OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
שש בש
שֵׁשׁ בֵּשׁ
# משחק לוח עתיק המיועד לשני שחקנים. לכל שחקן 15 כלי משחק, שאותם הוא מזיז לפי התוצאה המתקבלת בהטלת קוביה. על כל שחקן להזיז את כליו במסלול מעגלי עד להסרתם מלוח המשחק. הראשון לעשות זאת מוכרז כמנצח.
#:* זכיתי במקום הראשון בטורניר השש־בש שנערך במתנ"ס.
=גיזרון=
# מקור המילה "בש" beş – חמש.
=מידע נוסף=
* משחק השש־בש הוא המשחק העתיק ביותר שנמצא לו תיעוד.
=ראו גם=
*נרדשיר
*שחמט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משחקים
=גיזרון=
# מקור המילה "בש" beş – חמש.
=מידע נוסף=
* משחק השש־בש הוא המשחק העתיק ביותר שנמצא לו תיעוד.
=ראו גם=
*נרדשיר
*שחמט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משחקים
אתלט
אַתְלֵט
# מי שמשתתף בתחרויות ספורט (לרוב אישיוֹת) כגון ריצה, קפיצה, הרמת משקולות, היאבקות והתעמלות. 
#:* האתלט קרל לואיס זכה באולימפיאדת לוס אנג'לס בארבע מדליות זהב.
#:* "אתלט רשאי להשתתף בתחרויות לאחר קבלת מספר חזה (כרטיס מתחרה)." (מתוך [http://www.iaa.co.il/AboutIAA/Regolationfiles/ComprtitionRgestrationRegolations.htm תקנון איגוד האתלטיקה בישראל])
=גיזרון=
* , מתחרה עבור פרס.
=נגזרות=
*אתלטי
*אתלטיקה
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
* מתעמל
* ספורטאי

קטגוריה:ספורט
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* , מתחרה עבור פרס.
=נגזרות=
*אתלטי
*אתלטיקה
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
* מתעמל
* ספורטאי

קטגוריה:ספורט
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
מתנ"ס
מתנ"ס
# מרכז תרבות, נוער וספורט.
#:* במתנ"ס שליד ביתי מתקיים מידי שבוע חוג קרמיקה.
=צירופים=
* מתנ"ס קהילתי

קטגוריה:ראשי תיבות
=צירופים=
* מתנ"ס קהילתי

קטגוריה:ראשי תיבות
ד"ח
ד"ח
# דרגת חופש.
#:* בבעיה מישורית יש 3 ד"ח ואילו בבעיה מרחבית 6 ד"ח.
#:* למפרק כדורי יש 3 ד"ח סיבוביות.
# דגש חזק.
# דפוס חדש.
=ראו גם=
* דג"ח
* דג"ק

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בדקדוק
=ראו גם=
* דג"ח
* דג"ק

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בדקדוק
דג"ח
דג"ח
# <small>מכניקה</small> דיאגרמת גוף חופשי.
=מילים נרדפות=
* תרשים כוחות
# דגש חזק.
=ראו גם=
*דג"ק
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בפיזיקה
קטגוריה:ראשי תיבות בדקדוק
=מילים נרדפות=
* תרשים כוחות
# דגש חזק.
=ראו גם=
*דג"ק
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בפיזיקה
קטגוריה:ראשי תיבות בדקדוק
ו"א
ו"א
# <small>הסתברות</small> וקטור אקראי.</br>וקטור שאיבריו משתנים מקריים.
=ראו גם=
* מ"מ

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות במתמטיקה
=ראו גם=
* מ"מ

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות במתמטיקה
רקבובית
רַקְבּוּבִית
# דשן הנוצר על ידי התרקבות חומרים אורגניים בתוך האדמה. הרקבובית עשירה ביסודות המגבירים את פוריות האדמה.
#:* רקבובית מכילה כ־65% של חומר אורגני.
#:* הרקבובית היא שלב ראשון בתהליך הפיכת החומר האורגני לאדמה שאנו מכירים.
# רקב, בלייה (מכאן שם התואר רקבובי/ת שפירושו "שיש בו ריקבון, של רקבובית")
=מילים נרדפות=
* הומוס
* קומפוסט
=תרגום=
* אנגלית: , 
* רוסית: , , ,
=ראו גם=
* דְּשוֹנֶת
* זבל אורגני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:פסיכומטרי
=מילים נרדפות=
* הומוס
* קומפוסט
=תרגום=
* אנגלית: , 
* רוסית: , , ,
=ראו גם=
* דְּשוֹנֶת
* זבל אורגני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:פסיכומטרי
אוירודינמיקה
אֲוִירוֹדִינָמִיקָה
בום על־קולי
# ענף בפיזיקה השייך למכניקת הזורמים ועוסק בכוחות הפועלים על גופים שסביבם יש זרימת גזים.
=גיזרון=
* הלחם בסיסים של המילים – אויר וכן – נשאלה כדינמיקה.
=ראו גם=
* אוירודינמי
* אווירונוטיקה
* הדרודינמיקה
* מנהרת רוח
* עילוי
* תרמודינמיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:מכניקת הזורמים
קטגוריה:תעופה
=גיזרון=
* הלחם בסיסים של המילים – אויר וכן – נשאלה כדינמיקה.
=ראו גם=
* אוירודינמי
* אווירונוטיקה
* הדרודינמיקה
* מנהרת רוח
* עילוי
* תרמודינמיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:מכניקת הזורמים
קטגוריה:תעופה
רומן
רוֹמָן
# סוגה ספרותית, גרסה ארוכה של הסיפור הקצר והנובלה, הכוללת עלילה רבת רבדים.
#:* טעות נפוצה היא לחשוב שרומן הוא בהכרח סיפור רומנטי.
# פרשת אהבים, בדרך כלל מחוץ לנישואין.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
*אל העברית роман, אל הרוסית roman – לטיני (בהקשר הבלשני).
=צירופים=
* רומן בלשי
* רומן גרפי
* רומן רומנטי
=ראו גם=
* רומנסה
* רומנטיקה
* רומני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
*אל העברית роман, אל הרוסית roman – לטיני (בהקשר הבלשני).
=צירופים=
* רומן בלשי
* רומן גרפי
* רומן רומנטי
=ראו גם=
* רומנסה
* רומנטיקה
* רומני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:שמות
שבעת המינים
שִׁבְעַת הַמִּינִים
# כינוי לשבעת גידולי השדה והכרם שבהם נשתבחה ארץ ישראל. כיום נהוג לאכלם בט"ו בשבט. בתקופת בית־המקדש היו מביאים מהם ביכורים בחג השבועות.
#:* שבעת המינים נזכרים במקרא בהבטחת ה' לישראל: .
#:*.
=מקור=
# אמנם שבעת המינים מופיעים במקרא בשמותיהם, אך הכינוי המאגד "שבעת המינים" ניתן להם לראשונה בכתבי חז"ל.
=תמונות=
<gallery widths="55px" heights="60px" perrow="7">
תמונה:Wheat.jpg|חיטה
תמונה:Hordeum distichon0.jpg|שעורה
תמונה:Close up grapes.jpg|גפן
תמונה:Ficus carica0.jpg|תאנה
תמונה:Pomegranate03 edit.jpg|רימון
תמונה:Olive-tree-fruit-august-0.jpg|זית
תמונה:Phoenix dactylifera2.jpg|תמר
</gallery>
=ראו גם=
* בית המקדש
* שבועות
=קישורים חיצוניים=
* [http://lib.cet.ac.il/Pages/item.asp?item=858 סיפורים, אגדות ומשלים מן המדרש והאגדה על שבעת המינים]

קטגוריה:ריבויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ביטויים
*
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:יהדות
=מקור=
# אמנם שבעת המינים מופיעים במקרא בשמותיהם, אך הכינוי המאגד "שבעת המינים" ניתן להם לראשונה בכתבי חז"ל.
=תמונות=
<gallery widths="55px" heights="60px" perrow="7">
תמונה:Wheat.jpg|חיטה
תמונה:Hordeum distichon0.jpg|שעורה
תמונה:Close up grapes.jpg|גפן
תמונה:Ficus carica0.jpg|תאנה
תמונה:Pomegranate03 edit.jpg|רימון
תמונה:Olive-tree-fruit-august-0.jpg|זית
תמונה:Phoenix dactylifera2.jpg|תמר
</gallery>
=ראו גם=
* בית המקדש
* שבועות
=קישורים חיצוניים=
* [http://lib.cet.ac.il/Pages/item.asp?item=858 סיפורים, אגדות ומשלים מן המדרש והאגדה על שבעת המינים]

