירושלים, שהסתיים בחורבן ממלכת יהודה, ירושלים וחורבן בית המקדש הראשון.
=גיזרון=
* אירועי היום מוזכרים במקרא בספר מלכים ובירמיהו :"וַיְהִי בִשְׁנַת הַתְּשִׁיעִית לְמָלְכוֹ בַּחֹדֶשׁ הָעֲשִׂירִי בֶּעָשׂוֹר לַחֹדֶשׁ בָּא נְבֻכַדְנֶאצַּר מֶלֶךְ-בָּבֶל הוּא וְכָל-חֵילוֹ עַל-יְרוּשָׁלִַם וַיִּחַן עָלֶיהָ וַיִּבְנוּ עָלֶיהָ דָּיֵק סָבִיב" (מלכים ב כה, א; בירמיהו נב, ד)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
=גיזרון=
* אירועי היום מוזכרים במקרא בספר מלכים ובירמיהו :"וַיְהִי בִשְׁנַת הַתְּשִׁיעִית לְמָלְכוֹ בַּחֹדֶשׁ הָעֲשִׂירִי בֶּעָשׂוֹר לַחֹדֶשׁ בָּא נְבֻכַדְנֶאצַּר מֶלֶךְ-בָּבֶל הוּא וְכָל-חֵילוֹ עַל-יְרוּשָׁלִַם וַיִּחַן עָלֶיהָ וַיִּבְנוּ עָלֶיהָ דָּיֵק סָבִיב" (מלכים ב כה, א; בירמיהו נב, ד)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
ט"ו באב
ט"ו באב
# יום חג בלוח העברי, הידוע בתור "יום האהבה".
=גיזרון=
* המשנה בסוף מסכת תענית, מתארת את החג כך: אָמַר רַבָּן שִׁמְעוֹן בֶּן גַּמְלִיאֵל, לֹא הָיוּ יָמִים טוֹבִים לְיִשְׂרָאֵל כַּחֲמִשָּׁה עָשָׂר בְּאָב וּכְיוֹם הַכִּפּוּרִים, שֶׁבָּהֶן בְּנוֹת יְרוּשָׁלַיִם יוֹצְאוֹת בִּכְלֵי לָבָן שְׁאוּלִין, שֶׁלֹּא לְבַיֵּשׁ אֶת מִי שֶׁאֵין לוֹ. כָּל הַכֵּלִים טְעוּנִין טְבִילָה. וּבְנוֹת יְרוּשָׁלַיִם יוֹצְאוֹת וְחוֹלוֹת (רוקדות) בַּכְּרָמִים...
=ראו גם=
* בין המצרים
* צום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
=גיזרון=
* המשנה בסוף מסכת תענית, מתארת את החג כך: אָמַר רַבָּן שִׁמְעוֹן בֶּן גַּמְלִיאֵל, לֹא הָיוּ יָמִים טוֹבִים לְיִשְׂרָאֵל כַּחֲמִשָּׁה עָשָׂר בְּאָב וּכְיוֹם הַכִּפּוּרִים, שֶׁבָּהֶן בְּנוֹת יְרוּשָׁלַיִם יוֹצְאוֹת בִּכְלֵי לָבָן שְׁאוּלִין, שֶׁלֹּא לְבַיֵּשׁ אֶת מִי שֶׁאֵין לוֹ. כָּל הַכֵּלִים טְעוּנִין טְבִילָה. וּבְנוֹת יְרוּשָׁלַיִם יוֹצְאוֹת וְחוֹלוֹת (רוקדות) בַּכְּרָמִים...
=ראו גם=
* בין המצרים
* צום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
מאיגרא רמא לבירא עמיקתא
מֵאִיגָרָא רָמָא לְבֵירָא עֲמִיקְתָּא
#לשון משל לנפילתו של אדם משיא ההצלחה עד לעמקי השפל.
#:* ראובן העשיר הפסיד את כל כספו בהשקעות ונכנס לחובות, ממש מאיגרא רמה לבירא עמיקתא.
=גיזרון=
* מארמית: פירוש "איגרא" .מילולית, מן עמדה שהוגבהה לבור עמוק. לשון מליצית , כיום נאמר בעיקר ע"י אנשי אליטה (בדר"כ פוליטית ו/או שיפוטית) המכריזים על חבר ממעמדם שנתפס בקלקלתו.
* רום (רמא) = מוגבה; 'בירא' = בור ; 'עמיקתא' = עמוק.
=מקור=
# על פי התלמוד הבבלי: .

