דיק
דִּיֵּק
# ביצע פעולה בהתאמה רבה למציאות או לתכנית מוכנה.
#:* התלמיד דייק בתוצאות התרגילים עד שתי ספרות אחרי הנקודה העשרונית.
#למד נושא באופן מעמיק ומפורט.
#:* (ר' חייא בן אבא דייק בלמוד הסוגיה מרבי יוחנן רבו, ורבי בנימין בן יפת לא דייק)
# הגיע למקום בזמן נקוב מראש.
#:* המורה דייק והתחיל את השיעור בזמן.
=גיזרון=
* דוק, דַּיֵק. (השורש דק"ק בבניין קל) שמשמעו העיקרי של השורש הוא כמו בעברית, מלשון דַּק, דקיק.
* הוראה אחרת של השורש בארמית היא "לחפש היטב", "לדקדק ולהקפיד בחיפושים"; למשל "דק ואשכח" פירושו: 'חיפש היטב ומצא'. משמעות נוספת קרובה של השורש הארמי היא "להתבונן היטב בדבר", "לבדוק אותו בעיון ובדקדוק". וכך גם הפועל دَقَّقَ (דַקַּקַ) בערבית שפירושו: דייק, דקדק ב־, הקפיד על הפרטים.
* בארמית שורשי ע"ע (כמו דק"ק) נוטים פעמים רבות על דרך שורשי עו"י. כך, למשל, צורת הבינוני של הפועל היא דָּיֵק, דָּיְקָא. מן הצורות האלה יצרה העברית של ימי הביניים את הצורות פיעל ופועל בשורש די"ק – דִּיֵּק, מְדַיֵּק, מְדֻיָּק.
=נגזרות=
* דיוק
* דֻּיַּק (צורת הסביל)
* מְדֻיָּק
* דייקן
=מילים נרדפות=
* דקדק (2)
* דק
* הקפיד (1)
* ירד לשורש העניין (2)
* נכנס לעובי הקורה (2)
=ניגודים=
* איחר (2)
* החטיא (1)
* התרשל (1)
* חיפף (1,3)
* רִפְרֵף (3)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
=ראו גם=
* דוקא
* דקדוק (2)
* הגזים (1)
* העמיק (2)
* ודוק (2)
דָּיֵק
# מגדלים או סוללות שנהגו לבנות סביב חומות עיר בעת מצור עליה, כדי לירות מהם על מגיניה.
=גיזרון=
* מקראי כנראה מיסוד שורש ד-ו-ך השוו דך בהוראת: כתש . מקביל לאכדית: דֱקֻ ([https://www.ebl.lmu.de/signs/ZI dekû]) בהוראת: מוגבה,מורם,נישא. מושאלת לערבית: דַייקֻ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B6%D9%8A%D9%82 ضيق]) בהוראת:הדוק, צר, ישר, דחוס .
=מילים נרדפות=
* מגדל מצור
דַּיְק
# חומת־סלע שהתגבשה בניצב או באלכסון לשכבות סלעי הסביבה כתוצאה מחדירת מאגמה לסדקים.
#:* מרבית הדייקים קטנים יחסית: רוחבם מגיע לעשרות מטרים ואורכם לקילומטרים אחדים. אולם בזימבבואה קיים דייק ענק שרוחבו כ־8 ק"מ ואורכו יותר מ־480 ק"מ.
דייק במכתש רמון
=גיזרון=
* dyke וגם dike.
=ראו גם=
* מאגמה
* סלע תהום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאולוגיה
קטגוריה:ערבית
קטגוריה:אכדית
=גיזרון=
* דוק, דַּיֵק. (השורש דק"ק בבניין קל) שמשמעו העיקרי של השורש הוא כמו בעברית, מלשון דַּק, דקיק.
* הוראה אחרת של השורש בארמית היא "לחפש היטב", "לדקדק ולהקפיד בחיפושים"; למשל "דק ואשכח" פירושו: 'חיפש היטב ומצא'. משמעות נוספת קרובה של השורש הארמי היא "להתבונן היטב בדבר", "לבדוק אותו בעיון ובדקדוק". וכך גם הפועל دَقَّقَ (דַקַּקַ) בערבית שפירושו: דייק, דקדק ב־, הקפיד על הפרטים.
* בארמית שורשי ע"ע (כמו דק"ק) נוטים פעמים רבות על דרך שורשי עו"י. כך, למשל, צורת הבינוני של הפועל היא דָּיֵק, דָּיְקָא. מן הצורות האלה יצרה העברית של ימי הביניים את הצורות פיעל ופועל בשורש די"ק – דִּיֵּק, מְדַיֵּק, מְדֻיָּק.
=נגזרות=
* דיוק
* דֻּיַּק (צורת הסביל)
* מְדֻיָּק
* דייקן
=מילים נרדפות=
* דקדק (2)
* דק
* הקפיד (1)
* ירד לשורש העניין (2)
* נכנס לעובי הקורה (2)
=ניגודים=
* איחר (2)
* החטיא (1)
* התרשל (1)
* חיפף (1,3)
* רִפְרֵף (3)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
=ראו גם=
* דוקא
* דקדוק (2)
* הגזים (1)
* העמיק (2)
* ודוק (2)
דָּיֵק
# מגדלים או סוללות שנהגו לבנות סביב חומות עיר בעת מצור עליה, כדי לירות מהם על מגיניה.
=גיזרון=
* מקראי כנראה מיסוד שורש ד-ו-ך השוו דך בהוראת: כתש . מקביל לאכדית: דֱקֻ ([https://www.ebl.lmu.de/signs/ZI dekû]) בהוראת: מוגבה,מורם,נישא. מושאלת לערבית: דַייקֻ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B6%D9%8A%D9%82 ضيق]) בהוראת:הדוק, צר, ישר, דחוס .
=מילים נרדפות=
* מגדל מצור
דַּיְק
# חומת־סלע שהתגבשה בניצב או באלכסון לשכבות סלעי הסביבה כתוצאה מחדירת מאגמה לסדקים.
#:* מרבית הדייקים קטנים יחסית: רוחבם מגיע לעשרות מטרים ואורכם לקילומטרים אחדים. אולם בזימבבואה קיים דייק ענק שרוחבו כ־8 ק"מ ואורכו יותר מ־480 ק"מ.
דייק במכתש רמון
=גיזרון=
* dyke וגם dike.
=ראו גם=
* מאגמה
* סלע תהום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאולוגיה
קטגוריה:ערבית
קטגוריה:אכדית