קטגוריה:ריבויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ביטויים
*
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:יהדות
זית
זַיִת
עץ זית.
פירות עץ הזית.
זיתים ירוקים כבושים מזן סורי.
# עץ תרבות ירוק עד; עליו מאורכים, חלקים, צבעם ירוק כהה בצדם העליון ולבן כסוף בצדם התחתון; מגדלים אותו בכל ארצות הים התיכון וחשיבותו בשמן הזית המופק מפירותיו.
#פריו של העץ לעיל. אחד משבעת המינים שבהם נשתבחה ארץ ישראל. הפירות קטנים (1.5 ס"מ עד 3 ס"מ) ובעלי גלעין קשה, וצבעם כהה בהבשלתם. ניתן להפיק מהם שמן זית. או לאכלם כבושים.
=גיזרון=
* תיבת 'זית' קיימת בשפות שמיות רבות, אך חוקרי-לשון אינם תמימי-דעים באשר למקורה.
* אבלאית בצורת זי-תוּם zi-TUM . אכדית (ראס שמרה) -זֵאּרְתִּשֻ zé-er-ti-šu . פיניקית - זת . צורת הרבים של זית באוגריתית, 'זתמ' .
* ארמית גלילית: זֵיתָא .ארמית סורית: zaytā . אתיופית: זַיְת .ערבית: zaytūna. 
* האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מצא, שבמצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה בהגיית: "דגֲ'אִיט" "tchait", בהוראת זיתים וגם בצורה: דת'ו ([https://www.ancient-egypt.co.uk/transliteration/ancient_egypt_dictionary.pdf Ddtw]). 
:להלן הירוגליף : dja-i-ṯt :
:<hiero>U28-i-i-U33-M3:D12*Z2</hiero>
=צירופים=
* הר הזיתים
* כזית
* כרם זיתים
* עלה זית
* שמן זית
* צבע זית
=נגזרות=
* זיתני <!---טנון זיתני--->
=ראו גם=
* חרצן
* מסיק
* שבעת המינים
* מסק
=סמוכין=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
קטגוריה:שבעת המינים
=גיזרון=
* תיבת 'זית' קיימת בשפות שמיות רבות, אך חוקרי-לשון אינם תמימי-דעים באשר למקורה.
* אבלאית בצורת זי-תוּם zi-TUM . אכדית (ראס שמרה) -זֵאּרְתִּשֻ zé-er-ti-šu . פיניקית - זת . צורת הרבים של זית באוגריתית, 'זתמ' .
* ארמית גלילית: זֵיתָא .ארמית סורית: zaytā . אתיופית: זַיְת .ערבית: zaytūna. 
* האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מצא, שבמצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה בהגיית: "דגֲ'אִיט" "tchait", בהוראת זיתים וגם בצורה: דת'ו ([https://www.ancient-egypt.co.uk/transliteration/ancient_egypt_dictionary.pdf Ddtw]). 
:להלן הירוגליף : dja-i-ṯt :
:<hiero>U28-i-i-U33-M3:D12*Z2</hiero>
=צירופים=
* הר הזיתים
* כזית
* כרם זיתים
* עלה זית
* שמן זית
* צבע זית
=נגזרות=
* זיתני <!---טנון זיתני--->
=ראו גם=
* חרצן
* מסיק
* שבעת המינים
* מסק
=סמוכין=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
קטגוריה:שבעת המינים
גפן
גֶּפֶן
גפן
# צמח מטפס המצמיח ענבים והנמנה עם שבעת המינים שבהם נשתבחה ארץ ישראל.
=גיזרון=
* אבלאית (שומרית) - גֶשְׁטִן [http://psd.museum.upenn.edu/epsd/e2149.html ĝeštin] בהוראת גפן,יין . 'אָמַה-גשטִן' Ama-geštin היתה אלת היין של העיר הקדומה 'לאגאש'
* בבלית-אכדית גַפּנוּ gapnu בהוראת עץ,פרי ,גפן. הצירוף בִּת-גַפְּנוּ "bit-gapnu" בהוראת - מטע,פרדס,בוסתן .
* בתעודות אוגריתיות מופיע כצירוף "גפן-אֻגְר", [https://referenceworks.brillonline.com/entries/dictionary-of-deities-and-demons-online/gepen-DDDO_Gepen ("gpn w ugr")]) בהוראת "מאגר גפנים" ביטוי זה ייצג שם של אלוהות מן המתולוגיה האוגריתית . תיבת גפן מופיעה בצורת [https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%90%8E%82%F0%90%8E%94%F0%90%8E%90 𐎂𐎔𐎐] 
* אוגריתית - "גיפתא".
=צירופים=
* איש תחת גפנו ותחת תאנתו
* ענבי הגפן בענבי הגפן
* ענבי הגפן בענבי הסנה
* צמר גפן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:שבעת המינים
קטגוריה:הגפן
=
גֶּפֶן
גפן
# צמח מטפס המצמיח ענבים והנמנה עם שבעת המינים שבהם נשתבחה ארץ ישראל.
=גיזרון=
* אבלאית (שומרית) - גֶשְׁטִן [http://psd.museum.upenn.edu/epsd/e2149.html ĝeštin] בהוראת גפן,יין . 'אָמַה-גשטִן' Ama-geštin היתה אלת היין של העיר הקדומה 'לאגאש'
* בבלית-אכדית גַפּנוּ gapnu בהוראת עץ,פרי ,גפן. הצירוף בִּת-גַפְּנוּ "bit-gapnu" בהוראת - מטע,פרדס,בוסתן .
* בתעודות אוגריתיות מופיע כצירוף "גפן-אֻגְר", [https://referenceworks.brillonline.com/entries/dictionary-of-deities-and-demons-online/gepen-DDDO_Gepen ("gpn w ugr")]) בהוראת "מאגר גפנים" ביטוי זה ייצג שם של אלוהות מן המתולוגיה האוגריתית . תיבת גפן מופיעה בצורת [https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%90%8E%82%F0%90%8E%94%F0%90%8E%90 𐎂𐎔𐎐] 
* אוגריתית - "גיפתא".
=צירופים=
* איש תחת גפנו ותחת תאנתו
* ענבי הגפן בענבי הגפן
* ענבי הגפן בענבי הסנה
* צמר גפן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:שבעת המינים
קטגוריה:הגפן
חטה
חִטָּה
חיטה
# מין דגן, צמח שדה המשמש מקור חשוב ללחם.
#:*זן של חיטה הקרוי "אם החיטה" נתגלה בארצנו על־ידי החוקר אהרון אהרונסון.
=גזרון=
* באוגריתית (ברבים) 𐎈𐎉𐎎 (חטם).<ref>לוחות UT 1099, 2037</ref>
* השוו בשפה חיתית (הָטֲר hattar). טוכארית (אֲ-אָטִ A āti). ארמנית (הָט hat'). גותית (atisk אַטִסְק) = שדה חטה.
* ממצאים מתחילת התקופה ההלניסטית מעלים כי המילה נכתבה לרוב בקיצור: "חס", באוסטריקון אדומי בארמית נכתב: "ב-26 לתמוז הנעל . קוסיתע : לבני בעלרים . חנטן סאן עשרה . ושתה . קבן חמשה ופלג‬ . [לבני ג]ורו חנטן כרן שבעה".
* כנראה לדעת יחיד, ע"פ הרד"ק השורש ח-נ-ט, משום הדגש. וכך כותב על עניין חניטה למת "הוא ענין מעשה סמים שעושין למת כדי שיעמוד בשרו ימים רבים שלא ירקב ושלא יסרח. ומן השרש הזה וְהַחִטָּה וְהַכֻּסֶּמֶת (שמות ט׳:ל״ב), חִטִּים וּשְׂעֹרִים (ירמיהו מ״א:ח׳), כי הדגש להבלעת הנו״ן וכן מצאנו בלשון ארמית חנטין."
=מידע נוסף=
* בעגת יהודי מרוקו ובמיוחד באיזור תאפילאלת נפוצו ביטויים המשלבים עברית וערבית ששימשו מעין שפת סתרים יהודית. לדוגמא "לָחַגור פּלחִיטִּים" - היה ביטוי שגור בפי סוחרי חיטה לא מנופה בהוראת אוזניים לכותל או "הזהר, אל תגלה סודות, זר בתוכנו".
=צירופים=
* חיטי עירך זונים - זרע מהם
* טענו חיטים והודה לו בשעורים
* תחת חיטה יצא חוח ותחת שעורה באשה
= ראו גם =
* קמה
* בר
* שבלת
* קציר
* תבואה
* דגן
* גדיש
* דיש
* קמח
* לחם
* מץ
* קש
* תבן
=תרגום=
* גאורגית: (הגייה: חוֹרבאלי)
=קישורים חיצוניים=
*[https://www.academia.edu/37066314/THE_SYNTAX_OF_CLAN_NAMES_IN_ARAMAIC_OSTRACA_FROM_IDUMEA ARAMAIC OSTRACA FROM IDUMEA]

קטגוריה:צמחים
קטגוריה:דגן
קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:שבעת המינים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=הערות שוליים=====חִטָּה
חיטה
# מין דגן, צמח שדה המשמש מקור חשוב ללחם.
#:*זן של חיטה הקרוי "אם החיטה" נתגלה בארצנו על־ידי החוקר אהרון אהרונסון.
=גזרון=
* באוגריתית (ברבים) 𐎈𐎉𐎎 (חטם).<ref>לוחות UT 1099, 2037</ref>
* השוו בשפה חיתית (הָטֲר hattar). טוכארית (אֲ-אָטִ A āti). ארמנית (הָט hat'). גותית (atisk אַטִסְק) = שדה חטה.
* ממצאים מתחילת התקופה ההלניסטית מעלים כי המילה נכתבה לרוב בקיצור: "חס", באוסטריקון אדומי בארמית נכתב: "ב-26 לתמוז הנעל . קוסיתע : לבני בעלרים . חנטן סאן עשרה . ושתה . קבן חמשה ופלג‬ . [לבני ג]ורו חנטן כרן שבעה".
* כנראה לדעת יחיד, ע"פ הרד"ק השורש ח-נ-ט, משום הדגש. וכך כותב על עניין חניטה למת "הוא ענין מעשה סמים שעושין למת כדי שיעמוד בשרו ימים רבים שלא ירקב ושלא יסרח. ומן השרש הזה וְהַחִטָּה וְהַכֻּסֶּמֶת (שמות ט׳:ל״ב), חִטִּים וּשְׂעֹרִים (ירמיהו מ״א:ח׳), כי הדגש להבלעת הנו״ן וכן מצאנו בלשון ארמית חנטין."
=מידע נוסף=
* בעגת יהודי מרוקו ובמיוחד באיזור תאפילאלת נפוצו ביטויים המשלבים עברית וערבית ששימשו מעין שפת סתרים יהודית. לדוגמא "לָחַגור פּלחִיטִּים" - היה ביטוי שגור בפי סוחרי חיטה לא מנופה בהוראת אוזניים לכותל או "הזהר, אל תגלה סודות, זר בתוכנו".
=צירופים=
* חיטי עירך זונים - זרע מהם
* טענו חיטים והודה לו בשעורים
* תחת חיטה יצא חוח ותחת שעורה באשה
= ראו גם =
* קמה
* בר
* שבלת
* קציר
* תבואה
* דגן
* גדיש
* דיש
* קמח
* לחם
* מץ
* קש
* תבן
=תרגום=
* גאורגית: (הגייה: חוֹרבאלי)
=קישורים חיצוניים=
*[https://www.academia.edu/37066314/THE_SYNTAX_OF_CLAN_NAMES_IN_ARAMAIC_OSTRACA_FROM_IDUMEA ARAMAIC OSTRACA FROM IDUMEA]