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:ארמית
מֵאִיגָרָא רָמָא לְבֵירָא עֲמִיקְתָּא
#לשון משל לנפילתו של אדם משיא ההצלחה עד לעמקי השפל.
#:* ראובן העשיר הפסיד את כל כספו בהשקעות ונכנס לחובות, ממש מאיגרא רמה לבירא עמיקתא.
=גיזרון=
* מארמית: פירוש "איגרא" .מילולית, מן עמדה שהוגבהה לבור עמוק. לשון מליצית , כיום נאמר בעיקר ע"י אנשי אליטה (בדר"כ פוליטית ו/או שיפוטית) המכריזים על חבר ממעמדם שנתפס בקלקלתו.
* רום (רמא) = מוגבה; 'בירא' = בור ; 'עמיקתא' = עמוק.
=מקור=
# על פי התלמוד הבבלי: .

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:ארמית
מעז צור
מָעֹז צוּר (גם: מָעֹוז צוּר)
# פיוט שנוהגים לזמר בחנוכה, לאחר הדלקת הנרות.
=מידע נוסף=
* את המילה "מעוז" ניתן לכתוב בכתיב חסר הן "מָעֹז" והן "מָעוֹז". פירוט נוסף ראו בערך מעוז.
=ראו גם=
* פיוט
קטגוריה:אקרוסטיכונים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חנוכה
=מידע נוסף=
* את המילה "מעוז" ניתן לכתוב בכתיב חסר הן "מָעֹז" והן "מָעוֹז". פירוט נוסף ראו בערך מעוז.
=ראו גם=
* פיוט
קטגוריה:אקרוסטיכונים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חנוכה
משמר דפנתי
מִשְׁמַר דָפְנָתִי
# באוניות מלחמה: משמר כבוד של מלחים המקדם בשריקה טקסית במשרוקיות רב מלחים את פניו של קצין בכיר או אורח רם־דרג עם עלותו לאונייה ובירידתו ממנה.
= גיזרון =
* תרגום לעברית של piping the side באנגלית.
=מידע נוסף=
* מקור הביטוי בתקופת אוניות המפרשים, אז השתמשו במשרוקית רב מלחים למסירת פקודות לאנשי הצוות. קצין-ים בכיר בצי המלחמתי שהגיע בסירה אל אוניית מלחמה לא נאלץ לטפס על דופנה כאחד המלחים, אלא הורם אל הסיפון בכסא רב מלחים הקשור בחבל לקצה הסקריה הראשית. to pipe the side משמעו לתת לקבוצת המלחים (side party) שמשכה בחבל ההרמה את הפקודות והקצב באמצעות משרוקית רב המלחים. מפרקטיקה זו שרד לימינו הנוהג הטקסי המקובל בכל חילות הים.
=ראו גם=
* משמר כבוד
* משרוקית רב מלחים
* כסא רב מלחים
=סימוכין=
# [https://www.navy.gov.au/history/tradition/history-piping-side History of Piping the Side] באתר הצי המלכותי האוסטרלי.

קטגוריה:ימאות
= גיזרון =
* תרגום לעברית של piping the side באנגלית.
=מידע נוסף=
* מקור הביטוי בתקופת אוניות המפרשים, אז השתמשו במשרוקית רב מלחים למסירת פקודות לאנשי הצוות. קצין-ים בכיר בצי המלחמתי שהגיע בסירה אל אוניית מלחמה לא נאלץ לטפס על דופנה כאחד המלחים, אלא הורם אל הסיפון בכסא רב מלחים הקשור בחבל לקצה הסקריה הראשית. to pipe the side משמעו לתת לקבוצת המלחים (side party) שמשכה בחבל ההרמה את הפקודות והקצב באמצעות משרוקית רב המלחים. מפרקטיקה זו שרד לימינו הנוהג הטקסי המקובל בכל חילות הים.
=ראו גם=
* משמר כבוד
* משרוקית רב מלחים
* כסא רב מלחים
=סימוכין=
# [https://www.navy.gov.au/history/tradition/history-piping-side History of Piping the Side] באתר הצי המלכותי האוסטרלי.

