אגורה
אֲגוֹרָה
#שם מטבע או יחידת תשלום קטנה הנזכרת בתנ"ך.
# שם מטבע, חלק ממערכת המטבעות הישראלית.
#:* מאה אגורות שוות לשקל חדש אחד.
= גיזרון =
* בבלית-חדשה (600-1000 לפנה"ס) giru . ערכה נאמד ב- 1/24 השקל. מופיע גם בצורה gire, giretu.
* יוונית קוינה של תרגום השבעים בהגיית: ארְגירִאֹ (αργύριο) בהוראת מטבע-כסף.
* במילון העברית הישנה והחדשה של בן־יהודה: "[https://benyehuda.org/dict/24412/187 אגר]: ממנו אָגַר, °אֲגִירָה, ואולי אֲגוֹרָה, °אֶגְרוֹן."
* ב-1 בינואר 1960 נכנסה לתוקפה חלוקת-המשנה החדשה של הלירה הישראלית, והוכנסו למחזור מטבעות האגורה החדשים. את השם "אגורה" הציעה האקדמיה ללשון העברית, לפי שם המטבע במשמעות (1).
= פרשנים מפרשים =
* מצודת ציון על שמואל א ב לו: "לאגורת - האל"ף נוספת, והוא כמו "גרה", שהיא מטבע של כסף והוא מעה". כך מפרשים גם רש"י ורד"ק.
= צירופים =
* אגורה לאגורה
* אגורה שחוקה
* שווה כל אגורה
= ראו גם =
* אגרא
* גְּרוּשׁ
* שקל
* פרוטה
=סימוכין=
קטגוריה:מטבעות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אָגוֹרָה
# מקום כינוס אסיפת העם ומרכז החיים הציבוריים בערי יוון העתיקה; כיכר השוק בפוליס היוונית.
#* 
# יריד,שוק, מוקד שעשועים לרבות שעשועים מיניים 
#*
= גיזרון =
*(1:) מקדש יב ששימש כמקדש היהודי ביֵבּ שבמצרים קרוי בלשון יהודֵי המקום בניב ארמי דרומי : "אגורא זי יהו אלאהא",בהוראת: מקדש ה' א-לוהים. 
:גם בית המקדש בירושלים נקרא בפי יהודי מצרים: 'אגורא', שכן: "באגרת ששלחו יהודי יב לבגוי הפחה המתוארכת לקראת סיומה של המאה ה-5 לפנה"ס, וליתר דיוק-בשנת 408 לפנה"ס (בסמוך לארועים המתרחשים בספר יהודית) הם מספרים, שמשעה שחרב בית מקדשם (אגורא) ועד היום הזה אנחנו לבושים שקים וצמים. נשינו נוהגות כאלמנות . שמן איננו סכים ויין איננו שותים והננו מתפללים להי אדני השמים מעין כך עושים בשעה דומה (כשירושלם היתה שממה ... ובית המקדש היה למרמס,ובני נכר בבירה)" .
* בהוראת אסיפת העם,מקום כינוס האסיפה. תיבת אגורא/ה שימשה גם בהגדרת: שוק, כיכר השוק.
= נגזרות =
* אגורפוביה (חרדה ממקומות הומי אדם)
= ראו גם =
* קניון
* שׁוּק
* כיכר העיר
* שער העיר
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:פוליטיקה
אָגוֹרָה
# אוסף, צֶבֶר.
=גיזרון=
* מן א־ג־ר.
=מילים נרדפות=
* אוסף
* צֶבֶר
= תרגום =
* גרמנית: ,
=סימוכין===== אֲגוֹרָה
#שם מטבע או יחידת תשלום קטנה הנזכרת בתנ"ך.
# שם מטבע, חלק ממערכת המטבעות הישראלית.
#:* מאה אגורות שוות לשקל חדש אחד.
= גיזרון =
* בבלית-חדשה (600-1000 לפנה"ס) giru . ערכה נאמד ב- 1/24 השקל. מופיע גם בצורה gire, giretu.
* יוונית קוינה של תרגום השבעים בהגיית: ארְגירִאֹ (αργύριο) בהוראת מטבע-כסף.
* במילון העברית הישנה והחדשה של בן־יהודה: "[https://benyehuda.org/dict/24412/187 אגר]: ממנו אָגַר, °אֲגִירָה, ואולי אֲגוֹרָה, °אֶגְרוֹן."
* ב-1 בינואר 1960 נכנסה לתוקפה חלוקת-המשנה החדשה של הלירה הישראלית, והוכנסו למחזור מטבעות האגורה החדשים. את השם "אגורה" הציעה האקדמיה ללשון העברית, לפי שם המטבע במשמעות (1).
= פרשנים מפרשים =
* מצודת ציון על שמואל א ב לו: "לאגורת - האל"ף נוספת, והוא כמו "גרה", שהיא מטבע של כסף והוא מעה". כך מפרשים גם רש"י ורד"ק.
= צירופים =
* אגורה לאגורה
* אגורה שחוקה
* שווה כל אגורה
= ראו גם =
* אגרא
* גְּרוּשׁ
* שקל
* פרוטה
=סימוכין=
קטגוריה:מטבעות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אָגוֹרָה
# מקום כינוס אסיפת העם ומרכז החיים הציבוריים בערי יוון העתיקה; כיכר השוק בפוליס היוונית.
#* 
# יריד,שוק, מוקד שעשועים לרבות שעשועים מיניים 
#*
= גיזרון =
*(1:) מקדש יב ששימש כמקדש היהודי ביֵבּ שבמצרים קרוי בלשון יהודֵי המקום בניב ארמי דרומי : "אגורא זי יהו אלאהא",בהוראת: מקדש ה' א-לוהים. 
:גם בית המקדש בירושלים נקרא בפי יהודי מצרים: 'אגורא', שכן: "באגרת ששלחו יהודי יב לבגוי הפחה המתוארכת לקראת סיומה של המאה ה-5 לפנה"ס, וליתר דיוק-בשנת 408 לפנה"ס (בסמוך לארועים המתרחשים בספר יהודית) הם מספרים, שמשעה שחרב בית מקדשם (אגורא) ועד היום הזה אנחנו לבושים שקים וצמים. נשינו נוהגות כאלמנות . שמן איננו סכים ויין איננו שותים והננו מתפללים להי אדני השמים מעין כך עושים בשעה דומה (כשירושלם היתה שממה ... ובית המקדש היה למרמס,ובני נכר בבירה)" .
* בהוראת אסיפת העם,מקום כינוס האסיפה. תיבת אגורא/ה שימשה גם בהגדרת: שוק, כיכר השוק.
= נגזרות =
* אגורפוביה (חרדה ממקומות הומי אדם)
= ראו גם =
* קניון
* שׁוּק
* כיכר העיר
* שער העיר
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:פוליטיקה
אָגוֹרָה
# אוסף, צֶבֶר.
=גיזרון=
* מן א־ג־ר.
=מילים נרדפות=
* אוסף
* צֶבֶר
= תרגום =
* גרמנית: ,