קטגוריה:צמחים
קטגוריה:דגן
קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:שבעת המינים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
שעורה
שְׂעוֹרָה
שדה שעורה (2)
שעורת העכבר - מין בר
# סוג של צמחים ממשפחת הדגניים הכולל מספר מינים.
#:* בעולם קיימים 18 מיני בר של שעורה.
# מין תרבותי של הסוג הבוטני לעיל. היא משמשת בעיקר כמספוא ונמנית עם שבעת המינים שבהם נשתבחה ארץ ישראל. מגרגיריה מייצרים כיום סוג מיוחד של קמח.
#:* מגרגירי השעורה מפיקים לתת המשמש לייצור משקאות חריפים.
=גזרון=
* באוגריתית (ברבים) 𐎌𐎓𐎗𐎎 (שערם);<ref>לוחות UT 1099, 2037</ref> אכדית sheurtu; ארמית: סרתא, סְעָרְתָּא; (תרגום יונתן) "וְכִתְּנָא וְסַרְתָּא לָקוּן אֲרוּם סַרְתָּא הֲוָות כְּסִירָא וְכִיתְנָא עָבַד פּוּקְלִין"; מצרית עתיקה ser; אתיופית שרנֳי [https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A9%D6%B0%D7%82%D7%A2%D7%95%D6%B9%D7%A8%D6%B8%D7%94.1?lang=he&with=all&lang2=he shernay]; בערבית: שַׁעִיר – شَعِير.
* ככל הנראה נקראת השעורה כך משום שהיא שעירה.
* על פי לוח גזר חודש ניסן הבבלי היה קרוי ככל הנראה 𐤉𐤓𐤇 𐤒𐤑𐤓 𐤔𐤏𐤓𐤌 ("ירח קציר שערים").
=צירופים=
* באין זקופין כשעורים והולכין נמוכים כעדשים
* זקוף כשעורה
* טענו חיטים והודה לו בשעורים
* תחת חיטה יצא חוח ותחת שעורה באשה
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (2)
=ראו גם=
* קציר
* תבואה
* דיש
= הערות שוליים =
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:דגן
קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:שבעת המינים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גזרון=
* באוגריתית (ברבים) 𐎌𐎓𐎗𐎎 (שערם);<ref>לוחות UT 1099, 2037</ref> אכדית sheurtu; ארמית: סרתא, סְעָרְתָּא; (תרגום יונתן) "וְכִתְּנָא וְסַרְתָּא לָקוּן אֲרוּם סַרְתָּא הֲוָות כְּסִירָא וְכִיתְנָא עָבַד פּוּקְלִין"; מצרית עתיקה ser; אתיופית שרנֳי [https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A9%D6%B0%D7%82%D7%A2%D7%95%D6%B9%D7%A8%D6%B8%D7%94.1?lang=he&with=all&lang2=he shernay]; בערבית: שַׁעִיר – شَعِير.
* ככל הנראה נקראת השעורה כך משום שהיא שעירה.
* על פי לוח גזר חודש ניסן הבבלי היה קרוי ככל הנראה 𐤉𐤓𐤇 𐤒𐤑𐤓 𐤔𐤏𐤓𐤌 ("ירח קציר שערים").
=צירופים=
* באין זקופין כשעורים והולכין נמוכים כעדשים
* זקוף כשעורה
* טענו חיטים והודה לו בשעורים
* תחת חיטה יצא חוח ותחת שעורה באשה
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (2)
=ראו גם=
* קציר
* תבואה
* דיש
= הערות שוליים =
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:דגן
קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:שבעת המינים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
רמון
רִמּוֹן
# פרי־עץ אדום וגדול בעל כתר, ובו מאות גרעינים (יש האומרים 613) בעלי ציפה עסיסית. נמנה עם שבעת המינים.
# כלי נשק בצורת מיכל עגול הנזרק לעבר מטרה. עם התרסקותו מתפזר תוכנו, שיכול להיות חומר נפץ, הגורם לפיצוץ, או חומר כימי כלשהו כגון גז.
#:* לאחר שחרור הניצרה יש לזרוק את הרימון במהירות, לפני שיתפוצץ.
=גיזרון=
שם מקראי, . מקביל לשפות שמיות נוספות כדגמת: ערבית – , ארמית – , אכדית – armannu. נראה כי השם שמופיע כשם פרטי של מי שהיה לבעל בריתו של אברהם אביכם שאול מלשון פרסית אמצעית: ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A7%D9%86%D8%A7%D8%B1 انار]) בהוראת: רימון.
* אליעזר בן יהודה העיר באחד ממאמריו: "אולי נוכל לבאר על אופן זה גם את השם רמון אשר נעלם מן המדקדקים מקורו, עד כי הרד"ק יחד לו שורש מיוחד ר־מ־ן. אך כבר העיר על זה האדון דעליטש בפירושו ל כי השרש הזה לא ימצא גם בשפת עברית, והמדקדקים החדשים מסכימים כלם כי שרש המלה רמון הוא . והנה שם הפרי הזה בשפות לועזות הוא: גראנאט, שם הנגזר משמו הלטיני Punica granatum הנקרא על שם החרצנים הרבים אשר בקרבו. אך העברים גם הם התעוררו על רב החרצנים אשר בקרב הפרי הזה עד כי היה למשל בפי חכמי התלמוד באמרם: . וא"כ אפשר לאמר כי השם רמון נגזר מהשם רמה ר"ל: דבר המלא רמה או חרצנים הדומים לרמה".
::כלומר, הוא רואה את השם רמון כ
 granada, בזכות דמיון כלי הנשק לפרי.
=צירופים=
*מלא כרימון
*מלא מצוות כרימון
*רימון מצא – תוכו אכל קליפתו זרק
*רימון הלם
*רימון יד
*רימון רסס
*רימון עשן
=ראו גם=
*ראש השנה
*שבועות
=סימוכין=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
קטגוריה:ראש השנה
קטגוריה:שבעת המינים
קטגוריה:אמצעי לחימה
קטגוריה:תחמושת
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה הספרדית
=גיזרון=
שם מקראי, . מקביל לשפות שמיות נוספות כדגמת: ערבית – , ארמית – , אכדית – armannu. נראה כי השם שמופיע כשם פרטי של מי שהיה לבעל בריתו של אברהם אביכם שאול מלשון פרסית אמצעית: ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A7%D9%86%D8%A7%D8%B1 انار]) בהוראת: רימון.
* אליעזר בן יהודה העיר באחד ממאמריו: "אולי נוכל לבאר על אופן זה גם את השם רמון אשר נעלם מן המדקדקים מקורו, עד כי הרד"ק יחד לו שורש מיוחד ר־מ־ן. אך כבר העיר על זה האדון דעליטש בפירושו ל כי השרש הזה לא ימצא גם בשפת עברית, והמדקדקים החדשים מסכימים כלם כי שרש המלה רמון הוא . והנה שם הפרי הזה בשפות לועזות הוא: גראנאט, שם הנגזר משמו הלטיני Punica granatum הנקרא על שם החרצנים הרבים אשר בקרבו. אך העברים גם הם התעוררו על רב החרצנים אשר בקרב הפרי הזה עד כי היה למשל בפי חכמי התלמוד באמרם: . וא"כ אפשר לאמר כי השם רמון נגזר מהשם רמה ר"ל: דבר המלא רמה או חרצנים הדומים לרמה".
::כלומר, הוא רואה את השם רמון כ
 granada, בזכות דמיון כלי הנשק לפרי.
=צירופים=
*מלא כרימון
*מלא מצוות כרימון
*רימון מצא – תוכו אכל קליפתו זרק
*רימון הלם
*רימון יד
*רימון רסס
*רימון עשן
=ראו גם=
*ראש השנה
*שבועות
=סימוכין=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
קטגוריה:ראש השנה
קטגוריה:שבעת המינים
קטגוריה:אמצעי לחימה
קטגוריה:תחמושת
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה הספרדית
תמר
תָּמָר
פרי התמר
# עץ פרי חד פסיגי גבוה ממשפחת הדקליים. נמנה עם שבעת המינים שבהם נשתבחה ארץ ישראל.
#:*.
#:*.
# פרי עץ התמר.
#:::* 
# שם פרטי לנקבה.
=גיזרון=
# ככל הנראה מקורו של שם העץ בשורש ת־מ־ר, שמשמעותו גוֹבה (למשל, תמיר). מקביל לפיניקית 𐤕𐤌𐤓 (תמר)<ref>Phoenician-Punic Dictionary by Charles R. Krahmalkov, page 494</ref>.
=מידע נוסף=
* מקור הביטוי "כפות תמרים" הינו בצורה של עלי עץ התמר, המזכירים צורת כף יד. יתרה מכך, אף באנגלית יש זהות בין המילה לכף יד לבין המילה לעץ התמר: palm.
=צירופים=
* אמנון ותמר
* דבש תמרים
* כפות תמרים
* עגבניית תמר
* צדיק כתמר יפרח
* תמר בירותי
* תמרהינדי
=מילים נרדפות=
* תֹּמֶר
* דקל
=ראו גם=
* לולב
* סנסן
* סילאן
תֹּמֶר
# עץ פרי חד פסיגי גבוה ממשפחת הדקליים. 
#:*.
#:*.
# שם פרטי בעיקר לזכר וגם לנקבה.
=גיזרון=
# שם העץ תֹּמֶר מופיע פעמיים במקרא (ראה לעיל) ונחשב נרדף לתָמָר (ובגלל ההקשר – נתפס כמציין את העץ עצמו ולא את פריו). 
# ככל הנראה מקורו של שם העץ בשורש ת־מ־ר, שמשמעותו גוֹבה (למשל, תמיר).
=מילים נרדפות=
* תָּמָר (ראה לעיל)
* דקל
=ראו גם=
* לולב
* סנסן
* סילאן
=הערות שוליים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
קטגוריה:שבעת המינים
קטגוריה:שמות
תָּמָר
פרי התמר
# עץ פרי חד פסיגי גבוה ממשפחת הדקליים. נמנה עם שבעת המינים שבהם נשתבחה ארץ ישראל.
#:*.
#:*.
# פרי עץ התמר.
#:::* 
# שם פרטי לנקבה.
=גיזרון=
# ככל הנראה מקורו של שם העץ בשורש ת־מ־ר, שמשמעותו גוֹבה (למשל, תמיר). מקביל לפיניקית 𐤕𐤌𐤓 (תמר)<ref>Phoenician-Punic Dictionary by Charles R. Krahmalkov, page 494</ref>.
=מידע נוסף=
* מקור הביטוי "כפות תמרים" הינו בצורה של עלי עץ התמר, המזכירים צורת כף יד. יתרה מכך, אף באנגלית יש זהות בין המילה לכף יד לבין המילה לעץ התמר: palm.
=צירופים=
* אמנון ותמר
* דבש תמרים
* כפות תמרים
* עגבניית תמר
* צדיק כתמר יפרח
* תמר בירותי
* תמרהינדי
=מילים נרדפות=
* תֹּמֶר
* דקל
=ראו גם=
* לולב
* סנסן
* סילאן
תֹּמֶר
# עץ פרי חד פסיגי גבוה ממשפחת הדקליים. 
#:*.
#:*.
# שם פרטי בעיקר לזכר וגם לנקבה.
=גיזרון=
# שם העץ תֹּמֶר מופיע פעמיים במקרא (ראה לעיל) ונחשב נרדף לתָמָר (ובגלל ההקשר – נתפס כמציין את העץ עצמו ולא את פריו). 
# ככל הנראה מקורו של שם העץ בשורש ת־מ־ר, שמשמעותו גוֹבה (למשל, תמיר).
=מילים נרדפות=
* תָּמָר (ראה לעיל)
* דקל
=ראו גם=
* לולב
* סנסן
* סילאן
=הערות שוליים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
קטגוריה:שבעת המינים
קטגוריה:שמות
חג מתן תורה
חַג מַתַּן תּוֹרָה
# שם נרדף לחג השבועות.
#:* "ויהי בליל חג מתן תורה, וישב החוזה עם שאר החברים להגות בתורה, ויהי בחצות־הלילה ותרדמה גדולה נפלה עליו." ([http://benyehuda.org/berdi/al_hamashiax.html "על המשיח"], מיכה יוסף ברדיצ'בסקי)
#:* "האיסור של בישול גדי בחלב אמו - יסוד ושורש לו בסדרי קרבנות עתיקים של חג השבועות בזמן הקדמון, בזמן שלא היה עוד חג מתן תורתנו, אלא חג הקציר סתם" ([http://benyehuda.org/bialik/article06.html "הלכה ואגדה"], חיים נחמן ביאליק)
=גיזרון=
# לפי המסורת בו' בסיוון, היום שבו חל חג השבועות, ניתנה התורה לעם ישראל בהר סיני.
=שמות נרדפים=
* חג הביכורים
* חג הקציר
* עצרת
=ראו גם=
* הר סיני
* משה
* מתן
* תורה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:יהדות
=גיזרון=
# לפי המסורת בו' בסיוון, היום שבו חל חג השבועות, ניתנה התורה לעם ישראל בהר סיני.
=שמות נרדפים=
* חג הביכורים
* חג הקציר
* עצרת
=ראו גם=
* הר סיני
* משה
* מתן
* תורה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:יהדות
חג הקציר
חַג הַקָּצִיר
# שם נרדף לחג השבועות.
#:* "חֲרֹשׁ, חוֹרֵש, וּזְרַע, זוֹרֵעַ, / בְּמַעֲנִית הַלֵּב, / וּבוֹאוּ, בּוֹאוּ, זָר וָרֵעַ, / לְחַג קָצִיר קָרֵב." ([http://benyehuda.org/rachel/Rac141.html "חג"], רחל)
=מקור=
# מקור הביטוי בתורה: . חג השבועות חל בסוף האביב, בתקופה שבה נהוג לקצור את החיטה ואת יבול השדה.
=מובאות נוספות=
* "האיסור של בישול גדי בחלב אמו - יסוד ושורש לו בסדרי קרבנות עתיקים של חג השבועות בזמן הקדמון, בזמן שלא היה עוד 'חג מתן תורתנו', אלא חג הקציר סתם" ([http://benyehuda.org/bialik/article06.html "הלכה ואגדה"], חיים נחמן ביאליק)
*
=שמות נרדפים=
* חג הביכורים
* חג מתן תורה
* עצרת
=ראו גם=
* אסיף
* חג האסיף
* מגל
* קציר
* שבועות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:שבועות
=מקור=
# מקור הביטוי בתורה: . חג השבועות חל בסוף האביב, בתקופה שבה נהוג לקצור את החיטה ואת יבול השדה.
=מובאות נוספות=
* "האיסור של בישול גדי בחלב אמו - יסוד ושורש לו בסדרי קרבנות עתיקים של חג השבועות בזמן הקדמון, בזמן שלא היה עוד 'חג מתן תורתנו', אלא חג הקציר סתם" ([http://benyehuda.org/bialik/article06.html "הלכה ואגדה"], חיים נחמן ביאליק)
*
=שמות נרדפים=
* חג הביכורים
* חג מתן תורה
* עצרת
=ראו גם=
* אסיף
* חג האסיף
* מגל
* קציר
* שבועות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:שבועות
חג הבכורים
חַג הַבִּכּוּרִים
# אחד משמותיו של חג השבועות.
#:* "ויהי בנשף בערב יום אשר לפני חג הביכורים – ותהי זעקה גדולה במלון ר' שבתי, מהומה ומבוכה ותוכחה – השוטרים!" (תמונות וצללים מחיי היהודים במאזפבקה, [http://benyehuda.org/shalom/mazpevka_haotzar.html "האוצר"], שלום עליכם)
#:* "כולם הרי בשבילו נתקשטו ונתעטרו כך בכבוד חג־הבכורים, בענפי־אגוז רעננים וזמורות ציצים ועלים נותני ריח – אה! ריח גן־עדן!" ([http://benyehuda.org/gutman/ben-zion_prose026.html "אצל הכלה"], שמחה בן־ציון)
=מקור=
# בימים בהם היה קיים בית־המקדש, נהגו לעלות לרגל בחג השבועות עם טנא מלא ביכורים לירושלים.
=מילים נרדפות=
* חג הקציר
* חג מתן תורה
* עצרת
* שבועות
=ראו גם=
* בית המקדש
* ביכורים
* טנא
* שבועות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:יהדות