קטגוריה:ימאות
קרבן
קָרְבָּן (גם: קֻרְבָּן)
#מנחה, דבר־מתנה המוצע על גבי מזבח לפני האל.
# דבר ממשי שויתרו עליו בכדי להשיג מטרה נשגבת כלשהי (שלום בית, ביטחון, וכדומה).
#:* קורבנות השלום הונצחו באנדרטאה נכבדת בכיכר העיר המרכזי.
# מנפגעיו של גורם עוין כלשהו.
#:* במלחמה נפלו משני הצדדים קרבנות רבים.
#:* סניף הבנק הזה היה הקרבן הששי של השודד.
=גיזרון=
* בכתובות המלכותיים ע"ש תגלת פלאסר השלישי ובנו שלמנאסר החמישי מופיעה כשם עצם המילה , בכתב חקוק -"ka-ri-ba", בהוראות: 1) מבורך", 2) אסיר-תודה,3) צלין . הצירוף האכדי בהגיית: נִקֵ קַריבּוּ niqê kāribu שימש בהוראות: 1) מנחת כהן-הדת 2) שם של ישות שמימית
* מקבילה בערבית (קֻרְבַּאן) במשמעות דומה.
* יש המקשרים את הקרבן (במשמעות (1)) ואת פעולת ההקרבה להתקרבות, לרוב אל האל. למשל, הרמב"ן בפירושו על ויקרא, פרק א', פסוק ט' אומר "וכל קרבן לשון קריבה ואחדות".
=צירופים=
* נפל קרבן
* קרבן עולה ויורד
* קרבן חטאת
=נגזרות=
* קרבני
* קרבניות
* התקרבן
= מילים נרדפות =
* מנחה (1)
* חלל (3)
* עולה (1)
=תרגום=
* אנגלית: (1,2)
* אנגלית: (3)
=מידע נוסף=
* בפסוק מופיעה המילה בב' רפויה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דת
קָרְבָּן (גם: קֻרְבָּן)
#מנחה, דבר־מתנה המוצע על גבי מזבח לפני האל.
# דבר ממשי שויתרו עליו בכדי להשיג מטרה נשגבת כלשהי (שלום בית, ביטחון, וכדומה).
#:* קורבנות השלום הונצחו באנדרטאה נכבדת בכיכר העיר המרכזי.
# מנפגעיו של גורם עוין כלשהו.
#:* במלחמה נפלו משני הצדדים קרבנות רבים.
#:* סניף הבנק הזה היה הקרבן הששי של השודד.
=גיזרון=
* בכתובות המלכותיים ע"ש תגלת פלאסר השלישי ובנו שלמנאסר החמישי מופיעה כשם עצם המילה , בכתב חקוק -"ka-ri-ba", בהוראות: 1) מבורך", 2) אסיר-תודה,3) צלין . הצירוף האכדי בהגיית: נִקֵ קַריבּוּ niqê kāribu שימש בהוראות: 1) מנחת כהן-הדת 2) שם של ישות שמימית
* מקבילה בערבית (קֻרְבַּאן) במשמעות דומה.
* יש המקשרים את הקרבן (במשמעות (1)) ואת פעולת ההקרבה להתקרבות, לרוב אל האל. למשל, הרמב"ן בפירושו על ויקרא, פרק א', פסוק ט' אומר "וכל קרבן לשון קריבה ואחדות".
=צירופים=
* נפל קרבן
* קרבן עולה ויורד
* קרבן חטאת
=נגזרות=
* קרבני
* קרבניות
* התקרבן
= מילים נרדפות =
* מנחה (1)
* חלל (3)
* עולה (1)
=תרגום=
* אנגלית: (1,2)
* אנגלית: (3)
=מידע נוסף=
* בפסוק מופיעה המילה בב' רפויה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דת
אין הנדון דומה לראיה
אֵין הַנִּדּוֹן דּוֹמֶה לָרְאָיָה
# הראיה שהובאה אינה שייכת לנושא שדנים בו ואינה מוכיחה או מפריכה את הטענה.
=מקור=
* מן התלמוד. 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:לשון חז"ל
=מקור=
* מן התלמוד. 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:לשון חז"ל
שפתים
=גיזרון=
*המילה נזכרת פעם אחת במקרא שורשה או מן שפת או מן שָׂפָה.
=פרשנים מפרשים=
*אבן עזרא רד"ק ומצודות: מן שפות הסיר, שהוא מקום שחרות. מקום הכיריים. (אף שתשכבי במקום שחור אברותייך צחורות ככסף)
*מלבי"ם: בין הגבולים.
=ראו גם=
*משפתים

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:זוגי
=גיזרון=
*המילה נזכרת פעם אחת במקרא שורשה או מן שפת או מן שָׂפָה.
=פרשנים מפרשים=
*אבן עזרא רד"ק ומצודות: מן שפות הסיר, שהוא מקום שחרות. מקום הכיריים. (אף שתשכבי במקום שחור אברותייך צחורות ככסף)
*מלבי"ם: בין הגבולים.
=ראו גם=
*משפתים

