תבל
תֵּבֵל
# עולם, כל אשר נמצא בשמיים ובארץ.
#:* (גם )
=גיזרון=
* בעבר, גזרו את המילה מהשורש י־ב־ל וראו למשל בספר "ערוך השלם" [http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_48236_199.pdf בערך "תֵּבֵל"], וכן [http://hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_38237_961.pdf במילונו של] יסטרוב.
:ארנסט קליין כותב כי לרוב גוזרים את המילה מהשורש יב"ל (מלשון 'הובלה') במשמעות "לשאת", אך סביר יותר שהיא נגזרת מהמילה tabalu, שמשמעה "יבשת". במילון אבן־שושן מצויין רק הקשר ל"tabalu".
=פרשנים מפרשים=
*במדרשים מקשרים את השם "תבל" לפעולת התיבול (וראו על הקשר למילה "תבלין" בערך תֶּבֶל ב). למשל: בהמשך הציטוט "ארבעה שמות נקראו לארץ" שלעיל נכתב: "תבל, כנגד תקופת תמוז, שהיא מְתַבֶּלֶת את פירותיה". 
:בדומה, במדרש ספרי על חומש דברים נכתב:
::
:ובהמשך: 
::
* חלק מהפרשנים המסורתיים מפרשים כי "תבל" היא החלק בארץ המיושב בבני אדם. ראו למשל את ספר השורשים לרד"ק, או את פירוש מלבי"ם והמצודות על ועל . ניתן אולי לראות זאת בהקבלה בין "תבל" ו"ערים" בפסוק
=צירופים=
* ארבע כנפות תבל
* מיס תבל
* רחבי תבל
* שבעת פלאי תבל
=מילים נרדפות=
* חלד
* יקום
=מידע נוסף=
* מהשמות הבודדים במשקל קֵטֵל בעברית, לצד טֵבֵת ומעטים אחרים. שמות אחרים, כגון "חֵרֵשׁ" הם במשקל קִטֵּל, אך בעלי ניקוד דומה עקב תשלום דגש.
=ראו גם=
* חָלָל
* נְשִׁי
* קוסמוס
=סימוכין=
חנוך יהודה קאהוט, ספר "ערוך השלם" בערך "תֵּבֵל", עמ' 197.
 Marcus Jastrow, [http://www.tyndalearchive.com/TABS/Jastrow/index.htm "Dictionary of Targumim, Talmud and Midrashic Literature"] בערך "תֵּבֵל", עמ' 1644.
 A Comprehensive Etymological Dictionary of the Hebrew Language for Readers of English מאת ארנסט קליין, 1987.
 מילון אבן־שושן : מחודש ומעודכן לשנות האלפיים, תל־אביב 2003.
=הערות שוליים=
במקרא המילה "תבל" מופיעה כמעט תמיד בנקבה. בפסוק נראה שהיא מופיעה בזכר. בספר "מקרא כפשוטו" לארנולד בוגומיל אהרליך (שכתב תחת שם־העט שבתי בן יום טוב אבן בודד) נכתב בדבריו על פסוק זה:
::"על כרחנו נאמר שכנוי של 'ועריו' שב אל 'תבל', ואין 'תבל' בכל המקרא לשון זכר. ואפשר שטעות היא, והעקר 'ועריה'. ואפשר שכן כתב הנביא בתחלה. כי הלא ידעת שהדובר דברי נבואה ודברי שיר מותר לו בלשון מה שאסור לזולתו. ובכן אפשר שאמר הנביא 'ועריו', אף על פי ש'תבל' לשון נקבה, כדי להשוות לשונו אל לשון 'אסוריו' שבסוף הפסוק, כי היה להם שווי הלשון הדור ויופי".
:במלון אבן־שושן נכתב: "שם זה בא במקרא רק כשם פרטי בלשון נקבה, בלא ה' הידיעה ובלא כינויים; בספרות שלאחר מזה גם בלשון זכר, גם ביידוע ואף בכינויים"; בדומה לכך כותב גם קליין בערך "תֵּבֵל".

קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:זכר ונקבה
תֶּבֶל {{משני|א}}
# תבלין. גם במשמעות המושאלת של "דבר הנותן טעם לאו דווקא במאכל".
=גיזרון=
* מקבילה בערבית تابل (תַאבִל); מקבילה בארמית "תבלא".
* מדקדקים רבים גרסו שהשם "תֶּבֶל" הוא לשון היחיד של "תבלין", ויש להשתמש במלה "תבלין" רק ברבים. ראו בערך תבלין.
=מידע נוסף=
* יש הגוזרים את המילה "תֶּבֶל" מהשורש בל"ל, בהוראת ערבוב. למשל: יסטרוב [http://hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_38237_961.pdf בערך תֶּבֶל]. אתר "מאגרים" של האקדמיה ללשון העברית משייך את המילה לשורש תב"ל.
=סימוכין=
Marcus Jastrow, [http://www.tyndalearchive.com/TABS/Jastrow/index.htm "Dictionary of Targumim, Talmud and Midrashic Literature"] בערך "תֶּבֶל", עמ' 1644.
קטגוריה:מזון
תֶּבֶל {{משני|ב}}
# חטא מאוס ובזוי, בפרט בתחום המיני.
=גיזרון=
* השם מופיע פעמיים במקרא, עבור שתי העברות בפסוקים שלעיל בספר ויקרא. באנציקלופדיה המקראית נכתב: "[...] עבירות שקשה למצוא להן תכונה משותפת לעומת שאר העבירות המנויות שם".
:כן מופיע בישעיהו .
=פרשנים מפרשים=
* אבן ג'נאח משייך את המילה לשורש ב־ל־ל, בדומה לפועל "בָּלַל" שבפסוק , ומפרש את הבלילה בהוראת הפסד, שינוי והשחתה. בכך הוא חלק על בלשנים רבים שקדמו לו ושייכו את השם לשורש ת־ב־ל.
:"ראשוני מילונאי ימי הבינים גזרו תבל משרש תב"ל, אך מאז יונה אבן ג'נאח מקובל לגזור תבל מן בל"ל, אף על פי שמבחינה לשונית זו גזירה בלתי סבירה. לדעת דוד צבי הופמן יש להשוות לערבית תַבַלַ, שהוא מתרגמה "להשחית" [...] אך אין זו משמעותו של הפועל הערבי; משמעותו העיקרית שגעון של תאווה מינית, ערבית תַבְל, והפועל מציין גירוי התאווה בגבר ע"י אשה. ייתכן שזו ההוראה גם בכתובים אלו".
=מילים נרדפות=
* זימה
* שיקוץ
* תועבה
=ניגודים=
* טהרה
* פרישות
* צניעות
=מידע נוסף=
:.
=סימוכין=
"אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו", עורכים ראשיים אליעזר ליפא סוקניק, משה דוד קאסוטו, בערך "תֶּבֶל". ההפניה שם לדוד צבי הופמן, ס' ויקרא ב', ירושלים תשי"ד, כג.

קטגוריה:מוסר
תִּבֵּל
# הוסיף תבלין, כדי לתת טעם או ריח במאכל.
#:* הטבח תיבל את הסלט בחומץ ובדבש.
# שילב מעט דברים בעלי טעם בתוך המסגרת הכללית. למשל: תיבול דברים בהומור.
<!-- [...] ואת כל ספוריו היה מתבל באגדות, בהלצות, בבדיחות, בחדודים וכיוצא בהם, "גּוֹטְהַרְדְּ דַּייטְשְׁ", ראובן בריינין -->
#:*עורך התוכנית תיבל את המִשְׁדָּר בקטעי מוסיקה.
=גיזרון=
* ראו בתֶּבֶל ובתבלין.
=נגזרות=
* תֻּבַּל (צורת הסביל)
** מתובל
* תיבול
=מילים נרדפות=
* גיוון
* הוסיף נופך (2)
=מידע נוסף=
* כיום משתמשים רבים בפועל "תִּבְלֵן", שנגזר מהשם "תבלין". האקדמיה ללשון העברית [http://hebrew-academy.org.il/2012/01/03/%D7%9C%D7%AA%D7%91%D7%9C-%D7%90%D7%95-%D7%9C%D7%AA%D7%91%D7%9C%D7%9F/ מעדיפה] את הפועל "תיבל" על פני "תִּבְלֵן".
:
=ראו גם=
* המליח
* פִּלְפֵּל
* מִתְבָּל
* תבלין
=קישורים חיצוניים=
* 

*
=גיזרון=
* בעבר, גזרו את המילה מהשורש י־ב־ל וראו למשל בספר "ערוך השלם" [http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_48236_199.pdf בערך "תֵּבֵל"], וכן [http://hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_38237_961.pdf במילונו של] יסטרוב.
:ארנסט קליין כותב כי לרוב גוזרים את המילה מהשורש יב"ל (מלשון 'הובלה') במשמעות "לשאת", אך סביר יותר שהיא נגזרת מהמילה tabalu, שמשמעה "יבשת". במילון אבן־שושן מצויין רק הקשר ל"tabalu".
=פרשנים מפרשים=
*במדרשים מקשרים את השם "תבל" לפעולת התיבול (וראו על הקשר למילה "תבלין" בערך תֶּבֶל ב). למשל: בהמשך הציטוט "ארבעה שמות נקראו לארץ" שלעיל נכתב: "תבל, כנגד תקופת תמוז, שהיא מְתַבֶּלֶת את פירותיה". 
:בדומה, במדרש ספרי על חומש דברים נכתב:
::
:ובהמשך: 
::
* חלק מהפרשנים המסורתיים מפרשים כי "תבל" היא החלק בארץ המיושב בבני אדם. ראו למשל את ספר השורשים לרד"ק, או את פירוש מלבי"ם והמצודות על ועל . ניתן אולי לראות זאת בהקבלה בין "תבל" ו"ערים" בפסוק
=צירופים=
* ארבע כנפות תבל
* מיס תבל
* רחבי תבל
* שבעת פלאי תבל
=מילים נרדפות=
* חלד
* יקום
=מידע נוסף=
* מהשמות הבודדים במשקל קֵטֵל בעברית, לצד טֵבֵת ומעטים אחרים. שמות אחרים, כגון "חֵרֵשׁ" הם במשקל קִטֵּל, אך בעלי ניקוד דומה עקב תשלום דגש.
=ראו גם=
* חָלָל
* נְשִׁי
* קוסמוס
=סימוכין=
חנוך יהודה קאהוט, ספר "ערוך השלם" בערך "תֵּבֵל", עמ' 197.
 Marcus Jastrow, [http://www.tyndalearchive.com/TABS/Jastrow/index.htm "Dictionary of Targumim, Talmud and Midrashic Literature"] בערך "תֵּבֵל", עמ' 1644.
 A Comprehensive Etymological Dictionary of the Hebrew Language for Readers of English מאת ארנסט קליין, 1987.
 מילון אבן־שושן : מחודש ומעודכן לשנות האלפיים, תל־אביב 2003.
=הערות שוליים=
במקרא המילה "תבל" מופיעה כמעט תמיד בנקבה. בפסוק נראה שהיא מופיעה בזכר. בספר "מקרא כפשוטו" לארנולד בוגומיל אהרליך (שכתב תחת שם־העט שבתי בן יום טוב אבן בודד) נכתב בדבריו על פסוק זה:
::"על כרחנו נאמר שכנוי של 'ועריו' שב אל 'תבל', ואין 'תבל' בכל המקרא לשון זכר. ואפשר שטעות היא, והעקר 'ועריה'. ואפשר שכן כתב הנביא בתחלה. כי הלא ידעת שהדובר דברי נבואה ודברי שיר מותר לו בלשון מה שאסור לזולתו. ובכן אפשר שאמר הנביא 'ועריו', אף על פי ש'תבל' לשון נקבה, כדי להשוות לשונו אל לשון 'אסוריו' שבסוף הפסוק, כי היה להם שווי הלשון הדור ויופי".
:במלון אבן־שושן נכתב: "שם זה בא במקרא רק כשם פרטי בלשון נקבה, בלא ה' הידיעה ובלא כינויים; בספרות שלאחר מזה גם בלשון זכר, גם ביידוע ואף בכינויים"; בדומה לכך כותב גם קליין בערך "תֵּבֵל".

קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:זכר ונקבה
תֶּבֶל {{משני|א}}
# תבלין. גם במשמעות המושאלת של "דבר הנותן טעם לאו דווקא במאכל".
=גיזרון=
* מקבילה בערבית تابل (תַאבִל); מקבילה בארמית "תבלא".
* מדקדקים רבים גרסו שהשם "תֶּבֶל" הוא לשון היחיד של "תבלין", ויש להשתמש במלה "תבלין" רק ברבים. ראו בערך תבלין.
=מידע נוסף=
* יש הגוזרים את המילה "תֶּבֶל" מהשורש בל"ל, בהוראת ערבוב. למשל: יסטרוב [http://hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_38237_961.pdf בערך תֶּבֶל]. אתר "מאגרים" של האקדמיה ללשון העברית משייך את המילה לשורש תב"ל.
=סימוכין=
Marcus Jastrow, [http://www.tyndalearchive.com/TABS/Jastrow/index.htm "Dictionary of Targumim, Talmud and Midrashic Literature"] בערך "תֶּבֶל", עמ' 1644.
קטגוריה:מזון
תֶּבֶל {{משני|ב}}
# חטא מאוס ובזוי, בפרט בתחום המיני.
=גיזרון=
* השם מופיע פעמיים במקרא, עבור שתי העברות בפסוקים שלעיל בספר ויקרא. באנציקלופדיה המקראית נכתב: "[...] עבירות שקשה למצוא להן תכונה משותפת לעומת שאר העבירות המנויות שם".
:כן מופיע בישעיהו .
=פרשנים מפרשים=
* אבן ג'נאח משייך את המילה לשורש ב־ל־ל, בדומה לפועל "בָּלַל" שבפסוק , ומפרש את הבלילה בהוראת הפסד, שינוי והשחתה. בכך הוא חלק על בלשנים רבים שקדמו לו ושייכו את השם לשורש ת־ב־ל.
:"ראשוני מילונאי ימי הבינים גזרו תבל משרש תב"ל, אך מאז יונה אבן ג'נאח מקובל לגזור תבל מן בל"ל, אף על פי שמבחינה לשונית זו גזירה בלתי סבירה. לדעת דוד צבי הופמן יש להשוות לערבית תַבַלַ, שהוא מתרגמה "להשחית" [...] אך אין זו משמעותו של הפועל הערבי; משמעותו העיקרית שגעון של תאווה מינית, ערבית תַבְל, והפועל מציין גירוי התאווה בגבר ע"י אשה. ייתכן שזו ההוראה גם בכתובים אלו".
=מילים נרדפות=
* זימה
* שיקוץ
* תועבה
=ניגודים=
* טהרה
* פרישות
* צניעות
=מידע נוסף=
:.
=סימוכין=
"אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו", עורכים ראשיים אליעזר ליפא סוקניק, משה דוד קאסוטו, בערך "תֶּבֶל". ההפניה שם לדוד צבי הופמן, ס' ויקרא ב', ירושלים תשי"ד, כג.

קטגוריה:מוסר
תִּבֵּל
# הוסיף תבלין, כדי לתת טעם או ריח במאכל.
#:* הטבח תיבל את הסלט בחומץ ובדבש.
# שילב מעט דברים בעלי טעם בתוך המסגרת הכללית. למשל: תיבול דברים בהומור.
<!-- [...] ואת כל ספוריו היה מתבל באגדות, בהלצות, בבדיחות, בחדודים וכיוצא בהם, "גּוֹטְהַרְדְּ דַּייטְשְׁ", ראובן בריינין -->
#:*עורך התוכנית תיבל את המִשְׁדָּר בקטעי מוסיקה.
=גיזרון=
* ראו בתֶּבֶל ובתבלין.
=נגזרות=
* תֻּבַּל (צורת הסביל)
** מתובל
* תיבול
=מילים נרדפות=
* גיוון
* הוסיף נופך (2)
=מידע נוסף=
* כיום משתמשים רבים בפועל "תִּבְלֵן", שנגזר מהשם "תבלין". האקדמיה ללשון העברית [http://hebrew-academy.org.il/2012/01/03/%D7%9C%D7%AA%D7%91%D7%9C-%D7%90%D7%95-%D7%9C%D7%AA%D7%91%D7%9C%D7%9F/ מעדיפה] את הפועל "תיבל" על פני "תִּבְלֵן".
:
=ראו גם=
* המליח
* פִּלְפֵּל
* מִתְבָּל
* תבלין