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
# בימים בהם היה קיים בית־המקדש, נהגו לעלות לרגל בחג השבועות עם טנא מלא ביכורים לירושלים.
=מילים נרדפות=
* חג הקציר
* חג מתן תורה
* עצרת
* שבועות
=ראו גם=
* בית המקדש
* ביכורים
* טנא
* שבועות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:יהדות

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
בכורים
בִּכּוּרִים
# הפרות או התבואה הראשונים להבשיל.
# מנהג אשר היה נהוג בימי בית־המקדש ובמסגרתו הביאו בני־ישראל את הפרות הבשלים הראשונים מבין שבעת המינים בתקופה שבין שבועות לחנוכה. 
# שמה של מסכת במשנה הנמצאת בסוף סדר זרעים.
# ראשון, ראשוני.
#:* השחקן כבש את שער הביכורים שלו בבעיטת מספריים.
#:* אלבום הביכורים של נינט טייב נקרא "יחפה".
=גזרון=
# מהשורש , שמשמעותו "לקחת ראשון", "להעדיף".
# שם המנהג נמצא בתורה: . נמצא מוקדם יותר גם (בהטיית שייכות) ב
=צירופים=
* לחם ביכורים (1)
* חג הביכורים (2)
* סרט ביכורים (4)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2, 3)
* אנגלית: (4)
* גרמנית: (4)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועותקטגוריה:תרי"ג מצוותקטגוריה:פירותקטגוריה:ריבויים
=גזרון=
# מהשורש , שמשמעותו "לקחת ראשון", "להעדיף".
# שם המנהג נמצא בתורה: . נמצא מוקדם יותר גם (בהטיית שייכות) ב
=צירופים=
* לחם ביכורים (1)
* חג הביכורים (2)
* סרט ביכורים (4)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2, 3)
* אנגלית: (4)
* גרמנית: (4)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועותקטגוריה:תרי"ג מצוותקטגוריה:פירותקטגוריה:ריבויים
מגלת רות
מְגִלַּת רוּת
# אחת מחמש המגילות הכלולות בתנ"ך. במגילה כתוב סיפורה של רות המואבייה, שעל שמה קרויה המגילה. המגילה מוקראת בבתי־הכנסת בחג השבועות משלוש סיבות עיקריות: סיפור המגילה התרחש בתקופת החג; לפי המסורת דוד המלך, שנולד ונפטר בחג, היה נינה של רות; רות עברה גיור וקיבלה עליה את מצוות התורה, שניתנו לפי המסורת בחג. הדמויות העיקריות במגילה הן רות, בועז ונעמי.
#:* מגילת רות היא אחד משני הספרים היחידים בתנ"ך הקרויים על שם אישה.
=ראו גם=
* בועז
* נעמי
* רות
* שבועות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ספרי המקרא
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:תנ"ך
=ראו גם=
* בועז
* נעמי
* רות
* שבועות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ספרי המקרא
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:תנ"ך
עצרת
עֲצֶרֶת
# התכנסות של אנשים רבים למטרה כלשהי.
#:* עצרת האו"ם החליטה על סיום המנדט הבריטי בכ"ט בנובמבר 1947.
# שביתה ממלאכה והתכנסות חגיגית שם נרדף לחג השבועות.
=גיזרון=
# שורש ע-צ-ר, בתקופות קדומות היו נערכות האסיפות בשעות הבוקר, כך שהן חייבו את עצירת המלאכה.
# מקור השם במשנה: . החג נקרא כך משום שהוא חל ביום שבו נעצרת ספירת העומר.
# הפעולה נעצרת כאשר היא מגיעה למספר שנקבע מראש.
=צירופים=
*שמיני עצרת
=מילים נרדפות=
* אסיפה (1)
* חג הביכורים (2)
* חג הקציר (2)
* חג מתן תורה (2)
* שבועות (2)
=תרגום=
# 
# 
#
=ראו גם=
* כינוס (1)
* מועד (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועות
=גיזרון=
# שורש ע-צ-ר, בתקופות קדומות היו נערכות האסיפות בשעות הבוקר, כך שהן חייבו את עצירת המלאכה.
# מקור השם במשנה: . החג נקרא כך משום שהוא חל ביום שבו נעצרת ספירת העומר.
# הפעולה נעצרת כאשר היא מגיעה למספר שנקבע מראש.
=צירופים=
*שמיני עצרת
=מילים נרדפות=
* אסיפה (1)
* חג הביכורים (2)
* חג הקציר (2)
* חג מתן תורה (2)
* שבועות (2)
=תרגום=
# 
# 
#
=ראו גם=
* כינוס (1)
* מועד (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועות
גבינה
גְּבִינָה
גבינה צהובה
עוגת גבינה
# מוצר מזון הנוצר כתוצאה מהבחלה של חלקו המוצק של החלב לאחר שהחמיץ. כיום מוסיפים לה חלבונים שונים אשר משפרים את טעמה ואת ערכה התזונתי. היא עשירה יחסית בסידן ונפוצה מאוד בעולם.
#:* .
#:* על מדפי החנויות ניתן למצוא סוגים רבים של גבינות.
=גיזרון=
* המילה משותפת לכמה שפות שמיות: ( גֻּ'בְּנַה-ערבית), (גּוּבְנָא-ארמית), (gubnatu,גובנתו-אכדית), ( "גבינות" - סורית), (gbnat-אתיופית). 
*מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל. בעבר רווח בדפוסים הנוסח "וְכַגְּבִינָה",<!--ומכאן הגיעה הצורה הזאת ללשון ימינו,--> אך מכתבי יד מדויקים (ביניהם כתר ארם־צובא) עולה שהנוסח המקורי הוא: "וְכַגְּבִנָּה", וכיום הוא מופיע בחלק מן הדפוסים.
*החלב הנוזלי מובדל בפסוק זה מהגבינה המוצקה ("הקפואה"). גם במקורות אחרים מופיעה "קפיאה" במקום "קרישה" או "התמצקות". למשל, במדרש בראשית רבה נכתב: .
=נגזרות=
* גַּבָּן
* גבינית
=מילים נרדפות=
* חריץ חלב
=ראו גם=
*חגב"י
*חמאה
*שמנת
*מוצרלה
=סימוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:מוצרי חלב
=גיזרון=
* המילה משותפת לכמה שפות שמיות: ( גֻּ'בְּנַה-ערבית), (גּוּבְנָא-ארמית), (gubnatu,גובנתו-אכדית), ( "גבינות" - סורית), (gbnat-אתיופית). 
*מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל. בעבר רווח בדפוסים הנוסח "וְכַגְּבִינָה",<!--ומכאן הגיעה הצורה הזאת ללשון ימינו,--> אך מכתבי יד מדויקים (ביניהם כתר ארם־צובא) עולה שהנוסח המקורי הוא: "וְכַגְּבִנָּה", וכיום הוא מופיע בחלק מן הדפוסים.
*החלב הנוזלי מובדל בפסוק זה מהגבינה המוצקה ("הקפואה"). גם במקורות אחרים מופיעה "קפיאה" במקום "קרישה" או "התמצקות". למשל, במדרש בראשית רבה נכתב: .
=נגזרות=
* גַּבָּן
* גבינית
=מילים נרדפות=
* חריץ חלב
=ראו גם=
*חגב"י
*חמאה
*שמנת
*מוצרלה
=סימוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:מוצרי חלב
טנא
טֶנֶא <small>(גם טֶנִי)</small>
טנא
# סל העשוי מענפים והמשמש לנשיאת תבואה. כיום משמשת המילה לתיאור מנהג הביכורים בחג השבועות.
#:* נתתי לבתי טנא מלא פירות לכבוד חג השבועות.
=גיזרון=
* מצרית קדומה: טְ'נִי, ṭenȧ - סל, כלי קעור ממתכת , השוו לתיבה המקראית צנה, בהוראת: סירה קטנה ששמשה לנשיאה
=מילים נרדפות=
* סל
* קלת
=ראו גם=
* ביכורים
* שבועות
* תבואה
* נתן
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים מקראיות ממקור לא שמי
קטגוריה:מצרית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה המצרית
=סמוכין=====טֶנֶא <small>(גם טֶנִי)</small>
טנא
# סל העשוי מענפים והמשמש לנשיאת תבואה. כיום משמשת המילה לתיאור מנהג הביכורים בחג השבועות.
#:* נתתי לבתי טנא מלא פירות לכבוד חג השבועות.
=גיזרון=
* מצרית קדומה: טְ'נִי, ṭenȧ - סל, כלי קעור ממתכת , השוו לתיבה המקראית צנה, בהוראת: סירה קטנה ששמשה לנשיאה