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:זוגי
אסטרוביולוגיה
אַסְטְרוֹבִּיוֹלוֹגְיָה
# מדע החוקר את אפשרות קיום החיים מחוץ לכדור הארץ.
#:* האסטרוביולוגיה צברה תאוצה עם תחילתם של פרויקטים לחיפוש חיים מחוץ לכדור־הארץ, כגון פרויקט SETI.
=מילים נרדפות=
* אקסוביולוגיה
* אקסופליאונטולוגיה
* ביואסטרונומיה
* קסנוביולוגיה
=ראו גם=
* אסטרונומיה
* פיזיקה
* חלל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדע
*
קטגוריה:תורות מדעיות
=מילים נרדפות=
* אקסוביולוגיה
* אקסופליאונטולוגיה
* ביואסטרונומיה
* קסנוביולוגיה
=ראו גם=
* אסטרונומיה
* פיזיקה
* חלל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדע
*
קטגוריה:תורות מדעיות
סלם גנבים
סֻלָּם גַּנָּבִים
# סולם הנעשה באופן ידני על ידי חיבור של שתי הידיים.
#:* חברי עשו לי סולם גנבים על מנת שאוכל להגיע אל החלון הגבוה.
=ראו גם=
*
יקר
יָקָר
# שמחירו גבוה.
#:* השולחן הזה יקר מדי. הראה לי בבקשה שולחן זול יותר.
# חשוב, נכבד ואהוב.
=גיזרון=
* אכדית: w)aquru); ארמית: יְקַר; ערבית: וַקֻרַ .
=צירופים=
* אבן יקרה
* יקר המציאות
* יקר ערך
* להוציא יקר מזולל
=מילים נרדפות=
* נכבד (2)
=ניגודים=
* זול (1)
* פשוט (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1) 
* יידיש: (1) (2)
* ספרדית: (1), (2)
* ערבית: (1)
* ערבית: (2)
יֹקֶר
# מצב בו המחירים גבוהים.
=צירופים=
* יוקר המחייה
* תוספת יוקר
יְקָר
# כבוד, ערך רב.
=נגזרות=
*כנראה מארמית בה השורש משותף לכבוד וחשיבות וגם לכֹּבֶד (אוקיר-הכביד).
*מצרית-קדומה אִיקֶר [http://www.ancient-egypt.co.uk/transliteration/ancient_egypt_dictionary.pdf iqr ] בהוראת עושר,סגולה,מצוינות וגם כשם תואר 'אדם-אמין' להלן הירוגליף: 'איקֵר' ỉ-ḳȝȝ-r בתוספת אידאוגרמה (מימין) המגדירה כמות, או סכום.
:<hiero>M17-N29-D21-Y1</hiero>
=מילים נרדפות=
* חשיבות
* יוקרה
=ניגודים=
* בוז
* זילות
=ראו גם=
*הוקיר
* הערכה
יָקַר
# עלה ערכו, או שנעשה חשוב.
יִקֵּר
# החשיב. נתן כבוד.
# העלה מחיר.
#:* עקב הביקוש הקב, ייקר המוכר את סחורותיו.
=נגזרות=
*<big>יֻקָּר</big> (צורת הסביל)
* ייקור
* יקרן (2)
=סמוכין=
קטגוריה:כלכלה
=גיזרון=
* אכדית: w)aquru); ארמית: יְקַר; ערבית: וַקֻרַ .
=צירופים=
* אבן יקרה
* יקר המציאות
* יקר ערך
* להוציא יקר מזולל
=מילים נרדפות=
* נכבד (2)
=ניגודים=
* זול (1)
* פשוט (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1) 
* יידיש: (1) (2)
* ספרדית: (1), (2)
* ערבית: (1)
* ערבית: (2)
יֹקֶר
# מצב בו המחירים גבוהים.
=צירופים=
* יוקר המחייה
* תוספת יוקר
יְקָר
# כבוד, ערך רב.
=נגזרות=
*כנראה מארמית בה השורש משותף לכבוד וחשיבות וגם לכֹּבֶד (אוקיר-הכביד).
*מצרית-קדומה אִיקֶר [http://www.ancient-egypt.co.uk/transliteration/ancient_egypt_dictionary.pdf iqr ] בהוראת עושר,סגולה,מצוינות וגם כשם תואר 'אדם-אמין' להלן הירוגליף: 'איקֵר' ỉ-ḳȝȝ-r בתוספת אידאוגרמה (מימין) המגדירה כמות, או סכום.
:<hiero>M17-N29-D21-Y1</hiero>
=מילים נרדפות=
* חשיבות
* יוקרה
=ניגודים=
* בוז
* זילות
=ראו גם=
*הוקיר
* הערכה
יָקַר
# עלה ערכו, או שנעשה חשוב.
יִקֵּר
# החשיב. נתן כבוד.
# העלה מחיר.
#:* עקב הביקוש הקב, ייקר המוכר את סחורותיו.
=נגזרות=
*<big>יֻקָּר</big> (צורת הסביל)
* ייקור
* יקרן (2)
=סמוכין=
קטגוריה:כלכלה
עגבים
עֲגָבִים
# אהבה או מעשה אהבה. 
#:* "ואני, אף־על־פי שבחכמה אינני מרקיע שחקים כאחד הענקים, מכל מקום בעסקי עגבים אינני מן החגבים" ("קולא ברוניון", רומן רולן בתרגומו של אברהם שלונסקי)
=גיזרון=
* מן ע-ג-ב, עָגַב. המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בצמד הפסוקים לעיל ורק בריבוי.
=מילים נרדפות=
* אהבים
* התעלסות
* חיזור
* פלרטוט
=מידע נוסף=
* ככל הנראה, צורת הרבים של עֶגֶב. מופיע בצורת הרבים.