=מילים נרדפות=
* סל
* קלת
=ראו גם=
* ביכורים
* שבועות
* תבואה
* נתן
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים מקראיות ממקור לא שמי
קטגוריה:מצרית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה המצרית
שלוש רגלים
שָׁלוֹשׁ רְגָלִים
# כינוי לשלושת המועדים שבהם צווו בני־ישראל לעלות לרגל לבית־המקדש בירושלים: סוכות, פסח ושבועות. במועדים אלו תרמו העולים לרגל חלק מתבואתם. תרומה זו נקראת בחג השבועות בשם ביכורים.
=מקור=
# מקור הביטוי בתורה: . רגלים על שום מה? על שום שנהגו קדמונינו להגיע ברגלם לביהמ"ק.
=ראו גם=
* רגל
* ביכורים
* בית המקדש
* טנא
* סוכות
* פסח
* שבועות
* שלוש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:סוכות
קטגוריה:פסח
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
# מקור הביטוי בתורה: . רגלים על שום מה? על שום שנהגו קדמונינו להגיע ברגלם לביהמ"ק.
=ראו גם=
* רגל
* ביכורים
* בית המקדש
* טנא
* סוכות
* פסח
* שבועות
* שלוש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:סוכות
קטגוריה:פסח
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ביטויים
תקון ליל שבועות
תִּקּוּן לֵיל שָׁבוּעוֹת
# מנהג שנהוג בקהילות יהודיות מאז המאה השלוש־עשרה ובמסגרתו לומדים תורה בלילה אשר לפני חג שבועות.
#:* האם אתה מוכן לקראת תיקון ליל שבועות? החג חל עוד מספר ימים!
#:* "ובת־רוח מתגנבת ביתה, מפעפעת ועוברת בלאט, נגעה ובחשה פה ושם, נדנדה כמעט את ציציותיה של מפת השולחן, חלפה בסלסול על פני החתן והמחותן, – ומאליה נשתתקה הקריאה של תיקון ליל שבועות" ([http://benyehuda.org/gutman/ben-zion_prose026.html "אצל הכלה"], שמחה בן־ציון)
=מקור=
# מקור הביטוי והמנהג בספר הזוהר.
=מובאות נוספות=
* "הרי מעט בּיירון וגיטה, מעט בּרנה ופוֹיל היזה, גולדסמית ושפּילהגן וכו'; – ספרות כזו מזכרת את תיקון ליל שבועות, אשר הלעיטו אותנו בבית־המדרש." ([http://benyehuda.org/berdi/al_haperek.html "על הפרק"], מיכה יוסף ברדיצ'בסקי)
* "אולי קול איש הוא, היושב על התורה כל הלילה, והוא קורא בספר „תקון ליל שבועות”" ([http://benyehuda.org/frischmann/tikkun.html "תיקון ליל שבועות"], דוד פרישמן)
=ראו גם=
* לילה
* תיקון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
# מקור הביטוי והמנהג בספר הזוהר.
=מובאות נוספות=
* "הרי מעט בּיירון וגיטה, מעט בּרנה ופוֹיל היזה, גולדסמית ושפּילהגן וכו'; – ספרות כזו מזכרת את תיקון ליל שבועות, אשר הלעיטו אותנו בבית־המדרש." ([http://benyehuda.org/berdi/al_haperek.html "על הפרק"], מיכה יוסף ברדיצ'בסקי)
* "אולי קול איש הוא, היושב על התורה כל הלילה, והוא קורא בספר „תקון ליל שבועות”" ([http://benyehuda.org/frischmann/tikkun.html "תיקון ליל שבועות"], דוד פרישמן)
=ראו גם=
* לילה
* תיקון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
קציר
קָצִיר
# איסוף התבואה שהבשילה ע"י כריתתה מן האדמה. פעולה זו נעשית באמצעות המגל והחרמש.
# העונה שבה מתבצעת פעולה זו.
# תבואה שנאספה.
=גזרון=
*3: אכדית קַצַרֻ [https://wikivisually.com/wiki/Geers%27_law kaṣāru] בהוראת לאגד, להדק . השוו מן ערבית חצירא (حَصِيرَة , ḥaṣīra) בהוראת בד ארוג ומהודק, או בקיצור-מחצלת.
=צירופים=
*חג הקציר
*קציר חיטים
=ראו גם=
* אסיף
* חריש
* קטיף
* קמה
* קצירה
* שבועות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:עונות השנה
קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:דגן
=גזרון=
*3: אכדית קַצַרֻ [https://wikivisually.com/wiki/Geers%27_law kaṣāru] בהוראת לאגד, להדק . השוו מן ערבית חצירא (حَصِيرَة , ḥaṣīra) בהוראת בד ארוג ומהודק, או בקיצור-מחצלת.
=צירופים=
*חג הקציר
*קציר חיטים
=ראו גם=
* אסיף
* חריש
* קטיף
* קמה
* קצירה
* שבועות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועות
קטגוריה:עונות השנה
קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:דגן
שבועות
שָׁבוּעוֹת
# חג יהודי המהווה אחד משלושת הרגלים והנחגג בו' בסיוון, עם סיום ספירת העומר. לפי המסורת ניתנה התורה בחג זה. בחג נהוג לאכול מאכלי חלב ולהביא ביכורים. מנהג נוסף, שהותקן על־ידי חכמים במאה השלוש־עשרה, הוא תיקון ליל שבועות. כמו כן, בחג מוקראת בבתי־הכנסת מגילת רות.
#:* בחג השבועות מקבלים התלמידים את חופשתם האחרונה לפני החופש הגדול.
=גיזרון=
* שמו של החג מופיע לראשונה בתורה: . השם נובע מכך שהחג חל ביום שבו חולפים שבעה שבועות מהיום הראשון של חג הפסח.
=שמות נרדפים=
* חג הביכורים
* חג הקציר
* חג מלכות בית דוד
* חג מתן תורה
* עצרת
* חמישים
* יום (חג) המים
=צירופים=
* תיקון ליל שבועות
=מידע נוסף=
* התאריך העברי המדוייק שבו חל החג אינו נזכר במקרא. בזמן שנהגו לקבוע את לוח השנה על ידי קידוש החודש על פי הראייה, נקבע החג חמישים יום לאחר יום ראשון של פסח, שעשוי היה לחול בה' בסיוון, בו' או בז' בו, בהתאם להיות החודשים ניסן ואייר מלאים או חסרים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועותקטגוריה:חגים ומועדים ביהדותקטגוריה:יהדותקטגוריה:חגי ישראל
=גיזרון=
* שמו של החג מופיע לראשונה בתורה: . השם נובע מכך שהחג חל ביום שבו חולפים שבעה שבועות מהיום הראשון של חג הפסח.
=שמות נרדפים=
* חג הביכורים
* חג הקציר
* חג מלכות בית דוד
* חג מתן תורה
* עצרת
* חמישים
* יום (חג) המים
=צירופים=
* תיקון ליל שבועות
=מידע נוסף=
* התאריך העברי המדוייק שבו חל החג אינו נזכר במקרא. בזמן שנהגו לקבוע את לוח השנה על ידי קידוש החודש על פי הראייה, נקבע החג חמישים יום לאחר יום ראשון של פסח, שעשוי היה לחול בה' בסיוון, בו' או בז' בו, בהתאם להיות החודשים ניסן ואייר מלאים או חסרים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבועותקטגוריה:חגים ומועדים ביהדותקטגוריה:יהדותקטגוריה:חגי ישראל
טירון
טִירוֹן
# מגויס חדש לצבא.
#:* טירון שהפיל את הרובה יתייצב למסדר עם בזנ"ט.
#:* "נכנעתי – והטירונים אהבוני. אז נחליתי והוּצאתי לחפשי. בחליי נדמה לי: הנני שר על כל הצבא. משחרר כל החיילים." ([http://www.benyehuda.org/brenner/meever_legvulin.html "מעבר לגבולין"], יוסף חיים ברנר)
# מי שאין לו ניסיון בתחום עיסוקו.
#:* רק טירון פוליטי יכול להסתמך על קואליציה כזאת.
#:* "מתוך הנמוסיות היתרה – וגם מתוך סלסול התלבשת, החדשה כלה – אפשר היה להכיר מיד, שהיונקר עדין טירון הוא" ([http://www.benyehuda.org/bialik/resh02.html "מעוות לא יוכל לתקון"], חיים נחמן ביאליק)
=גיזרון=
* tiro, חייל חדש שזה עתה התגייס, ובהשאלה גם טירון בתחומים אחרים.
=ניגודים=
* וֶטֶרַן
* ותיק
=תרגום=
* אנגלית: ‏(1); ‏, ‏ (2)
=ראו גם=
*טרוניא
*טירן
*סרן