קטגוריה:ריבויים
=גיזרון=
* מן ע-ג-ב, עָגַב. המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בצמד הפסוקים לעיל ורק בריבוי.
=מילים נרדפות=
* אהבים
* התעלסות
* חיזור
* פלרטוט
=מידע נוסף=
* ככל הנראה, צורת הרבים של עֶגֶב. מופיע בצורת הרבים.

קטגוריה:ריבויים
צב"ה
צב"ה
# ציוד בטיחות והצלה.

קטגוריה:ראשי תיבות
BVR
BVR
# <small>תעופה</small> Beyond Visual Range.</br>מחוץ לשדה הראייה.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בתעופה
תד"ח
תד"ח
# תדלוק חם.</br>תדלוק המתבצע כאשר המנוע פועל.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בתעופה
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
זול
זוֹל
#שמחירו מועט.
#:*שמלת־הקטיפה הייתה יקרה מדי עבורי, ונאלצתי למצוא שמלה זולה יותר.
#שאינו מתאים ומכובד.
#:*דבריו של העיתונאי היו לטעמי דמגוגיה זולה.
=צירופים=
* זיל הזול
=מילים נרדפות=
* בזוי (2)
* נקלה (2)
=ניגודים=
* הולם (2)
* יקר (1)
* ראוי (2)
=תרגום=
קטגוריה:כלכלה
=ראו גם=
*זלזל
=צירופים=
* זיל הזול
=מילים נרדפות=
* בזוי (2)
* נקלה (2)
=ניגודים=
* הולם (2)
* יקר (1)
* ראוי (2)
=תרגום=
קטגוריה:כלכלה
שרות דב
שֵׁרוּת דֹּב
# נזק הנובע מכוונה טובה.
שֵׁרוּת דֹּב
# נזק הנובע מכוונה טובה.
אלימות
אַלִּימוּת
אלימות פיזית
# שימוש בכוח פיזי, פסיכולוגי, מילולי או אחר כנגד יצור חי אחר או כנגד חפץ.
#:* "האלימות היא כרסום יסוד הדמוקרטיה" (מתוך נאומו האחרון של יצחק רבין)
=גיזרון=
* מן אלים ואַלָּם בלשון חז"ל וארמית
=צירופים=
* אלימות מילולית
* אלימות פיזית
* אלימות פסיכולוגית
* אלימות מינית
=מילים נרדפות=
* אלָּמות
* תוקפנות
=ראו גם=
*פְּרָאוּת
*אכזריות
*ונדליזם
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:קרימינולוגיה
=גיזרון=
* מן אלים ואַלָּם בלשון חז"ל וארמית
=צירופים=
* אלימות מילולית
* אלימות פיזית
* אלימות פסיכולוגית
* אלימות מינית
=מילים נרדפות=
* אלָּמות
* תוקפנות
=ראו גם=
*פְּרָאוּת
*אכזריות
*ונדליזם
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:קרימינולוגיה
חנן
חָנַן
# מחל לאדם שנאשם או הורשע בפלילים, ובכך ביטל כל הליך משפטי כנגדו.
#:* הנשיא חנן את האסיר מתוך רחמים כלפיו וכלפי משפחתו.
#:* לנשיא המדינה נתונה הסמכות לחון עבריינים ולהקל בעונשים על ידי הפחתתם או המרתם (חוק יסוד: נשיא המדינה, סעיף 11<small>(ב)</small>)
# נתן מתנה ללא תמורה, בדרך-כלל מתוך רחמים.
=גיזרון=
* מילה מקראית קשורה לחֵן ולחנם.
חָנָן
# שם פרטי לזכר
קטגוריה: שמות
=גיזרון=
* מילה מקראית קשורה לחֵן ולחנם.
חָנָן
# שם פרטי לזכר
קטגוריה: שמות
פיוט
פִּיּוּט
# שיר קודש עברי.
#:* באשכנז של ימי הביניים נכתבו פיוטי תפילה רבים.
=מקור=
* – משורר.
=ראו גם=
* פייטן
* פייט
=קישורים חיצוניים=
* [http://old.piyut.org.il אתר פיוט]

קטגוריה:שירה
=מקור=
* – משורר.
=ראו גם=
* פייטן
* פייט
=קישורים חיצוניים=
* [http://old.piyut.org.il אתר פיוט]

קטגוריה:שירה
דבר אחר
דָבָר אַחֵר
# ביטוי שמשמעותו "פירוש אחר:".
# כינוי לדבר טמא שאסור להזכירו בשמו (בשר חזיר, עבודת אלילים).
=מקור=
* כאן יש לכתוב את מקור ניב, ביטוי או פתגם.
=ביטויים קרובים=
* ביטוי קרוב
=ראו גם=
* סטרא אחרא
דָבָר אַחֵר
# ביטוי שמשמעותו "פירוש אחר:".
# כינוי לדבר טמא שאסור להזכירו בשמו (בשר חזיר, עבודת אלילים).
=מקור=
* כאן יש לכתוב את מקור ניב, ביטוי או פתגם.
=ביטויים קרובים=
* ביטוי קרוב
=ראו גם=
* סטרא אחרא
איכות
אֵיכוּת
# סך התכונות המתארות עצם כלשהי.
#:*בכל חודש מקפידה המועצה לבדוק את איכות המים בישראל.
=גיזרון=
* , הגזור ממילת השאלה – איך.
:"אחרי הגאונים נתחלקה הספרות לשלשה חלקים: ספרות הפלפול, ספרות בעלי השיר וספרות הפילוסופיא... אך בעלי הספרות הפילוסופית הוכרחו באמת לברוא מלות חדשות על פי המושגים החדשים שמצאו בספרים מן המין הזה. את המלות החדשות השתדלו לגזור ממלות עבריות ישנות, ולא נמנעו להשתמש לזה גם במלות שאין תמונתן משתנות, כמו: איך, כמה, מה, שיצרו מהן מלות המקרה: איכות, כמות, מהות, ועוד... אבל עד כמה היו הסופרים בכלל זהירים בקבלת חדושים כאלה, נראה מזה, שהפעלים "מְאוּיָךְ", "יִתְאַיֵךְ", שבנו איזו מתמיהים מן המלה "אֵיך", לא נתקבלו בספרותנו כלל, ולולא הזכירם אבן-תבון בסוף הערותיו לס' "מורה נבוכים", לא היו נודעים לנו. הסופרים הרגישו, כי מאחר שהמלה "איכות" בעצמה אינה אלא חדוש, אין מן הראוי לגבב עליה עוד חדושים אחרים".
=צירופים=
* איכות הסביבה
* הבטחת איכות
=מילים נרדפות=
* טיב
* תכונה
=ראו גם=
* זהות
* נופך
=סימוכין=
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה הערבית
=גיזרון=
* , הגזור ממילת השאלה – איך.
:"אחרי הגאונים נתחלקה הספרות לשלשה חלקים: ספרות הפלפול, ספרות בעלי השיר וספרות הפילוסופיא... אך בעלי הספרות הפילוסופית הוכרחו באמת לברוא מלות חדשות על פי המושגים החדשים שמצאו בספרים מן המין הזה. את המלות החדשות השתדלו לגזור ממלות עבריות ישנות, ולא נמנעו להשתמש לזה גם במלות שאין תמונתן משתנות, כמו: איך, כמה, מה, שיצרו מהן מלות המקרה: איכות, כמות, מהות, ועוד... אבל עד כמה היו הסופרים בכלל זהירים בקבלת חדושים כאלה, נראה מזה, שהפעלים "מְאוּיָךְ", "יִתְאַיֵךְ", שבנו איזו מתמיהים מן המלה "אֵיך", לא נתקבלו בספרותנו כלל, ולולא הזכירם אבן-תבון בסוף הערותיו לס' "מורה נבוכים", לא היו נודעים לנו. הסופרים הרגישו, כי מאחר שהמלה "איכות" בעצמה אינה אלא חדוש, אין מן הראוי לגבב עליה עוד חדושים אחרים".
=צירופים=
* איכות הסביבה
* הבטחת איכות
=מילים נרדפות=
* טיב
* תכונה
=ראו גם=
* זהות
* נופך
=סימוכין=
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה הערבית
בת שחוק
בַּת שְׂחוֹק
# חיוך, צחוק קל.
=ראו גם=
* בת קול