קטגוריה:צבא
=גיזרון=
* tiro, חייל חדש שזה עתה התגייס, ובהשאלה גם טירון בתחומים אחרים.
=ניגודים=
* וֶטֶרַן
* ותיק
=תרגום=
* אנגלית: ‏(1); ‏, ‏ (2)
=ראו גם=
*טרוניא
*טירן
*סרן

קטגוריה:צבא
מכניקת הזורמים
מֵכָנִיקַת הַזּוֹרְמִים
[[ערבול (vortex) עקב זרימה מציפה]]
# ענף בפיזיקה העוסק בזורמים ובתיאור שדה הזרימה.
#:* מכניקת הזורמים מתפצלת לשני תחומים: אוירודינמיקה והדרודינמיקה.
=מילים נרדפות=
* מכניקת הפלואידים
=ראו גם=
* זרם
* מכניקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
=מילים נרדפות=
* מכניקת הפלואידים
=ראו גם=
* זרם
* מכניקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
זורם
זוֹרֵם
[[ערבול (vortex) ולאחריו זרימה טורבולנטית האופיינית לזרימה מציפה בלתי־תמידית.]]
#חומר המשנה את צורתו באופן משמעותי כאשר מופעלים עליו כוחות, אפילו הכוחות קטנים ביותר.
#:* זורם מקבל את צורת הכלי בו הוא נמצא.
#:* זורם אינו יכול להתנגד למאמצי מתיחה או למאמצי גזירה.
=צירופים=
* זורם דחיס
* זורם ניוטוני
* זורם צמיג
=ניגודים=
* מוצק
*קשה
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* אוירודינמיקה
* גז
* הדרודינמיקה
* זרימה
* מכניקת הזורמים
* נוזל
* ערבול
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:מכניקת הזורמים
=צירופים=
* זורם דחיס
* זורם ניוטוני
* זורם צמיג
=ניגודים=
* מוצק
*קשה
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* אוירודינמיקה
* גז
* הדרודינמיקה
* זרימה
* מכניקת הזורמים
* נוזל
* ערבול
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:מכניקת הזורמים
בכנה
בֻּכְנָה
בוכנה וטלטל של מנוע בערה פנימית
# גליל מתכת הנע בתנועה קווית בתוך צילינדר של מכונה או מנוע. 
#:* במנועי דיזל ובנזין נדחפת הבוכנה על ידי גזי השריפה.
# ראשו של עלי המכתש. 
# הקצה המחודד של פטמת האתרוג.
=גיזרון=
* חידוש מארמית - בּוּכְנָא. ועד הלשון העברית, מילון למונחי הטכניקה, תרפ"ט (1929).
= פרשנים מפרשים =
* רש"י על שבת דף עז ב: בוכנא - עלי שכותשין בו.
* רש"י על סוכה לה ב: במתניתיה הוה תני להאי נטלה פטמתו בוכנתו לפי שהוא חד ועשוי כמין בוכנא.
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
* אצטונה
* טובלן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:הנדסת מכונות
קטגוריה:מנועים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
* חידוש מארמית - בּוּכְנָא. ועד הלשון העברית, מילון למונחי הטכניקה, תרפ"ט (1929).
= פרשנים מפרשים =
* רש"י על שבת דף עז ב: בוכנא - עלי שכותשין בו.
* רש"י על סוכה לה ב: במתניתיה הוה תני להאי נטלה פטמתו בוכנתו לפי שהוא חד ועשוי כמין בוכנא.
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
* אצטונה
* טובלן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:הנדסת מכונות
קטגוריה:מנועים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
גז אידאלי
גָּז אִידֵאָלִי
# מודל פיזיקלי להתנהגות גזים, המכתיב משוואת מצב שמתארת את הנפח, הלחץ והטמפרטורה של הגז בכל מצב: <math>\ Pv=RT</math>.
=גיזרון=
* מקור הכינוי "אידאלי" הוא מלועזית (מושלם), כאשר הכוונה היא שניתן להזניח את נפח המולקולות והכוחות ביניהן. המילה התקנית שקבעה האקדמיה עבור מונח זה היא "גז משוכלל" בעקבות הצעתו של התרמודינמיקאי ארתור שביט.
= מילים נרדפות =
* גז משוכלל
=ראו גם=
* גז ואן דר ולס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
=גיזרון=
* מקור הכינוי "אידאלי" הוא מלועזית (מושלם), כאשר הכוונה היא שניתן להזניח את נפח המולקולות והכוחות ביניהן. המילה התקנית שקבעה האקדמיה עבור מונח זה היא "גז משוכלל" בעקבות הצעתו של התרמודינמיקאי ארתור שביט.
= מילים נרדפות =
* גז משוכלל
=ראו גם=
* גז ואן דר ולס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
גז משכלל
גָּז מְשֻׁכְלָל
# מודל פיזיקלי להתנהגות גזים, המכתיב משוואת מצב שמתארת את הנפח, הלחץ והטמפרטורה של הגז בכל מצב: <math>\ Pv=RT</math>.
= מילים נרדפות =
* גז אידאלי
=ראו גם=
* גז ואן דר ולס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
= מילים נרדפות =
* גז אידאלי
=ראו גם=
* גז ואן דר ולס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
גז ואן דר ולס
גָּז וַאָן דֶּר וַלְס
# מודל פיזיקלי עבור התנהגות זורם. המודל הוא הרחבה של מודל הגז המשוכלל, ובניגוד אליו לוקח בחשבון את הנפח שתופסים חלקיקי הגז, ואת האינטראקציה ביניהם.
#:* ההבדל האיכותי הגדול בין מודל ואן דר ולס למודל הגז המשוכלל, הוא שמודל גז ון דר ואלס מסביר קיום של פאזה של גז לעומת פאזה של נוזל דחיס, ומדגים את מעברי הפאזה הקשורים לכך.
=מקור=
* נקרא על שם יוהנס ואן דר ואלס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
=מקור=
* נקרא על שם יוהנס ואן דר ואלס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
מאורר
מְאַוְרֵר
מאוורר חשמלי
# מכשיר חשמלי אשר מטרתו ליצור משב רוח, לרוב לצורך קירור.
#:* המאוורר שבחדרי פועל בשעות החמות של הקיץ.
=גיזרון=
* מן אויר מהפועל איוורר
=מילים נרדפות=
* ונטילטור
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* מניפה
* מדחף
* פרופלור

קטגוריה:חומרה
קטגוריה:מכשירי חשמל
מְאַוְרֵר
מאוורר חשמלי
# מכשיר חשמלי אשר מטרתו ליצור משב רוח, לרוב לצורך קירור.
#:* המאוורר שבחדרי פועל בשעות החמות של הקיץ.
=גיזרון=
* מן אויר מהפועל איוורר
=מילים נרדפות=
* ונטילטור
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* מניפה
* מדחף
* פרופלור

קטגוריה:חומרה
קטגוריה:מכשירי חשמל
אובסקורנט
אוֹבְּסְקוּרַנְט
# מורד אור. אדם המתנגד לקדמה ולהשכלה.
#:* בכל דת ישנם קנאים קיצוניים, הקנאי הוא אובסקורנט המתנגד לקדמה בדעותיו ואורח חייו.
=גיזרון=
* מלטינית: obscurus חשוך, אפל.
=מילים נרדפות=
* פונדמנטליסט
=תרגום=
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* מלטינית: obscurus חשוך, אפל.
=מילים נרדפות=
* פונדמנטליסט
=תרגום=
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
בלמוס
בֻּלְמוֹס
# רעב חולני, תאוות זלילה. 
# תאווה בלתי נשלטת למשהו.
=גיזרון=
* , במשמעות (1). הלחם של המילים – שור או פרה, ו־ – רעב.
=צרופים=
* אחזו בולמוס
=מילים נרדפות=
*זללנות (1)
*רעבתנות (1)
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
*בולימיה
*גרגרנות

קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* , במשמעות (1). הלחם של המילים – שור או פרה, ו־ – רעב.
=צרופים=
* אחזו בולמוס
=מילים נרדפות=
*זללנות (1)
*רעבתנות (1)
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
*בולימיה
*גרגרנות

קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
פטיש
פַּטִּישׁ
# כלי עבודה ידני בעל ידית העשויה לרוב מעץ, וראש קשה בעל קצה שטוח. משמש להכאה בחומר לשם שינוי צורתו או שבירתו, וכן לשם קיבועו של מסמר לתוך משטח מוצק.
#:* עצם הפטיש שבאוזן מחוברת לעור התף ומכה על עצם הסדן.
# כלי מכני המשמש למטרות הדומות לאלה שלהן משמש פטיש יד.
#:* "הך, פטיש, עלה וצנח / כבישי בטון בחול נמתח" ("שיר הכביש" , נתן אלתרמן)
# כדור ברזל שמטילים בתחרויות ספורט. ענף אתלטי זה נקרא יידוי פטיש.
# אדם מוצלח מאד, חזק.
# בגד עליון הנלבש על החזה.
=גיזרון=
*מן המקרא. 
*במגילת ישעיה א ([http://dss.collections.imj.org.il/he/isaiah#41:7 1QIsa<sup>a</sup>]) מופיעה הצורה: "פלטיש", וחוקרים משערים שזו הצורה המקורית שהתקצרה כתוצאה מדיסימילציה (ויש אומרים שהשמטת הל' היא מקור הדגש).<ref>E. Lipiński, Semitic Languages: Outline of a Comparative Grammar, 2001, [https://books.google.co.il/books?id=IiXVqyEkPKcC&lpg=PA50&pg=PA182#v=onepage&q=zal&f=false p. 182].</ref>
=צירופים=
* בין הפטיש לסדן
* דג פטיש
* יידוי פטיש
* עצם הפטיש
* פטיש אויר
* פטיש החזק
* מכה בפטיש
= מילים נרדפות =
* מקבת
* קורנס
= ראו גם =
* הלמניה
* כתיש
=קישורים חיצוניים=
*
*

קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:פריטי לבוש
פֵטִישׁ
# חפץ עשוי, מלאכת יד, מתוך אמונה שיש בו כוחות אלהיים או מגים; בעקר סוג מסוים של פסלים כאלה שנמצאו באפריקה ובאמריקה הצפונית.
# חפץ מוערך מאד ומעורר ריגוש הרבה יותר מהרגיל לחפץ בשימוש דומה.
#:* הרלי־דיוידסון הוא לא אופנוע - הוא פטיש. 
# חלק גוף, חפץ, חלק לבוש המעורר ריגוש מיני אצל מי שיש לו קִבעון עליו.
=גיזרון=
*מפורטוגלית: feitiço, במקור מלטינית: facticius - חפץ מיוצר, עבודת יד; התקבל בצרפתית בצורה הנוכחית fétiche, וממנה הגיע לשפות אירופה ולעברית.
=תרגום=
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הפורטוגלית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הלטינית
=גיזרון=
*מן המקרא. 
*במגילת ישעיה א ([http://dss.collections.imj.org.il/he/isaiah#41:7 1QIsa<sup>a</sup>]) מופיעה הצורה: "פלטיש", וחוקרים משערים שזו הצורה המקורית שהתקצרה כתוצאה מדיסימילציה (ויש אומרים שהשמטת הל' היא מקור הדגש).<ref>E. Lipiński, Semitic Languages: Outline of a Comparative Grammar, 2001, [https://books.google.co.il/books?id=IiXVqyEkPKcC&lpg=PA50&pg=PA182#v=onepage&q=zal&f=false p. 182].</ref>
=צירופים=
* בין הפטיש לסדן
* דג פטיש
* יידוי פטיש
* עצם הפטיש
* פטיש אויר
* פטיש החזק
* מכה בפטיש
= מילים נרדפות =
* מקבת
* קורנס
= ראו גם =
* הלמניה
* כתיש
=קישורים חיצוניים=
*
*

קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:פריטי לבוש
פֵטִישׁ
# חפץ עשוי, מלאכת יד, מתוך אמונה שיש בו כוחות אלהיים או מגים; בעקר סוג מסוים של פסלים כאלה שנמצאו באפריקה ובאמריקה הצפונית.
# חפץ מוערך מאד ומעורר ריגוש הרבה יותר מהרגיל לחפץ בשימוש דומה.
#:* הרלי־דיוידסון הוא לא אופנוע - הוא פטיש. 
# חלק גוף, חפץ, חלק לבוש המעורר ריגוש מיני אצל מי שיש לו קִבעון עליו.
=גיזרון=
*מפורטוגלית: feitiço, במקור מלטינית: facticius - חפץ מיוצר, עבודת יד; התקבל בצרפתית בצורה הנוכחית fétiche, וממנה הגיע לשפות אירופה ולעברית.
=תרגום=
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הפורטוגלית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הלטינית
כליבה
כְּלִיבָה
כליבה של נגרים (2)
# <small>תפירה</small> טכניקה בה משתמשים בסיכות או בתפר זמני כדי להחזיק פיסת בד במקומה בעת פעולת התפירה.
#:* נעזרתי בסיכת ביטחון כדי ליצור כליבה.
# <small>נגרות</small> מכשיר המורכב ממסגרת עץ או מתכת, שאליה מחובר בורג. המכשיר נועד להידוק קרשים למשטחים לצורך ייצובם.
#:* הנגר חיזק את משטח העץ לשולחן באמצעות הכליבה.
=גיזרון=
* מלשון חז"ל, תפירה בתפר זמני שנקרא כך משום צורת שיני כלב. במועד קטן דף ח ע' ב, משנה "ההדיוט תופר כדרכו והאומן מכליב" ובגמרא: מאי מכליב? ... רבה בר שמואל אמר: שיני כלבתא.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=ראו גם=
* מכלב