קטגוריה:ביטויים
=ראו גם=
* בת קול

קטגוריה:ביטויים
דיג
דַּיָּג
# אדם העוסק בצֵיד דגים.
#:* על המזח ישבו מספר דיגים זקנים עם חכה, פתיונות ודלי.
#:* דיגים מודרניים משתמשים ברשתות חשמליות ובמלכודות מתוחכמות.
=גיזרון=
* מן דָּג.
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/pescador pescador], [https://dle.rae.es/pescador pescadora]
*
*
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דיג
קטגוריה:בעלי מקצוע
דַּיִג
# צֵיד דגים.
#:* יש אנשים רבים אשר עוסקים בדיג לצורך תחביב בלבד.
=צירופים=
* דיג חופים
* דיג מרחקים
* דיג ספורטיבי
* סירת דיג
* ספינת דיג
* נמל דיג
* מקל דיג
=מילים נרדפות=
* דוגה <small>(ארכאי)</small>
* דיוג <small>(ארכאי)</small>
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/pesca pesca]
דִּיֵג
# צד דגים.
=גיזרון=
* מן ד-ו-ג.
=תרגום=
* ערבית: (yaṣīdu)
* רוסית: (rybáčit) 
* ספרדית: [https://dle.rae.es/pescar pescar]
=גיזרון=
* מן דָּג.
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/pescador pescador], [https://dle.rae.es/pescador pescadora]
*
*
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דיג
קטגוריה:בעלי מקצוע
דַּיִג
# צֵיד דגים.
#:* יש אנשים רבים אשר עוסקים בדיג לצורך תחביב בלבד.
=צירופים=
* דיג חופים
* דיג מרחקים
* דיג ספורטיבי
* סירת דיג
* ספינת דיג
* נמל דיג
* מקל דיג
=מילים נרדפות=
* דוגה <small>(ארכאי)</small>
* דיוג <small>(ארכאי)</small>
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/pesca pesca]
דִּיֵג
# צד דגים.
=גיזרון=
* מן ד-ו-ג.
=תרגום=
* ערבית: (yaṣīdu)
* רוסית: (rybáčit) 
* ספרדית: [https://dle.rae.es/pescar pescar]
צליחה
צְלִיחָה
# חצייה של מקווה מים מחוף אל חוף, בשחייה.
#:* בקיץ הקודם השתתפתי בצליחה של הכינרת בסגנון חתירה.
=צרופי מלים=
* צליחת הכנרת
* צליחת הירדן