 
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:נגרות
קטגוריה:תפירה
=גיזרון=
* מלשון חז"ל, תפירה בתפר זמני שנקרא כך משום צורת שיני כלב. במועד קטן דף ח ע' ב, משנה "ההדיוט תופר כדרכו והאומן מכליב" ובגמרא: מאי מכליב? ... רבה בר שמואל אמר: שיני כלבתא.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=ראו גם=
* מכלב

 
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:נגרות
קטגוריה:תפירה
לחץ חלקי
לַחַץ חֶלְקִי
# בתערובת גזים, הלחץ החלקי של כל גז הוא הוא הלחץ שאותו גז היה מפעיל אילו היה תופס לבדו את כל הנפח, ללא הגזים האחרים.
#:* בהנחת גז משוכלל, לחץ תערובת גזים שווה לסכום הלחצים החלקיים של הגזים בתערובת.
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הנדסה כימית (תשמ"ט), 1989.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הנדסה כימית (תשמ"ט), 1989.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
איזותרמה
אִיזוֹתֶרְמָה (גם: אִיזוֹתֶרְם)
[[איזותרמה על דיאגרמת P-v]]
# בדיאגרמת פזות או במפה מטאורולוגית: עקום שעליו הטמפרטורה נשארת קבועה, עקום המתאר תהליך איזותרמי.
#:* השטח מתחת לאיזותרמה בדיאגרמת P-v הוא העבודה שנעשתה על ידי המערכת בתהליך של שינוי נפח.
=גיזרון=
מיוונית: איזו=שווה, תרמה=חום.
=ראו גם=
* אדיאבטה
* איזוברה
* איזוכורה
* תהליך איזותרמי

קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
מיוונית: איזו=שווה, תרמה=חום.
=ראו גם=
* אדיאבטה
* איזוברה
* איזוכורה
* תהליך איזותרמי

קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
טמפרטורה קריטית
טֶמְפֶּרָטוּרָה קְרִיטִית
# טמפרטורה שמתחתיה מעבר מופע בעת שמירה על טמפרטורה קבועה (דחיסה איזותרמית) מתבצע ללא שינוי בנפח, ושמעליה אפשר להמצא אך ורק במצב צבירה יחיד (מצב צבירה זורם).
#:* הטמפרטורה הקריטית של מים היא 347.25 מעלות צלזיוס.
=ראו גם=
* הנקדה המשלשת
* לחץ קריטי
* נפח קריטי
* צפיפות קריטית

קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
=ראו גם=
* הנקדה המשלשת
* לחץ קריטי
* נפח קריטי
* צפיפות קריטית

קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
דיאגרמת פזות
דִּיאַגְרָמַת פָזוֹת
דיאגרמת פזות של מים
# בדרך כלל גרף של לחץ כנגד הטמפרטורה (לעתים זהו משטח תלת ממדי) המראה באיזה פזה (מופע) נמצא החומר בכל צרוף של לחץ וטמפרטורה.
#:* על עקומים של דיאגרמת פזות יכולות להתקיים שתי פזות בו־זמנית ואילו בנקודה המשולשת יכולות להתקיים כל שלוש הפזות בו־זמנית.
=צירופים=
* דיאגרמת פזות בינארית
=מילים נרדפות=
* דיאגרמת מופעים
=תרגום=
* רוסית: ,
=ראו גם=
* הנקודה המשולשת
* טמפרטורה קריטית
* נקדה קריטית
* דיאגרמה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקהקטגוריה:פיזיקה
=צירופים=
* דיאגרמת פזות בינארית
=מילים נרדפות=
* דיאגרמת מופעים
=תרגום=
* רוסית: ,
=ראו גם=
* הנקודה המשולשת
* טמפרטורה קריטית
* נקדה קריטית
* דיאגרמה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקהקטגוריה:פיזיקה
המראה
הַמְרָאָה
# התרוממות לאוויר, בדרך כלל של כלי טיס.
#:* בעת המראה חשים בלחץ בעור התוף.
# מעבר של חומר ממופע מוצק למופע גזי בתהליך ישיר (בלי לעבור דרך מופע נוזלי), המתרחש בלחצים נמוכים.
#:* בלחץ אטמוספרי, פחמן דו חמצני עובר המראה.
=גיזרון=
*שם פעולה מן המריא שבמקרא.
=צירופים=
* מסלול המראה
=מילים נרדפות=
* זינוק (1)
* נסיקה (1)
* סובלימציה (2)
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1); ‏ (2)
* ערבית: (1)
* רוסית: ‏ (1); ‏ (2)
* ספרדית: ‏ (1); ‏ (2)
=ראו גם=
* הימור
* המריא
=ראו גם=
* דיאגרמת פזות
* הנקודה המשולשת
* המריא

קטגוריה:תעופה
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:תרמודינמיקה
הַמְרָאָה
# התרוממות לאוויר, בדרך כלל של כלי טיס.
#:* בעת המראה חשים בלחץ בעור התוף.
# מעבר של חומר ממופע מוצק למופע גזי בתהליך ישיר (בלי לעבור דרך מופע נוזלי), המתרחש בלחצים נמוכים.
#:* בלחץ אטמוספרי, פחמן דו חמצני עובר המראה.
=גיזרון=
*שם פעולה מן המריא שבמקרא.
=צירופים=
* מסלול המראה
=מילים נרדפות=
* זינוק (1)
* נסיקה (1)
* סובלימציה (2)
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1); ‏ (2)
* ערבית: (1)
* רוסית: ‏ (1); ‏ (2)
* ספרדית: ‏ (1); ‏ (2)
=ראו גם=
* הימור
* המריא
=ראו גם=
* דיאגרמת פזות
* הנקודה המשולשת
* המריא

קטגוריה:תעופה
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:תרמודינמיקה
הנקדה המשלשת
הַנְּקֻדָּה המְשֻׁלֶּשֶׁת
# מצב ייחודי של לחץ וטמפרטורה עבור כל חומר שבו שלושת המופעים גז, נוזל ומוצק יכולים להמצא בשיווי משקל.
#:* הנקודה המשולשת של המים היא ב0.01 מעלות צלזיוס ובלחץ של 610 פסקל.
=ראו גם=
* דיאגרמת פזות
* טמפרטורה קריטית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
=ראו גם=
* דיאגרמת פזות
* טמפרטורה קריטית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
נקדה קריטית
נְקֻדָּה קְרִיטִית
# נקודה בגרף לחץ־טמפרטורה, שמעליה לא ניתן להבחין בהבדלים בין גז לנוזל. הנקודה הקריטית היא צירוף של טמפרטורה קריטית ולחץ קריטי.
#:* הנקודה הקריטית של מים היא בלחץ של 218 אטמוספירות ובטמפרטורה של 374 מעלות צלזיוס.
#:* חום האידוי מתאפס בנקודה הקריטית.
=תרגום=
* רוסית: ,
=ראו גם=
* נקודה נייחת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
=תרגום=
* רוסית: ,
=ראו גם=
* נקודה נייחת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
אטמוספרה
אַטְמוֹסְפֶרָה
# מעטפת הגזים סביב כוכב לכת.
#:* מכוניות מיוצרות עם ממיר קטליתי בכדי למנוע זהום האטמוספירה.
#:* לירח אין אטמוספירה.
# יחידת מידה של לחץ בתקן SI, השווה (בקרוּב) ללחץ האוויר על פני כדור הארץ בגובה פני הים.
#:*אטמוספירה היא לחץ של קילוגרם אחד לסנטימטר רבוע.
# אווירה.
#:*אטמוספירה נעימה היתה בכנס.
=גיזרון=
*הלחם בסיסים – אד, קיטור; וכן – כדור.
=צירופים=
* לחץ אטמוספרי
=ראו גם=
* אקלים
* מזג אויר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:אסטרונומיה
=גיזרון=
*הלחם בסיסים – אד, קיטור; וכן – כדור.
=צירופים=
* לחץ אטמוספרי
=ראו גם=
* אקלים
* מזג אויר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:אסטרונומיה
לחץ אדים
לַחַץ אֵדִים
# לחץ התלוי רק בטמפרטורה, שבו קיים שיווי משקל בין מופע האדים של החומר למופע הגזי או למופע המוצקי של אותו חומר.
#:* לחץ האדים של המים בטמפרטורה של 0 מעלות צלזיוס הוא 610 פסקל, ואילו ב100 מעלות צלזיוס הוא 101000 פסקל.
#:* בטמפרטורת הרתיחה לחץ האדים שווה ללחץ האטמוספרי.
=תרגום=
קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
=תרגום=
קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
לחות
לַחוּת
# מצב שבו ישנם אדי מים באטמוספרה.
#:* במצב של לחות גבוהה מתרחשת תופעה של טל.
# רטיבות.
=צירופים=
* לחות יחסית
* לחות מוחלטת
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1); ‏ (2)
* רוסית: , ‏ (1); , ‏ (2)
=ראו גם=
* גשם
* זיעה
* טחב
* לחלוחית
* ענן
* ערפל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:תרמודינמיקה
=צירופים=
* לחות יחסית
* לחות מוחלטת
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1); ‏ (2)
* רוסית: , ‏ (1); , ‏ (2)
=ראו גם=
* גשם
* זיעה
* טחב
* לחלוחית
* ענן
* ערפל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:תרמודינמיקה