קטגוריה:מים
=צרופי מלים=
* צליחת הכנרת
* צליחת הירדן

קטגוריה:מים
קלפטה
קְלַפְטֶה
# רק לנקבה: אשה שאינה נוחה. קשה לסובבים אותה.
=גיזרון=
* כלבטע, שינוי הגייה של המילה כלבתא.
=תרגום=
* אנגלית: ‏
* רוסית: ‏
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
=ראו גם=
*קאצ'קע
=גיזרון=
* כלבטע, שינוי הגייה של המילה כלבתא.
=תרגום=
* אנגלית: ‏
* רוסית: ‏
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
פונדמנטליזם
פונדמנטליזם
# ביטוי לקיצוניות דתית והחלת חוקי הדת על החברה בעולם מודרני ותוך שימוש באלימות.
#:* הוצאה להורג על עבירות דתיות הינה פונדמנטליזם.
=גיזרון=
* מלטינית: foundo (יסוד).
=צירופים=
* משטר פונדמנטליסטי 
* פונדמנטליסט
=ראו גם=
* שוביניזם
* לאומנות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* מלטינית: foundo (יסוד).
=צירופים=
* משטר פונדמנטליסטי 
* פונדמנטליסט
=ראו גם=
* שוביניזם
* לאומנות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
דמגוגיה
דֵּמָגוֹגְיָה
# שיטת שכנוע לא כשרה המתבססת על סיסמאות שווא, פתטיות, חנופה, ליבוי יצרים, וסטראוטיפים.
#:* לאורך ההסטוריה הואשמו מנהיגים בעלי תכונות אופי מסוימות בהתנהלות דמגוגית שאחריתה ייסורים, ולכולם.
=גיזרון=
* נגזר מדמגוג, שפירושו מנהיג .
=ראו גם=
* רטוריקה
* תעמולה
* פוליטיקה
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* נגזר מדמגוג, שפירושו מנהיג .
=ראו גם=
* רטוריקה
* תעמולה
* פוליטיקה
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
הומופוביה
הוֹמוֹפוֹבְּיָה
# סלידה עמוקה מהומוסקסואליות, המתבטאת בגילוי שנאה כלפי להט"בים והפחד להיתפס כאחד מהם.
=גיזרון=
* homophobia.
=מילים נרדפות=
*הטרוסקסיזם
*להט"בופוביה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פוביות
קטגוריה:להט"ב
קטגוריה:־פוביה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
=גיזרון=
* homophobia.
=מילים נרדפות=
*הטרוסקסיזם
*להט"בופוביה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פוביות
קטגוריה:להט"ב
קטגוריה:־פוביה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
המטופוביה
הֵמָטוֹפוֹבְּיָה
# פחד חסר היגיון מדם שותת.
=גיזרון=
# haima (דם) + סיומת phobia (- פחד).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פוביות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
=גיזרון=
# haima (דם) + סיומת phobia (- פחד).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פוביות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
הידרופוביה
הִידְרוֹפוֹבְּיה
# חרדה וחוסר ביטחון קיצוניים משהייה במים.
#:* אחד מתסמיני הכלבת הוא הידרופוביה.
=גיזרון=
* hydros - מים, phobos - פחד.
=נגזרות=
* הידרופובי
=ניגודים=
* הידרופיליה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פוביות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* hydros - מים, phobos - פחד.
=נגזרות=
* הידרופובי
=ניגודים=
* הידרופיליה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פוביות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קינמטיקה
קִינֵמָטִיקָה
# תחום במכניקה הקלאסית, העוסק בתיאור תנועתם של גופים, מבלי להתייחס לגורמים לתנועה זו.
#:*משוואות הקינמטיקה מביעות את הקשרים בין זמן התנועה, העתק החפץ הנע, מהירותו ותאוצתו.
# חקר גופים בתנועה והשפעתם על גופים אחרים, בעיקר בהקשר לפגיעות גופניות.
#:* כדי להעריך נכון את חומרת פגיעתו של נפגע בתאונה, יש להעריך נכונה את הקינמטיקה.
=גיזרון=
cinématique, שנטבעה על ידי אנדרה מרי אמפר; ע"פ המילה – תנועה.
=צירופים=
* קינמטיקה בטראומה (2)
=ראו גם=
* דינמיקה
* קינמה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
=גיזרון=
cinématique, שנטבעה על ידי אנדרה מרי אמפר; ע"פ המילה – תנועה.
=צירופים=
* קינמטיקה בטראומה (2)
=ראו גם=
* דינמיקה
* קינמה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
מעטפה
מַעֲטָפָה
# כיס מלבני העשוי נייר מקופל, שמשמש לרוב למשלוח מכתבים בדואר.
#:* הכנסתי את המכתב למעטפה, הדבקתי בול ושלחתי בדואר.
#:* שלשלתי את המעטפה לתיבת הדואר.
=גיזרון=
* צורה חלופית של מעטפת.
=גיזרון=
* צורה חלופית של מעטפת.
חמוק
חַמּוּק
# התעגלות, כיפוף.
# איבר מוצנע בגוף.
=מידע נוסף=
* יש המקשרים את "חמוק" לשורש ח־מ־ק. למשל, רבי דוד קמחי, מקשר את "ח־מ־ק" ל"ס־ב־ב", כמו בפסוק . כך הוא מפרש "חמוקי ירכייך - סיבובי ירכייך" (כנראה היקף הירך).
* לפי פירוש סביר יותר קשור לפועל חמק שמשמעות שניהם הסתרה והעלם. ומסופר על רבי יהודה הנשיא שפירש "חמוקי רגליים" בהוראת תכשיט מעוגל שנלפף סביב הרגל .
=סימוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=מידע נוסף=
* יש המקשרים את "חמוק" לשורש ח־מ־ק. למשל, רבי דוד קמחי, מקשר את "ח־מ־ק" ל"ס־ב־ב", כמו בפסוק . כך הוא מפרש "חמוקי ירכייך - סיבובי ירכייך" (כנראה היקף הירך).
* לפי פירוש סביר יותר קשור לפועל חמק שמשמעות שניהם הסתרה והעלם. ומסופר על רבי יהודה הנשיא שפירש "חמוקי רגליים" בהוראת תכשיט מעוגל שנלפף סביב הרגל .
=סימוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אפרטהיד
אַפַּרְטְהַיְד
# מדיניות הפרדה גזעית בין לבנים לשחורים וצבעוניים שהונהגה בדרום אפריקה בשנים 1990-1948.
# כינוי גנאי למדיניות גזענית מכוונת.
=גיזרון=
* Apartheid - הפרדה.
=ראו גם=
* לאומנות
* שוביניזם
* גזענות
=קישורים חיצוניים=
מילים שאולות משפת האפריקנס
=גיזרון=
* Apartheid - הפרדה.
=ראו גם=
* לאומנות
* שוביניזם
* גזענות
=קישורים חיצוניים=
מילים שאולות משפת האפריקנס
אוטורינולרינגולוגיה
אוֹטוֹרִינוֹלָרִינְגוֹלוֹגְיָה
# ענף ברפואה העוסק בבעיות אף אוזן וגרון.
=גיזרון=
* - אף + - גרון + סיומת ־לוֹגְיָה.
=ראו גם=
* אוטולרינגולוגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:־לוגיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* - אף + - גרון + סיומת ־לוֹגְיָה.
=ראו גם=
* אוטולרינגולוגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:־לוגיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
אוקסימורון
אוֹקְסִימוֹרוֹן
# צירוף לשוני פרדוקסלי, המכיל דבר והיפוכו.
#:* הצירופים "חום קר", "זעקה אילמת" הם דוגמאות לאוקסימורון.
= גיזרון =
* – חד + – קהה.
=מילים נרדפות=
* ניב ניגודים
=תרגום=
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
= גיזרון =
* – חד + – קהה.
=מילים נרדפות=
* ניב ניגודים
=תרגום=
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית