OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
שר
שָׁר {{משני|א}}
#השמיע בקולו מילים ומנגינה מסוימת, שיר מסוים.
#:* התֹאבי לשיר בטקס?
=גזרון=
* מופיעה במכתבי תענך, הכתובים בכתב אכדי בניב כנעני בהגיית שָׁ-רוּת ([http://www.kchanson.com/ANCDOCS/meso/taanach1.html ša-ru-te]) בהוראת: זמרת
=מילים נרדפות=
* זימר
* רַן
=ראו גם=
* מוזיקה
* מנגינה
* שיר
* שירה
* פזמון
* פִּיֵּט
=הערה=
הפועל : "שָׁר" הוא הומונימי, מחד הוא פועל נחי ע"י במשמעות של שירה, זמרה, ומאידך הוא פועל נחי ע"ו במשמעות של התבוננות, הסתכלות. לפיכך, הזמנים: עבר והווה זהים בשני הפעלים, והמשמעות תלוית הקשר. שאר הזמנים מוטים באופן שונה (ו' או י' נגלות).
שָׁר {{משני|ב}}
#<small>(יבוא עם מילת היחס ב-)</small> צפה תוך היעמקות, התבונן.
=מילים נרדפות=
* צפה
* הביט
* התבונן
* הסתכל
שַׂר
# מפקד, מושל.
# חבר ממשלה, מיניסטר.
#:* שר הבטחון עומד בראש משרד הבטחון, ומופקד מתוקף תפקידו גם על צה"ל.
#:* שרת החינוך הכריזה על רפורמה חדשה בתכנית הלימודים בבתי הספר הממלכתיים.
#:* בישיבת הממשלה נכחו שרים רבים.
=גיזרון=
*2: במשמעות "מיניסטר": .
*1: אכדית: šarru, מלך. 
*1: בלשון מצרית קדומה הכתובה בכתב חרטומים בהגיית - 'שֲֹר' [https://simondschweitzer.github.io/aed/138920.html sr] ובהוראת - אציל, מכובד, שופט. 
:<hiero>A21</hiero>
=צירופים=
* שר בלי תיק
* שר הים
* שר צבא
=מילים נרדפות=
*וזיר (1)
*מושל (2)
*מפקד (2)
*פרז (2)
=ראו גם=
* סריס
* סרן
* ממשלה
* משרד
* ציבור
* ראש ממשלה
* רוזן
* שררה
=סימוכין=
# 
# יעקב צור, "כתב-האמנה מס׳: 4 שליחות דיפלומאטית ראשונה בדרום-אמריקה", הוצאת מעריב.
שָׁר {{משני|א}}
#השמיע בקולו מילים ומנגינה מסוימת, שיר מסוים.
#:* התֹאבי לשיר בטקס?
=גזרון=
* מופיעה במכתבי תענך, הכתובים בכתב אכדי בניב כנעני בהגיית שָׁ-רוּת ([http://www.kchanson.com/ANCDOCS/meso/taanach1.html ša-ru-te]) בהוראת: זמרת
=מילים נרדפות=
* זימר
* רַן
=ראו גם=
* מוזיקה
* מנגינה
* שיר
* שירה
* פזמון
* פִּיֵּט
=הערה=
הפועל : "שָׁר" הוא הומונימי, מחד הוא פועל נחי ע"י במשמעות של שירה, זמרה, ומאידך הוא פועל נחי ע"ו במשמעות של התבוננות, הסתכלות. לפיכך, הזמנים: עבר והווה זהים בשני הפעלים, והמשמעות תלוית הקשר. שאר הזמנים מוטים באופן שונה (ו' או י' נגלות).
שָׁר {{משני|ב}}
#<small>(יבוא עם מילת היחס ב-)</small> צפה תוך היעמקות, התבונן.
=מילים נרדפות=
* צפה
* הביט
* התבונן
* הסתכל
שַׂר
# מפקד, מושל.
# חבר ממשלה, מיניסטר.
#:* שר הבטחון עומד בראש משרד הבטחון, ומופקד מתוקף תפקידו גם על צה"ל.
#:* שרת החינוך הכריזה על רפורמה חדשה בתכנית הלימודים בבתי הספר הממלכתיים.
#:* בישיבת הממשלה נכחו שרים רבים.
=גיזרון=
*2: במשמעות "מיניסטר": .
*1: אכדית: šarru, מלך. 
*1: בלשון מצרית קדומה הכתובה בכתב חרטומים בהגיית - 'שֲֹר' [https://simondschweitzer.github.io/aed/138920.html sr] ובהוראת - אציל, מכובד, שופט. 
:<hiero>A21</hiero>
=צירופים=
* שר בלי תיק
* שר הים
* שר צבא
=מילים נרדפות=
*וזיר (1)
*מושל (2)
*מפקד (2)
*פרז (2)
=ראו גם=
* סריס
* סרן
* ממשלה
* משרד
* ציבור
* ראש ממשלה
* רוזן
* שררה
=סימוכין=
# 
# יעקב צור, "כתב-האמנה מס׳: 4 שליחות דיפלומאטית ראשונה בדרום-אמריקה", הוצאת מעריב.
מסכך
מְסַכֵּךְּ (גם: מְסַקֵּק)
מסכך
# מכשיר ידני המשמש לאיגוד ניירות זה אל זה באמצעות סיכות חיבור.
#:* חיברתי בין הדפים באמצעות המסכך.
#:* דני, הבא לי מסכך מן המשרד.
=מילים נרדפות=
* מהדק, מכלב, שדכן, מסייק
=מידע נוסף=
* מילת סלנג זו, נהוגה בעיקר בקרב אנשי הקיבוצים והמושבים. בקבוצת אוכלוסין זו רווחות גם המילים הנרדפות מסייךּ או מסייכּת (מסייק, מסייקת), גם הן מלשון סיכה. בקרב שאר האוכלוסיה מוכר מכשיר זה בשמות שדכן ומהדק, והצורה 'מסכך' ודומותיה אינן מצויות כמעט בשימוש. שמו התקני של המסכך הוא מכלב.
מְסַכֵּךְּ (גם: מְסַקֵּק)
מסכך
# מכשיר ידני המשמש לאיגוד ניירות זה אל זה באמצעות סיכות חיבור.
#:* חיברתי בין הדפים באמצעות המסכך.
#:* דני, הבא לי מסכך מן המשרד.
=מילים נרדפות=
* מהדק, מכלב, שדכן, מסייק
=מידע נוסף=
* מילת סלנג זו, נהוגה בעיקר בקרב אנשי הקיבוצים והמושבים. בקבוצת אוכלוסין זו רווחות גם המילים הנרדפות מסייךּ או מסייכּת (מסייק, מסייקת), גם הן מלשון סיכה. בקרב שאר האוכלוסיה מוכר מכשיר זה בשמות שדכן ומהדק, והצורה 'מסכך' ודומותיה אינן מצויות כמעט בשימוש. שמו התקני של המסכך הוא מכלב.
משתנה כמותי בדיד
מִשְׁתַּנֶּה כַּמּוּתִי בָּדִיד
# משתנה כמותי אשר מקבל מספר סופי או בן מנייה של ערכים, כך שבין כל שני ערכים אפשריים קיים מספר סופי של ערכי־ביניים. למעשה, משתנה כמותי בדיד הוא מספר מעל שדה המספרים הטבעיים.
#:* גודל של אוכלוסיה וציון פסיכומטרי הם דוגמאות למשתנה כמותי בדיד.
#:* רק במקרה של משתנה כמותי בדיד ניתן להגדיר את מושג העוקב.
=ראו גם=
* משתנה אורדינלי
* משתנה אינטרוולי
* משתנה כמותי רציף
* משתנה נומינלי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:סוציולוגיה
=ראו גם=
* משתנה אורדינלי
* משתנה אינטרוולי
* משתנה כמותי רציף
* משתנה נומינלי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:סוציולוגיה
משתנה כמותי רציף
מִשְׁתַּנֶּה כַּמּוּתִי רָצִיף
# משתנה כמותי אשר מספר הערכים שהוא יכול לקבל הינו אינסופי, ובין כל שני ערכים אפשריים קיימים אינסוף ערכי־ביניים.
#:* ממוצע בגרויות, גיל, שכר חודשי וגובה הם דוגמאות למשתנה כמותי רציף.
=ראו גם=
* משתנה אורדינלי
* משתנה אינטרוולי
* משתנה כמותי בדיד
* משתנה נומינלי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:סוציולוגיה
=ראו גם=
* משתנה אורדינלי
* משתנה אינטרוולי
* משתנה כמותי בדיד
* משתנה נומינלי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:סוציולוגיה
משתנה נומינלי
מִשְׁתַּנֶּה נוֹמִינָלִי
# משתנה איכותי אשר ערכיו הם פריטים מתוך רשימה, כאשר אין חשיבות לסדר הפריטים.
#:* ארץ מוצא, מין ורשימת קניות הם דוגמאות למשתנה נומינלי (שמי).
#:* המשתנה הנומינלי נמצא ברמה הנמוכה ביותר במדרג סולם המדידה, כאשר מעליו נמצאים המשתנה האורדינלי (סדר) והמשתנה האינטרוולי (רווח).
=מילים נרדפות=
* משתנה שמי
=ראו גם=
* משתנה אורדינלי
* משתנה אינטרוולי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:סוציולוגיה
=מילים נרדפות=
* משתנה שמי
=ראו גם=
* משתנה אורדינלי
* משתנה אינטרוולי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:סוציולוגיה
משתנה אורדינלי
מִשְׁתַּנֶּה אוֹרְדִּינָלִי
# משתנה אשר ערכיו הם פריטים מתוך רשימה, כאשר יש חשיבות לסדר הפריטים. המשתנה האורדינלי יכול להיות הן כמותי והן איכותי, בהתאם להגדרת החוקר.
#:* דרגה צבאית, מידת שביעות רצון וטיב טעם הם דוגמאות למשתנה אורדינלי.
#:* המשתנה האורדינלי נמצא מעל המשתנה הנומינלי ומתחת למשתנה האינטרוולי בסולם של רמת המדידה.
=מילים נרדפות=
* משתנה סידורי
=ראו גם=
* משתנה נומינלי
* משתנה אינטרוולי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:סוציולוגיה
=מילים נרדפות=
* משתנה סידורי
=ראו גם=
* משתנה נומינלי
* משתנה אינטרוולי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:סוציולוגיה
משתנה אינטרוולי
מִשְׁתַּנֶּה אִינְטֶרְוָלִי
# משתנה כמותי רציף אשר ערכיו הם מספרים ממשיים, וגודל המרווח בין תוצאה לתוצאה מצביע על מידת הקרבה ביניהן. כאשר בנוסף מגדירים ערך כלשהו להיות האפס המוחלט, אז גם למנה של שתי תוצאות יש משמעות.
#:* טמפרטורה, גובה וגיל הם דוגמאות למשתנה אינטרוולי.
#:* המשתנה האינטרוולי נמצא מעל המשתנה הנומינלי ומעל המשתנה האורדינלי בסולם של רמת המדידה.
=מילים נרדפות=
* משתנה מרווחי
=ראו גם=
* משתנה אורדינלי
* משתנה נומינלי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:סוציולוגיה
=מילים נרדפות=
* משתנה מרווחי
=ראו גם=
* משתנה אורדינלי
* משתנה נומינלי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:סוציולוגיה
אוניברסיטה
אוּנִיבֶרְסִיטָה
אוניברסיטת אוקספורד
לימודים באוניברסיטה
# מוסד להשכלה גבוהה ולמחקר, המעניק תארים אקדמיים.
#:* אני לומד לתואר ראשון באוניברסיטה.
#:* האוניברסיטה הגדולה בישראל היא "אוניברסיטת תל־אביב".
=גיזרון=
* universitas, מן universus – הכלל; הלחם של ūnus – אחד, וכן versus – נהפך.
=צירופים=
* אוניברסיטה פתוחה
=ראו גם=
* אקדמיה
* מכללה
* סטודנט
* קמפוס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חינוך
קטגוריה:מוסדות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* universitas, מן universus – הכלל; הלחם של ūnus – אחד, וכן versus – נהפך.
=צירופים=
* אוניברסיטה פתוחה
=ראו גם=
* אקדמיה
* מכללה
* סטודנט
* קמפוס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חינוך
קטגוריה:מוסדות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
הדשא של השכן תמיד ירק יותר
הַדֶּשֶׁא שֶׁל הַשָּׁכֵן יָרֹק יוֹתֵר
# הדברים של האחר תמיד נראים טובים יותר מאלו שלך.
=ביטויים קרובים=
*מים גנובים ימתקו
=ראו גם=
* דשא
* ירוק
* קנאה
* שכן

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:פסיכומטרי
=ביטויים קרובים=
*מים גנובים ימתקו
=ראו גם=
* דשא
* ירוק
* קנאה
* שכן

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:פסיכומטרי
שביזות
שְׁבִיזוּת
# דכדוך מלווה בעייפות, חוסר רצון וכוח לפעול.
=גיזרון=
* ראו שבוז.
=צירופים=
* שביזות יום א'
=ראו גם=
* שבוז

קטגוריה:סלנג
קטגוריה:צבא
=גיזרון=
* ראו שבוז.
=צירופים=
* שביזות יום א'
=ראו גם=
* שבוז

קטגוריה:סלנג
קטגוריה:צבא
אמר"ל
אמר"ל
# אמצעי ראיית לילה.
=תרגום=
* NVD

קטגוריה:ראשי תיבות
=תרגום=
* NVD

קטגוריה:ראשי תיבות
במ"י
במ"י
# בגד מגן יעודי. 

קטגוריה:ראשי תיבות
סי"ל
סי"ל
# סרבל יעודי לאב"כ. 

קטגוריה:ראשי תיבות
מקל"ש
מקל"ש
# מקלחות שדה.
# מטר מעוקב לשנייה.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביחידות מידה
יהל"ם
יהל"ם
# יחידת הנדסה למשימות מיוחדות.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
אפר"ן
אפר"ן
# אסון פתע רב נפגעים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
תל"א
תל"א
# תכנית לימודים אישית.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות במשרד החינוך
שדך
שִׁדֵּךְ
# הביא להסכמה, במיוחד נאמר על על הסכמה לארוסים ולתנאי הנשואים. 
# <small>בהשאלה</small> הביא לקשר בין שניים, חבֵּר.
=גיזרון=
* לשון חז"ל, מארמית.
* יתכן שמשמעות הפועל במקור היא הרגיע ופיס כמו פישר שהרי המשדך פועל לגשר בין שניים. בארמית תרגום המילה שכך הוא נשתדך תרגום: ואישתדכו מיא.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=ראו גם=
* השתדך
* שדכן
* שידוך
* תיוך
קטגוריה:לשון חז"לקטגוריה:ארמית
=גיזרון=
* לשון חז"ל, מארמית.
* יתכן שמשמעות הפועל במקור היא הרגיע ופיס כמו פישר שהרי המשדך פועל לגשר בין שניים. בארמית תרגום המילה שכך הוא נשתדך תרגום: ואישתדכו מיא.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=ראו גם=
* השתדך
* שדכן
* שידוך
* תיוך
קטגוריה:לשון חז"לקטגוריה:ארמית
פיצריה
פִּיצֵרִיָּה (גם:פִּיצָרִיָּה)
פיצריה
# מקום בו מכינים ומוכרים ובדרך־כלל גם אוכלים פיצה.
#:* יונתן אוכל לפחות פעם אחת בשבוע בפיצריה שברחוב דיזנגוף.
=גיזרון=
* pizzeria.
=ראו גם=
* גלידריה

קטגוריה:מסעדות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
=גיזרון=
* pizzeria.
=ראו גם=
* גלידריה

קטגוריה:מסעדות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
נלענ"ד
נלענ"ד
# נראה לעניות דעתי.

קטגוריה:ראשי תיבות
פיצה
פִּיצָה
# מאפה שטוח העשוי מבצק ועליו רוטב עגבניות, גבינה ותוספות אחרות.
#:* משה אוהב לאכול פיצה עם אנשובי.
=גיזרון=
* pizza; ייתכן כי במקור – פִּתָּה
=צירופים=
* פיצה מקפיצה
* פיצה על לבנים
* פיצה מרגריטה
* פיצה משפחתית
= ראו גם =
* פיצריה
* פיסלדיר
* לחמה בעג'ין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:המטבח האיטלקי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
פִּיצָה
# מאפה שטוח העשוי מבצק ועליו רוטב עגבניות, גבינה ותוספות אחרות.
#:* משה אוהב לאכול פיצה עם אנשובי.
=גיזרון=
* pizza; ייתכן כי במקור – פִּתָּה
=צירופים=
* פיצה מקפיצה
* פיצה על לבנים
* פיצה מרגריטה
* פיצה משפחתית
= ראו גם =
* פיצריה
* פיסלדיר
* לחמה בעג'ין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:המטבח האיטלקי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
פצה
פִּצָּה
# פייס, שילם תשלומים לאדם אחר על נזק שגרם לו.
#:* בית המשפט חייב אותו לפצות את התובע
#:* מיכה לא פיצה עדיין את חברו על הכדור שאיבד לו אתמול.
# אִזן או כִּסה על חיסרון.
#:* מראה הזריחה הנהדרת פיצה אותנו על אובדן שעות השנה.
=גיזרון=
* תרגום: אִם תָּבֹא וּתְעַרְעֵר לֹא אֲפַצֶּה אוֹתְךָ
=מילים נרדפות=
* שילם
*פייס
=תרגום=
 קטגוריה:ארמית
פָּצָה {{משני|א}}
# פער, פתח (בד"כ את הפה).
#:* לאחר נאומו הנוקב של הנשיא, איש מהנוכחים לא פצה את פיו.
=מובאות נוספות=
* 
* .
* "חִזְקִי אִמְצִי וּפֶה פְּצִי לַעֲרוֹךְ מַהְלָל/ לָאֵל גֵּאֶה שִׁיר לוֹ יָאֶה גָּדוֹל וּמְהֻלָּל/ תָּמִיד שִׁירָה לוֹ אָעִירָה אֵלָיו אֶתְפַּלָּל/ הוּא אֵל עֻזִּי וּמָעֻזִּי יִשְׁעִי וּכְבוֹדִי" ([http://www.piyut.org.il/textual/184.html רֹנִּי יַעֲלָה], פיוט מאת רבי ישראל נג'ארה, צפת, המאה ה־16)
=צירופים=
* פצה פיו
* אין פוצה פה ומצפצף
פָּצָה {{משני|ב}}
# הציל, הושיע.
=גיזרון=
*נדיר. תרגום לפועל הציל.
*אולי יסודו כמו פצה א פתח שוחרר. 
*יתכן חילוף עיצורים ד/צ מן פדה.
=מידע נוסף=
בארמית נמצא פועל בשורש זה במובן לפנות,
=גיזרון=
* תרגום: אִם תָּבֹא וּתְעַרְעֵר לֹא אֲפַצֶּה אוֹתְךָ
=מילים נרדפות=
* שילם
*פייס
=תרגום=
 קטגוריה:ארמית
פָּצָה {{משני|א}}
# פער, פתח (בד"כ את הפה).
#:* לאחר נאומו הנוקב של הנשיא, איש מהנוכחים לא פצה את פיו.
=מובאות נוספות=
* 
* .
* "חִזְקִי אִמְצִי וּפֶה פְּצִי לַעֲרוֹךְ מַהְלָל/ לָאֵל גֵּאֶה שִׁיר לוֹ יָאֶה גָּדוֹל וּמְהֻלָּל/ תָּמִיד שִׁירָה לוֹ אָעִירָה אֵלָיו אֶתְפַּלָּל/ הוּא אֵל עֻזִּי וּמָעֻזִּי יִשְׁעִי וּכְבוֹדִי" ([http://www.piyut.org.il/textual/184.html רֹנִּי יַעֲלָה], פיוט מאת רבי ישראל נג'ארה, צפת, המאה ה־16)
=צירופים=
* פצה פיו
* אין פוצה פה ומצפצף
פָּצָה {{משני|ב}}
# הציל, הושיע.
=גיזרון=
*נדיר. תרגום לפועל הציל.
*אולי יסודו כמו פצה א פתח שוחרר. 
*יתכן חילוף עיצורים ד/צ מן פדה.
=מידע נוסף=
בארמית נמצא פועל בשורש זה במובן לפנות,
חרה
חָרָה {{משני|א}}
# הכעיס, הרגיז, קומם, הכאיב, פגע.
#:*דבריך חורים לי מאוד.
#:*התנהגותך הילדותית חורה לי.

# <small>בצרוף חרה־אף</small> בער בכעס.
=גיזרון=
*חרה (2) כנראה קרוב לחרה (ב) משורש חרר. 
* (2) חרא⇆חרה, השוו לאתר ה"חירייה" שכתוצאה מפעילות כימית אורגנית-ספונטנית היה מעלה תמרות עשן
=מילים נרדפות=
*הכעיס
*הרגיז
*קומם
*הקציף
*הרתיח
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=ראו גם=
*התחרה
*חרון
*כעס
*רוגז
חָרָה {{משני|ב}}
# <small>מקראי בלבד</small> בער, היה חם מאד.
# רתח , היה חם מאד
=נגזרות=
*חריף
*חרדל
*חרירה (מרק)
*חרון
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
*חררה
*חרר
*נִחַר
=סמוכין=
* [https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=600007&mm15=021070017160%2024&mismilla=10 קדושתות לשבתות לאירועים שונים] (שורה 62) / אלעזר הקליר .
חָרָה {{משני|א}}
# הכעיס, הרגיז, קומם, הכאיב, פגע.
#:*דבריך חורים לי מאוד.
#:*התנהגותך הילדותית חורה לי.

# <small>בצרוף חרה־אף</small> בער בכעס.
=גיזרון=
*חרה (2) כנראה קרוב לחרה (ב) משורש חרר. 
* (2) חרא⇆חרה, השוו לאתר ה"חירייה" שכתוצאה מפעילות כימית אורגנית-ספונטנית היה מעלה תמרות עשן
=מילים נרדפות=
*הכעיס
*הרגיז
*קומם
*הקציף
*הרתיח
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=ראו גם=
*התחרה
*חרון
*כעס
*רוגז
חָרָה {{משני|ב}}
# <small>מקראי בלבד</small> בער, היה חם מאד.
# רתח , היה חם מאד
=נגזרות=
*חריף
*חרדל
*חרירה (מרק)
*חרון
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
*חררה
*חרר
*נִחַר
=סמוכין=
* [https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=600007&mm15=021070017160%2024&mismilla=10 קדושתות לשבתות לאירועים שונים] (שורה 62) / אלעזר הקליר .
אתמול
אֶתְמוֹל
# היום שקדם ליום הנוכחי.
#:* אתמול היה יום חמישי והיום יום שישי.
#:* מאוד נהניתי אתמול בטיול.
# דבר השייך לעבר, דבר שהתיישן.
#:* בגדיה של הזמרת שייכים לאפנה של אתמול.
#:* הוידאו שייך לטכנולוגיית האתמול.
=גיזרון=
*המילה המקורית "תְּמוֹל" נהגתה בתקופת המקרא בשווא נח (tmol), וכדי להקל על הגייתה נוספה לה תנועת עזר תחילית (המכונה [http://www.safa-ivrit.org/dikduk/prosthetic.php אל"ף פרוסתטית]) בדומה למילים רבות אחרות (ראה לדוגמה אפרוח). לפיכך אנו מוצאים במקרא את הצורה תמול ( לצד צורת אתמול (). פרשני המקרא עמדו על תופעה זו: הרשב"ם בפירושו על המילה "האתרים" (<small></small>) כותב כי היא "כמו אפרוח, אתמול, אזרוע" וכי "הרבה אלפין באין לשמוש בראש תיבה". מוסיף אבן עזרא בפירושו על המילה "רביעי" (<small></small>) כי (כלומר, המקור הוא ללא אל"ף).
*המילה מופיעה בשפות שמיות נוספות גם כן לעתים בשתי צורות - עם תנועת עזר ובלעדיה - כגון: אכדית - ittimāli, timāli, בלוחות אל-עמארנה הכתובות בניב כנעני מן המאה ה-14 לפנה"ס בהגיית תּוּמַל tumal צטוט: "...היו תמול שלשום, ו...ישנת היום". ארמית - אִתְּמָלֵי, תְּמָלֵי (ראה [http://www.mechon-mamre.org/i/t/u/up0201.htm תרגום אונקלוס] ל) וסורית - (t'mal) . אתיופית - תֵמלֵם təmālǝm.
=צירופים=
*כתמול שלשום
=מילים נרדפות=
* תמול (1)
* אמש (1)
* עבר (2)
=ראו גם=
* אשתקד
* שלשום

קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
קטגוריה:זמן
קטגוריה:תואר־הפועל
=גיזרון=
*המילה המקורית "תְּמוֹל" נהגתה בתקופת המקרא בשווא נח (tmol), וכדי להקל על הגייתה נוספה לה תנועת עזר תחילית (המכונה [http://www.safa-ivrit.org/dikduk/prosthetic.php אל"ף פרוסתטית]) בדומה למילים רבות אחרות (ראה לדוגמה אפרוח). לפיכך אנו מוצאים במקרא את הצורה תמול ( לצד צורת אתמול (). פרשני המקרא עמדו על תופעה זו: הרשב"ם בפירושו על המילה "האתרים" (<small></small>) כותב כי היא "כמו אפרוח, אתמול, אזרוע" וכי "הרבה אלפין באין לשמוש בראש תיבה". מוסיף אבן עזרא בפירושו על המילה "רביעי" (<small></small>) כי (כלומר, המקור הוא ללא אל"ף).
*המילה מופיעה בשפות שמיות נוספות גם כן לעתים בשתי צורות - עם תנועת עזר ובלעדיה - כגון: אכדית - ittimāli, timāli, בלוחות אל-עמארנה הכתובות בניב כנעני מן המאה ה-14 לפנה"ס בהגיית תּוּמַל tumal צטוט: "...היו תמול שלשום, ו...ישנת היום". ארמית - אִתְּמָלֵי, תְּמָלֵי (ראה [http://www.mechon-mamre.org/i/t/u/up0201.htm תרגום אונקלוס] ל) וסורית - (t'mal) . אתיופית - תֵמלֵם təmālǝm.
=צירופים=
*כתמול שלשום
=מילים נרדפות=
* תמול (1)
* אמש (1)
* עבר (2)
=ראו גם=
* אשתקד
* שלשום

קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
קטגוריה:זמן
קטגוריה:תואר־הפועל
שלשום
שִׁלְשׁוֹם
# היום שלפני אתמול, היום שהיה לפני יומיים.
#:* היום יום שבת, לכן שלשום היה יום חמישי.
#:* שלשום היה יום ראשון, כלומר היום יום שלישי.
#:* רותי, מדוע לא הגעת שלשום לבית הספר?
=גיזרון=
* ייתכן שזהו הלחם של המילים שָׁלוֹשׁ + יוֹם: לפני שלושה ימים, אם סופרים את היום הנוכחי. לדעה אחרת, מורכב מהבסיס שלוש בסיומת תואר־הפועל ־וֹם/ָם (כמו במילים פִּתְאוֹם, חִנָּם, רֵיקָם).
=צירופים=
* כתמול שלשום
* מתמול שלשום
=ראו גם=
* אמש
* אתמול
* זמן

קטגוריה:הלחם בסיסים
קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:זמן
=גיזרון=
* ייתכן שזהו הלחם של המילים שָׁלוֹשׁ + יוֹם: לפני שלושה ימים, אם סופרים את היום הנוכחי. לדעה אחרת, מורכב מהבסיס שלוש בסיומת תואר־הפועל ־וֹם/ָם (כמו במילים פִּתְאוֹם, חִנָּם, רֵיקָם).
=צירופים=
* כתמול שלשום
* מתמול שלשום
=ראו גם=
* אמש
* אתמול
* זמן

קטגוריה:הלחם בסיסים
קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:זמן
גלוסקמה
גְּלוֹסְקֵמָה
# תבה, ארגז.
# תיבה לשמירת עצמות המת.
#:* במערת קבורה נמצאו גלוסקמאות חצובות מאבן גיר ומעוטרות בתבליטים.
= גיזרון =
*במקורות לעתים נכתב "דלוסקמא".
* ; הלחם בסיסים של – לשון (השוו גלוסר), עם – אדאג, אטפל, אשגיח; היות ובמקור זה היה כינוי לתבה לשמירת הלשונית של כלי נגינה, אבל כבר ביוונית קיבל את המשמעות הכללית יותר.
= תרגום =
#
#
#
= ראו גם =
* סרקופג
* חפיסה
* אסטן
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מוות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
= גיזרון =
*במקורות לעתים נכתב "דלוסקמא".
* ; הלחם בסיסים של – לשון (השוו גלוסר), עם – אדאג, אטפל, אשגיח; היות ובמקור זה היה כינוי לתבה לשמירת הלשונית של כלי נגינה, אבל כבר ביוונית קיבל את המשמעות הכללית יותר.
= תרגום =
#
#
#
= ראו גם =
* סרקופג
* חפיסה
* אסטן
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מוות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
חרא
חָרָא
# פרש, צואה, הפרשות הגוף מפי הטבעת.
#:* (גם בצורה המופיעה בספר ישעיה: )
#:* <BR> [מי שפגש בהן בנשים כשפניות יאמר כך: צואה חמה בסלים קרועים לפיכן נשות הכשפים.]
# גרוע, רע, נתעב.
#:* אל תהיה חרא, בוא שחק אתי בשש בש.
#:* איזה חרא של יום היה לי היום, חבל שקמתי מהמיטה.
# מילת אכזבה או כעס.
#:* איזה חרא, שכחתי את הארנק בבית!
#:* חרא, שכחתי איפה החניתי את המכונית.
=גיזרון=
* המקור מן אוגריתית חְרַא 𐎃𐎗𐎀 גם בהוראת 'בקבוקים-מרוקנים' 
* המילה מופיעה בתנ"ך שלוש פעמים ובצורת הכתיב בלבד – פעמיים המילה מוחלפת במילה צואה, ופעם אחת מוחלף הצירוף "חרי יונים" ב"דביונים". השימוש בעברית חדשה מושפע מן הערבית הישראלית המדוברת: חַ'רָא (השווה ערבית ספרותית: (חֻ'רְא), "צואה", (חַ'רִאַ) "הפריש צואה").
=הערות=
* המלה מאויתת לעתים (באופן שגוי) כ"חרה"- מלשון חרון-אף, בהוראת כעס,רגז.
=צירופים=
* אכל חרא
* חרא בלבן
=נגזרות=
* חריונה
* מחראה
=מילים נרדפות=
* גוש, גללים, חרבון, פרש, צאה, צואה, קקה, קקי, רעי (1)
* מחורבן, מסריח (2)
* שיט (3)
=ראו גם=
* שין#שִׁין
* החריא
* שלשול
=סימוכין=
קטגוריה:גידופים
חָרָא
# פרש, צואה, הפרשות הגוף מפי הטבעת.
#:* (גם בצורה המופיעה בספר ישעיה: )
#:* <BR> [מי שפגש בהן בנשים כשפניות יאמר כך: צואה חמה בסלים קרועים לפיכן נשות הכשפים.]
# גרוע, רע, נתעב.
#:* אל תהיה חרא, בוא שחק אתי בשש בש.
#:* איזה חרא של יום היה לי היום, חבל שקמתי מהמיטה.
# מילת אכזבה או כעס.
#:* איזה חרא, שכחתי את הארנק בבית!
#:* חרא, שכחתי איפה החניתי את המכונית.
=גיזרון=
* המקור מן אוגריתית חְרַא 𐎃𐎗𐎀 גם בהוראת 'בקבוקים-מרוקנים' 
* המילה מופיעה בתנ"ך שלוש פעמים ובצורת הכתיב בלבד – פעמיים המילה מוחלפת במילה צואה, ופעם אחת מוחלף הצירוף "חרי יונים" ב"דביונים". השימוש בעברית חדשה מושפע מן הערבית הישראלית המדוברת: חַ'רָא (השווה ערבית ספרותית: (חֻ'רְא), "צואה", (חַ'רִאַ) "הפריש צואה").
=הערות=
* המלה מאויתת לעתים (באופן שגוי) כ"חרה"- מלשון חרון-אף, בהוראת כעס,רגז.
=צירופים=
* אכל חרא
* חרא בלבן
=נגזרות=
* חריונה
* מחראה
=מילים נרדפות=
* גוש, גללים, חרבון, פרש, צאה, צואה, קקה, קקי, רעי (1)
* מחורבן, מסריח (2)
* שיט (3)
=ראו גם=
* שין#שִׁין
* החריא
* שלשול
=סימוכין=
קטגוריה:גידופים
או"ק
אוֹ"ק
# אות קריאה.
# אישות וקבורה.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
פלה"ק
פַּלהָ"ק
# פלוגת החייאה קדמית.
= ראו גם =
* תאג"ד

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
= ראו גם =
* תאג"ד

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
חש"ן
חָשָׁ"ן
#חיל השריון

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
חת"מ
חָתָ"מ
#חיל התותחנים

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
קפ"פ
קפ"פ
#קרב פנים אל פנים.

קטגוריה:ראשי תיבות
ירפ"א
יַרְפָּ"א
#יחידת הרפואה האווירית. כינוי לאחד משלבי המיון לקורס טיס, הכולל מבדקים רפואיים.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
שכפו"ד
שַכפּוֹ"ד
#שכפ"ץ ואפוד. מדובר בווסט לוחם, עם שילוב של לוחות מגן קרמיים.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
סמ"ב
סַמָּ"בּ
#סמ"ל בכיר.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה: ראשי תיבות בצה"ל
הסב"ש
הַסְבָּ"שׁ
# הסברה שבועית.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
עימו"ג
עימוּ"ג
#עימות מוגבל. כינוי ללחימה כיום באיו"ש.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
סכמ"ש
סֵכּמָ"ש
# סיכום שבוע

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
סֵכּמָ"ש
# סיכום שבוע

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
גא"פ
גא"פ
#ג'יהאד איסלמי פלסטיני (-ארגון טרור ראשי התיבות בערבית הפוכות כדי לא ליצור מילה שלילית)

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
חפיסה
חֲפִיסָה
# תיבה קטנה, נרתיק; אריזה קטנה, כגון של סיגריות, תרופות. 
#:*... 
#:*קניתי שתי חפיסות שוקולד.
#:* הקוסם מצוייד תמיד בחפיסת קלפים.
=גיזרון=
* המילה מופיעה בלשון סורית-ארמית בהגיית חפּישׂ: ([https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=xpysh%20N&cits=all ḥpysh]) בהוראת: תיק-עור, (וגם בהוראת חיפושית) .שורש ח-פ-ס הוא וריאצייה של שורש ח-פ-ש .
==פרשנים מפרשים==
*חז"ל (תוספתא): מאי חפיסה? -חמת קטנה (בבא מציעא) (נאד קטן של עור).
*רש"י: מְחֻסְפָּס-יש לפרש לשון חפיסה שבלשון משנה מכוסה.
=ראו גם=
*דלוסקמא
*קופסה

קטגוריה:לשון חז"ל
=גיזרון=
* המילה מופיעה בלשון סורית-ארמית בהגיית חפּישׂ: ([https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=xpysh%20N&cits=all ḥpysh]) בהוראת: תיק-עור, (וגם בהוראת חיפושית) .שורש ח-פ-ס הוא וריאצייה של שורש ח-פ-ש .
==פרשנים מפרשים==
*חז"ל (תוספתא): מאי חפיסה? -חמת קטנה (בבא מציעא) (נאד קטן של עור).
*רש"י: מְחֻסְפָּס-יש לפרש לשון חפיסה שבלשון משנה מכוסה.
=ראו גם=
*דלוסקמא
*קופסה

קטגוריה:לשון חז"ל
שלפוחית
שַׁלְפּוּחִית
# קרום נפוח דמוי שק בגופם של בעלי חיים.
#:* שלפוחית השתן הִנה איבר שרירי המאחסן את השתן שנוצר על־ידי הכליות.
#:* מחלת ההרפס מתאפיינת בריכוז שלפוחיות על העור.
# רחם, האיבר בו גדל העובר.
# בלון נפוח.
=גיזרון=
# מקור המילה בתלמוד: ופירש"י "שלפוחית - קרום שהולד מונח בה ובלע"ז מרי"ץ". המילה הגיעה מהארמית: שִׁילְפּוּחָא. לדעת חוקרים אחדים (כדוגמת Jastrow), מקור המילה בשורש נ־פ־ח, והלמ"ד אינה מקורית.
=צירופים=
* שלפוחית השתן
=תרגום=
1. קרום נפוח בחי:

2. רחם:

3. בלון:
=ראו גם=
* בועה
* אבעבועה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שפעל (גזירה)
קטגוריה:אנטומיה
=גיזרון=
# מקור המילה בתלמוד: ופירש"י "שלפוחית - קרום שהולד מונח בה ובלע"ז מרי"ץ". המילה הגיעה מהארמית: שִׁילְפּוּחָא. לדעת חוקרים אחדים (כדוגמת Jastrow), מקור המילה בשורש נ־פ־ח, והלמ"ד אינה מקורית.
=צירופים=
* שלפוחית השתן
=תרגום=
1. קרום נפוח בחי:

2. רחם:

3. בלון:
=ראו גם=
* בועה
* אבעבועה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שפעל (גזירה)
קטגוריה:אנטומיה
סיגד
סִיגְד
# שמו העממי של חג המֶהֶללַה, חג הנחגג על־ידי יהודי אתיופיה מידי שנה בכ"ט בחשוון כדי להזכיר את הברית שנכרתה במעמד הר סיני בין עם ישראל ובין אלוהים.
#:* ברוך, שעלה מאתיופיה לפני שבע שנים, נוהג לנסוע לחגיגות הסיגד בירושלים בכל שנה.
=גיזרון=
השם העממי סִיגְד (בגעז: ስግድ - "סגידה"), או סֶגדֶת, המתפרש כ"יום עבודת ה'", שימש בעבר כאחד הכינויים ליום הכיפורים וממנו ירש חג זה את שמו.
=מילים נרדפות=
* המֶהֶללַה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
=גיזרון=
השם העממי סִיגְד (בגעז: ስግድ - "סגידה"), או סֶגדֶת, המתפרש כ"יום עבודת ה'", שימש בעבר כאחד הכינויים ליום הכיפורים וממנו ירש חג זה את שמו.
=מילים נרדפות=
* המֶהֶללַה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
קב"מ
קב"מ
# קבלן משנה.
# קרינה בלתי מייננת.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:הנדסת מערכות
SRR
SRR
# <small>הנדסת מערכת</small> System Requirement Review.</br>סקר דרישות מערכת. זהו השלב הראשון בתהליך בניית פתרונות מערכתיים.
# <small>הנדסת מערכת</small> Software Requirement Review.</br>סקר דרישות תוכנה. זהו השלב השלישי בתהליך בניית פתרונות מערכתיים.
#:*שלבי הבניה של פתרונות מערכתיים הם:
#:*# SRR (מערכת)
#:*# SDR
#:*# SRR (תוכנה)
#:*# PDR
#:*# CDR
#:*# TRR
#:*# FCA
#:*# FQR
# Search and Rescue Region.</br>תחום מוגדר אשר בתוכו מבצעים פעולת חיפוש, חילוץ והצלה.
=ראו גם=
* SRS

קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
=ראו גם=
* SRS

קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
SDR
sdr
# <small>הנדסת מערכת</small> System Design Review.</br>סקר תיכון מערכת. זהו השלב השני בתהליך בניית פתרונות מערכתיים.
#:*שלבי הבניה של פתרונות מערכתיים הם:
#:*# SRR (מערכת)
#:*# SDR
#:*# SRR (תוכנה)
#:*# PDR
#:*# CDR
#:*# TRR
#:*# FCA
#:*# FQR
=ראו גם=
* DR

קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
=ראו גם=
* DR

קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
PDR
PDR
# <small>הנדסת מערכת</small> Preliminary Design Review.</br>סקר תיכון ראשוני. זהו השלב הרביעי בתהליך בניית פתרונות מערכתיים.
#:*שלבי הבניה של פתרונות מערכתיים הם:
#:*# SRR (מערכת)
#:*# SDR
#:*# SRR (תוכנה)
#:*# PDR
#:*# CDR
#:*# TRR
#:*# FCA
#:*# FQR
=ראו גם=
* DR

קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
=ראו גם=
* DR

קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
CDR
CDR
# <small>הנדסת מערכת</small> Critical Design Review.</br>סקר תיכון קריטי. זהו השלב החמישי בתהליך בניית פתרונות מערכתיים.
#:*שלבי הבניה של פתרונות מערכתיים הם:
#:*# SRR (מערכת)
#:*# SDR
#:*# SRR (תוכנה)
#:*# PDR
#:*# CDR
#:*# TRR
#:*# FCA
#:*# FQR
# מחשבים קיצור של CD-R שפירושו Compact Disc - Recordable (מדיה אופטית לכתיבה חד פעמית).
=ראו גם=
* DR
* CD
* CDRW

קטגוריה:ראשי תיבות במחשבים
קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
=ראו גם=
* DR
* CD
* CDRW

קטגוריה:ראשי תיבות במחשבים
קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
FQR
FQR
# <small>הנדסת מערכת</small> Functional Qualification Review.</br>סקר כשירות התפקוד. זהו השלב החמישי בתהליך בניית פתרונות מערכתיים. שלב זה (אימות התכן) מתבצע אחרי שאב הטיפוס נבדק בניסויים.
#:*שלבי הבניה של פתרונות מערכתיים הם:
#:*# SRR (מערכת)
#:*# SDR
#:*# SRR (תוכנה)
#:*# PDR
#:*# CDR
#:*# TRR
#:*# FCA
#:*# FQR

קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
QFD
QFD
# <small>הנדסת מערכת</small> Quality Function Deployment.</br>שפה ויזואלית לתיכון מוצרים שפותחה ביפן עם תום מלחמת העולם השניה ואומצה בשאר העולם. השפה מציבה בצורה גרפית את דרישות הלקוח אל מול חשיבות הדרישות ואל מול פתרונות של חברות מתחרות.
=ראו גם=
* בית האיכות

קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
=ראו גם=
* בית האיכות

קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
AHP
AHP
# <small>הנדסת מערכת</small> Analytic Hierarchy Process.</br>שיטה מתמטית לקבלת החלטות באמצעות השוואת קריטריונים בזוגות.

קטגוריה:הנדסת מערכות
קטגוריה:ראשי תיבות בהנדסה
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
גט
גֵּט
# מסמך הגירושים, בו מכריז הבעל על כך שהוא ואשתו נפרדים ואינם חיים יותר יחד.
#:* טוביה ואשתו מתגרשים, והם נרשמו בבית הדין הרבני של מחוז ירושלים לקבלת גט לגרושין.
#:* .
# שטר כלשהו.
=גיזרון=
* אכדית: giṭṭu משומרית GID.DA ״חומר, בוץ״; ארמית: גִּטָא. שטר, תעודה.
=פרשנים מפרשים=
* הגר"א דרש את המילה "גט": אין מילה בתורה בה מופיעות האותיות גימ"ל וטי"ת זו אחר זו, ולכן יש במילה סימן להרחקה. אמנם, מילים בהן מופיע זוג אותיות זה בסמיכות (למשל: "מְטַגֵּן") מופיעות אמנם במשנה, אך לא במקרא. ישנם גם זוגות אותיות מעטים נוספים שאינם מופיעים, כגון גימ"ל/קו"ף, זי"ן/טי"ת, זי"ן/צד"י, סמ"ך/צד"י. אבל (פרט לזי"ן/טי"ת) יש להן שורש משותף : אותיות חיכיות: ג, י, כ, ק או אותיות שיניות: ז, ס, צ, ר, ש) אבל ל"ג" ו"ט" אין שום דבר משותף!
=צירופים=
* גט מקושר<!--בבא בתרא קס א-->
* גט פשוט<!--בבא בתרא קס א-->
* גט שחרור
* מסכת גיטין
=ראו גם=
* גרושין
* התגרש
* כריתות
* נשואין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
=גיזרון=
* אכדית: giṭṭu משומרית GID.DA ״חומר, בוץ״; ארמית: גִּטָא. שטר, תעודה.
=פרשנים מפרשים=
* הגר"א דרש את המילה "גט": אין מילה בתורה בה מופיעות האותיות גימ"ל וטי"ת זו אחר זו, ולכן יש במילה סימן להרחקה. אמנם, מילים בהן מופיע זוג אותיות זה בסמיכות (למשל: "מְטַגֵּן") מופיעות אמנם במשנה, אך לא במקרא. ישנם גם זוגות אותיות מעטים נוספים שאינם מופיעים, כגון גימ"ל/קו"ף, זי"ן/טי"ת, זי"ן/צד"י, סמ"ך/צד"י. אבל (פרט לזי"ן/טי"ת) יש להן שורש משותף : אותיות חיכיות: ג, י, כ, ק או אותיות שיניות: ז, ס, צ, ר, ש) אבל ל"ג" ו"ט" אין שום דבר משותף!
=צירופים=
* גט מקושר<!--בבא בתרא קס א-->
* גט פשוט<!--בבא בתרא קס א-->
* גט שחרור
* מסכת גיטין
=ראו גם=
* גרושין
* התגרש
* כריתות
* נשואין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
גט שחרור
גֵּט שִׁחְרוּר
# מסמך או שטר שמראה על רצונו של בעליהם של עבד או שפחה להעבירם לרשות עצמם ולהוציאם לחופשי.
#:* .
=ניגודים=
* שטר קניין
=ראו גם=
* גט
* עבד
* שחרור
* שפחה

קטגוריה:לשון חז"ל
=ניגודים=
* שטר קניין
=ראו גם=
* גט
* עבד
* שחרור
* שפחה

קטגוריה:לשון חז"ל
בח"א
בח"א
# בסיס חיל אוויר.
=תרגום=
* אנגלית: AFB

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
=תרגום=
* אנגלית: AFB

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
גבן
גִּבֵּן {{משני|א}}
# מי שיש לו חטוטרת או גבנון, מי שיש אצלו אנומליה של עמוד השדרה הגורמת לבליטה בחלקו העליון של הגב.
#:* "ארוך וגדול בגופו נראה יפה ונחמד למראה בעיני. וכאשר יזקין נראה בל יועיל ורע למראה יותר מן בני אדם הקצורים. כי ייעשה גיבן וינטה וישפל אורך גובה קומתו למטה".(שבתי דונולו,[https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=649001&mm15=000000002570%2000&mismilla=31 פרקי היפוקרט], תרגום ופירוש).
=גיזרון=
* באוגריתית גבשת gbṯt בהוראת חלק בשרני בגב הנראה כדבשת. ארמית יהודית גבּש gbš הוא צבר (מלשון 'הצטברות').
* פעם אחת במקרא - אולם לפי הפרשנות המסורתית, מדובר בשׁונִי במבנה גבות העיניים הנראה בצורת גבין : , אולם כבר שם יש גם דעה אחרת: וזה השימוש שהתקבל בשפה, וגם בתרגומים. 
* (כיום, בהוראת 'גיבּנים'). מיד במשניה הבאה מופיע -(בליטה באיזור הפנים). רק החל מעברית של ימה"ב - בהוראת 'גיבן', המוכרת כיום.
=מילים נרדפות=
* חטוטרת
* עקמת
* בליטה
=ראו גם=
* גיבנת
*גבנוני (במקרא הרים גבנונים)
* גבס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ךקטגוריה:בעלי מומים
גִּבֵּן {{משני|ב}}
# הפריד את מוצקי החלב ממי הגבינה
=גיזרון=
* לשון חז״ל משורש מקראי.
=ראו גם=
* גבינה
* חבץ
קטגוריה:בישול
גַּבָּן
# אדם שמקצועו הוא הכנת גבינות.
=גיזרון=
*עברית חדשה לפי הפועל גִּבֵּן, ראה לעיל.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
גֶּבֶן
# <small>בתעשית המזון</small> מוצקי החלב שנפרדו ממי הגבינה, שמרכיבם העיקרי קזאין.
=סמוכין=
קטגוריה:מאכלים
=גיזרון=
* באוגריתית גבשת gbṯt בהוראת חלק בשרני בגב הנראה כדבשת. ארמית יהודית גבּש gbš הוא צבר (מלשון 'הצטברות').
* פעם אחת במקרא - אולם לפי הפרשנות המסורתית, מדובר בשׁונִי במבנה גבות העיניים הנראה בצורת גבין : , אולם כבר שם יש גם דעה אחרת: וזה השימוש שהתקבל בשפה, וגם בתרגומים. 
* (כיום, בהוראת 'גיבּנים'). מיד במשניה הבאה מופיע -(בליטה באיזור הפנים). רק החל מעברית של ימה"ב - בהוראת 'גיבן', המוכרת כיום.
=מילים נרדפות=
* חטוטרת
* עקמת
* בליטה
=ראו גם=
* גיבנת
*גבנוני (במקרא הרים גבנונים)
* גבס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ךקטגוריה:בעלי מומים
גִּבֵּן {{משני|ב}}
# הפריד את מוצקי החלב ממי הגבינה
=גיזרון=
* לשון חז״ל משורש מקראי.
=ראו גם=
* גבינה
* חבץ
קטגוריה:בישול
גַּבָּן
# אדם שמקצועו הוא הכנת גבינות.
=גיזרון=
*עברית חדשה לפי הפועל גִּבֵּן, ראה לעיל.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
גֶּבֶן
# <small>בתעשית המזון</small> מוצקי החלב שנפרדו ממי הגבינה, שמרכיבם העיקרי קזאין.
=סמוכין=
קטגוריה:מאכלים
גרף
גָּרַף
# אסף ולקח תוך כדי תנועה; גם בהשאלה.
#:* בעסקה זאת הוא גרף כסף רב.
=צירופים=
*גרף מחמאות
גֵּרֵף (גם: גֵּרַף)
#אסף ולקח תוך כדי תנועה; השתמש במגרפה.
#:*הגנן גֵּרף את העלים שנשרו על הדשא.
=צירופים=
* גרף מחמאות
גְּרָף {{משני|א}}
# כלי לאסוף אליו; בעקר כלי לצואה.
=גיזרון=
*לשון חז"ל משורש מקראי.
=צירופים=
* גרף של רעי<!---ביטוי אזרחי בלשון חז"ל והלכתי--->
=ראו גם=
* סיר לילה
* עביט

<BR>
גְּרָף {{משני|ב}}
# רוזן, תאר אצולה שהיה מקובל בארצות הדוברות שפות גרמניות ושפות סלביות.
#:* גרף לב ניקוליביץ' טולסטוי הוא סופר ידוע.
=תרגום=
קטגוריה:תוארי אצולה
גְּרָף {{משני|ג}}
# תרשים המציג נתונים (של ערכים מדידות או מספרים או היחסים ביניהם) או מייצג אובייקט מתמטי באופן ויזואלי (למשל פונקציות, קבוצות, צורות גאומטריות וכולי).
#*
# אוסף כל הזוגות הסדורים של משתנה מסוים עם ערך הפונקציה המתאים לו עבור פונקציה מסוימת.
#*
# ייצוג מופשט של קבוצת אובייקטים ושל הקשרים ביניהם. האובייקטים מכונים קודקודים או צמתים והקישורים ביניהם מכונים צלעות או קשתות.
#*
#*:
=גיזרון=
* , ציור, , מה שמצויר, מה שכתוב; לטינית: graphicus.
= נגזרות =
* גרפי
* גרפיקה
=מילים נרדפות=
*תרשים (1)
*תרשים גרפי (1,2)
*דיאגרמה (1)
=ראו גם=
* עקומה
* מערכת צירים
*מבנה נתונים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הגרמנית
=צירופים=
*גרף מחמאות
גֵּרֵף (גם: גֵּרַף)
#אסף ולקח תוך כדי תנועה; השתמש במגרפה.
#:*הגנן גֵּרף את העלים שנשרו על הדשא.
=צירופים=
* גרף מחמאות
גְּרָף {{משני|א}}
# כלי לאסוף אליו; בעקר כלי לצואה.
=גיזרון=
*לשון חז"ל משורש מקראי.
=צירופים=
* גרף של רעי<!---ביטוי אזרחי בלשון חז"ל והלכתי--->
=ראו גם=
* סיר לילה
* עביט

<BR>
גְּרָף {{משני|ב}}
# רוזן, תאר אצולה שהיה מקובל בארצות הדוברות שפות גרמניות ושפות סלביות.
#:* גרף לב ניקוליביץ' טולסטוי הוא סופר ידוע.
=תרגום=
קטגוריה:תוארי אצולה
גְּרָף {{משני|ג}}
# תרשים המציג נתונים (של ערכים מדידות או מספרים או היחסים ביניהם) או מייצג אובייקט מתמטי באופן ויזואלי (למשל פונקציות, קבוצות, צורות גאומטריות וכולי).
#*
# אוסף כל הזוגות הסדורים של משתנה מסוים עם ערך הפונקציה המתאים לו עבור פונקציה מסוימת.
#*
# ייצוג מופשט של קבוצת אובייקטים ושל הקשרים ביניהם. האובייקטים מכונים קודקודים או צמתים והקישורים ביניהם מכונים צלעות או קשתות.
#*
#*:
=גיזרון=
* , ציור, , מה שמצויר, מה שכתוב; לטינית: graphicus.
= נגזרות =
* גרפי
* גרפיקה
=מילים נרדפות=
*תרשים (1)
*תרשים גרפי (1,2)
*דיאגרמה (1)
=ראו גם=
* עקומה
* מערכת צירים
*מבנה נתונים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הגרמנית
גטו
גֶּטוֹ
גטו קרקוב]]
# שכונה או מספר רחובות שהוקצו מראש להכיל בתוכם יהודים בלבד, לרוב היה הגטו מסוגר ומופרד משאר העיר. במהלך השואה הקימו הנאצים גטאות רבים, וריכזו בהם המוני יהודים.
#:*צבעו הצהוב היה מר ומסנוור/בקלות התעופף, התעופף למרומים/הוא היה אחרון, הוא היה אחרון/אין פרפרים פה - בגטו. ([http://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=583&wrkid=13973 "אין פרפרים פה בגטו"], פאוול פרידמן).
#:* גטו־וורשה היה הגטו הגדול ביותר באירופה, והיו בו מעל רבע מיליון יהודים.
#:* ברומא היו חמישה בתי־כנסת לפני שהיהודים הוכנסו לגטו, וכולם התאחדו לאחד.
# סגירות מחשבתית או חברתית של אדם.
# קבוצה חברתית הסגורה בפני שאר האוכלוסיה, מבחינה חברתית או גיאוגרפית. משמש בעיקר לתיאור החברה החרדית וחבל עזה.
=גיזרון=
*מקור המילה שנוי במחלוקת. סברה רווחת היא כי המילה שאולה מהמילה האיטלקית "Ghetto", שפירושה הוא בית־יציקה או מִטְבָּעָה. שם זה ניתן לשכונת היהודים בוונציה, שהייתה, ככל הנראה, הגטו הראשון באיטליה (מ־1516), בגלל בית־היציקה ששכן בשכונה . 
:יש הגורסים כי המילה נשאלה מן ההלחם האטלקי בהגיית: "בּורגְהטוֹ" (borghetto) כצורת הַקְטָנָה של "בורגו" (borgo) בהוראת: "כפר" ובמקור "מצודה".. עפ"י סברה אחרת נגזרה היא מהמילה העברית/הארמית גט .
=מילים נרדפות=
* עָרֵי מִסְכְּנוֹת
=ראו גם=
* מחנה ריכוז
=קישורים חיצוניים=
* [http://blog.oup.com/2009/03/ghetto/ "Why Don’t We Know the Origin of the Word Ghetto?"] מאת אנטולי ליברמן (אנגלית).
=הערות שוליים=
למשל: "מילון לועזי עברי המורחב", מאת דן וקפאי פינס, הוצאת עמיחי, 1976. 
 למשל: "מילון אבן־שושן החדש". 
למשל: בפתיחת ההקדמה לספר "הגטו" מאת לואיס וירת' ("The Ghetto", Louis Wirth).
קטגוריה:איטלקיתקטגוריה:השואה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
=גיזרון=
*מקור המילה שנוי במחלוקת. סברה רווחת היא כי המילה שאולה מהמילה האיטלקית "Ghetto", שפירושה הוא בית־יציקה או מִטְבָּעָה. שם זה ניתן לשכונת היהודים בוונציה, שהייתה, ככל הנראה, הגטו הראשון באיטליה (מ־1516), בגלל בית־היציקה ששכן בשכונה . 
:יש הגורסים כי המילה נשאלה מן ההלחם האטלקי בהגיית: "בּורגְהטוֹ" (borghetto) כצורת הַקְטָנָה של "בורגו" (borgo) בהוראת: "כפר" ובמקור "מצודה".. עפ"י סברה אחרת נגזרה היא מהמילה העברית/הארמית גט .
=מילים נרדפות=
* עָרֵי מִסְכְּנוֹת
=ראו גם=
* מחנה ריכוז
=קישורים חיצוניים=
* [http://blog.oup.com/2009/03/ghetto/ "Why Don’t We Know the Origin of the Word Ghetto?"] מאת אנטולי ליברמן (אנגלית).
=הערות שוליים=
למשל: "מילון לועזי עברי המורחב", מאת דן וקפאי פינס, הוצאת עמיחי, 1976. 
 למשל: "מילון אבן־שושן החדש". 
למשל: בפתיחת ההקדמה לספר "הגטו" מאת לואיס וירת' ("The Ghetto", Louis Wirth).
קטגוריה:איטלקיתקטגוריה:השואה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
שאלת קיטבג
שְׁאֵלַת קִיטְבֶּג
# שאלה טיפשית ומיותרת הגורמת נזק לשואל.
#:* "אם לא היית שואל מתי הבוחן, המורה היה שוכח ממנו לגמרי. איזו שאלת קיטבג!"
=מקור=
* מקור הניב בעגה הצה"לית. הוא נוצר כתוצאה ממקרים בהם צוו חיילים לבצע מטלה מתישה כגון הקפת הבסיס בריצה, ואחד מהם שאל אם יש לעשות זאת תוך כדי סחיבת הקיטבגים, וקיבל תשובה חיובית שהגדילה את המאמץ שהיה נדרש מהחיילים לולא נשאלה.
=ראו גם=
* הגדיל ראש
* קיטבג

קטגוריה:צה"ל
קטגוריה:סלנג
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=מקור=
* מקור הניב בעגה הצה"לית. הוא נוצר כתוצאה ממקרים בהם צוו חיילים לבצע מטלה מתישה כגון הקפת הבסיס בריצה, ואחד מהם שאל אם יש לעשות זאת תוך כדי סחיבת הקיטבגים, וקיבל תשובה חיובית שהגדילה את המאמץ שהיה נדרש מהחיילים לולא נשאלה.
=ראו גם=
* הגדיל ראש
* קיטבג

קטגוריה:צה"ל
קטגוריה:סלנג
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
גאורגי
גֵּאוֹרְגִּי
# אזרח או תושב של מדינת גאורגיה (לשעבר גרוזיה), או דבר שמוצאו משם.
#:* שמשון הגאורגי עלה בשנת 1950 לישראל מגאורגיה.
#:* השמלה הגאורגית שהבאת לי מטיולך בגאורגיה מאוד יפה.
=גיזרון=
* מיוונית: , "גאורגיה"; מ־, "איכר" + , סיומת לשמות ארצות. יתכן שמקור השם באחד משמותיה העתיקים של גאורגיה - "gurz", ושהקישור למילה "איכר" נעשה בשל הדמיון הפונטי.
=מידע נוסף=
* מקור הצורה "גרוזיה" ברוסית, והוא נמצא כיום בשימוש בשלוש מדינות בלבד: רוסיה, יפן וישראל. ברוב מדינות העולם האחרות מקובל השם "ג'ורג'יה" או "גאורגיה", כפי שהיה מקובל גם בישראל עד שנות ה־70. את השם "גרוזיה" הביאו עמם לישראל העולים שהגיעו בגלי העלייה מברית־המועצות בשנות ה־70, עת גאורגיה היתה חלק מברית־המועצות, והוא השתרש מאז. בשפה הגאורגית שמה של המדינה שונה לחלוטין, והיא מכונה בפי יושביה "סַכַּרְתְּבֵלוֹ" (საქართველო). בעקבות פנייה רשמית של מדינת גאורגיה לאקדמיה ללשון העברית ולמשרד החוץ הישראלי [http://news.walla.co.il/?w=/14/759336], שונה שמה העברי של המדינה באופן רשמי מגרוזיה לגאורגיה.
* במאה ה־12 לסה"נ מצויים אזכורים של גאורגיה בעברית כ"גֻּרְגָּן", ושל יושביה כ"גורגנים", למשל בספר מסעות בנימין מטודלה: "וארץ גורגן הנקראים גרגנין היושבים על נהר גיחון: והם הגרגשי והם מתעסקים בדת הנוצרים".
=ראו גם=
* גאורגיה
* גרוזיה
* גרוזינית
=קישורים חיצוניים=
* [http://khatul.livejournal.com/ טיעונים נגד השם גאורגיה] באתר "יומנו של חתול"
* [http://www.nplg.gov.ge/ic/library_e/gabeskiria/5.HTM על מקור השם "סכרתבלו" בגאורגית]

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:יווניתקטגוריה:לאומים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: , "גאורגיה"; מ־, "איכר" + , סיומת לשמות ארצות. יתכן שמקור השם באחד משמותיה העתיקים של גאורגיה - "gurz", ושהקישור למילה "איכר" נעשה בשל הדמיון הפונטי.
=מידע נוסף=
* מקור הצורה "גרוזיה" ברוסית, והוא נמצא כיום בשימוש בשלוש מדינות בלבד: רוסיה, יפן וישראל. ברוב מדינות העולם האחרות מקובל השם "ג'ורג'יה" או "גאורגיה", כפי שהיה מקובל גם בישראל עד שנות ה־70. את השם "גרוזיה" הביאו עמם לישראל העולים שהגיעו בגלי העלייה מברית־המועצות בשנות ה־70, עת גאורגיה היתה חלק מברית־המועצות, והוא השתרש מאז. בשפה הגאורגית שמה של המדינה שונה לחלוטין, והיא מכונה בפי יושביה "סַכַּרְתְּבֵלוֹ" (საქართველო). בעקבות פנייה רשמית של מדינת גאורגיה לאקדמיה ללשון העברית ולמשרד החוץ הישראלי [http://news.walla.co.il/?w=/14/759336], שונה שמה העברי של המדינה באופן רשמי מגרוזיה לגאורגיה.
* במאה ה־12 לסה"נ מצויים אזכורים של גאורגיה בעברית כ"גֻּרְגָּן", ושל יושביה כ"גורגנים", למשל בספר מסעות בנימין מטודלה: "וארץ גורגן הנקראים גרגנין היושבים על נהר גיחון: והם הגרגשי והם מתעסקים בדת הנוצרים".
=ראו גם=
* גאורגיה
* גרוזיה
* גרוזינית
=קישורים חיצוניים=
* [http://khatul.livejournal.com/ טיעונים נגד השם גאורגיה] באתר "יומנו של חתול"
* [http://www.nplg.gov.ge/ic/library_e/gabeskiria/5.HTM על מקור השם "סכרתבלו" בגאורגית]

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:יווניתקטגוריה:לאומים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
אוסטרלי
אוֹסְטְרָלִי
# אזרח או תושב של יבשת אוסטרליה, או דבר שמוצאו משם.
#:* דניאל האוסטרלי עלה לישראל מאוסטרליה בשנת 1990.
#:* הקנגורו ודב הקואלה הם בעלי חיים אוסטרליים.
=ראו גם=
* אוסטרליה
* אנגלית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לאומים
=ראו גם=
* אוסטרליה
* אנגלית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לאומים
אופה
אוֹפֶה
# מי שמקצועו אפיית לחם, עוגות ומאפים שונים.
=גיזרון=
*מן הפועל אפה
=מילים נרדפות=
* נחתום
* פלטר
=ראו גם=
* קונדיטור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
=גיזרון=
*מן הפועל אפה
=מילים נרדפות=
* נחתום
* פלטר
=ראו גם=
* קונדיטור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
אוסטרי
אוֹסְטְרִי
# אזרח או תושב של מדינת אוסטריה, או דבר שמוצאו משם.
#:* זאב האוסטרי עלה לישראל בשנת 1974.
#:* השניצל האוסטרי מפורסם מאוד בעולם.
=גיזרון=
* עיינו ערך אוסטריה.
=ראו גם=
* אוסטריה
* אוסטרית
* שניצל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לאומים
=גיזרון=
* עיינו ערך אוסטריה.
=ראו גם=
* אוסטריה
* אוסטרית
* שניצל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לאומים
גרמני
גֶּרְמָנִי
# שמוצאו מגרמניה. בן אחד מהעמים הברברים ששכנו בגבולותיה הצפוניים של האימפריה הרומית.
#:* לעתים סבתי צופה בשידורי הטלוויזיה הגרמנית.
=גיזרון=
* המונח נטבע לראשונה, ככל הנראה, ע"י פוסידוניוס, בערך בשנת 80 לפני הספירה.
=צירופים=
*רועה גרמני
=נגזרות=
*גרמנית
*התגרמן
=ראו גם=
* יקה
* נורדי
* אשכנזי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לאומים
=גיזרון=
* המונח נטבע לראשונה, ככל הנראה, ע"י פוסידוניוס, בערך בשנת 80 לפני הספירה.
=צירופים=
*רועה גרמני
=נגזרות=
*גרמנית
*התגרמן
=ראו גם=
* יקה
* נורדי
* אשכנזי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לאומים
צרפתי
צָרְפָתִי
# שמוצאו מצרפת.
#:* אתמול פגשנו במועדון קבוצה של תיירים צרפתים.
#:* המהפכה הצרפתית החלה בשנת 1789.
=גיזרון=
* מן צרפת.
=צירופים=
* מקלחת צרפתית
* נשיקה צרפתית
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: faransi)
* רוסית: (הגייה: frantsúzskij)
=ראו גם=
* צרפוקאי
* פרנג'י
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לאומים
=גיזרון=
* מן צרפת.
=צירופים=
* מקלחת צרפתית
* נשיקה צרפתית
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: faransi)
* רוסית: (הגייה: frantsúzskij)
=ראו גם=
* צרפוקאי
* פרנג'י
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לאומים
אמריקני
אֲמֶרִיקָנִי (וגם אֲמֶרִיקַאי)
# שמוצאו מארצות הברית.
#:* אשלי האמריקנית עלתה לישראל בשנת 2002.
#:* הפרלמנט האמריקני העביר חוק חדש.
#:* מחר אדריך קבוצה של תיירים אמריקנים.
=צירופים=
*כדורגל אמריקאי
*מבחן אמריקאי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לאומים
=צירופים=
*כדורגל אמריקאי
*מבחן אמריקאי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לאומים
כונן תקליטונים
כּוֹנַן תַּקְלִיטוֹנִים
כונן תקליטנים
תוכו של כונן תקליטנים
# חומרה בגוף המחשב ומשמשת לקריאת נתונים מתקליטונים.
#:* עשיתי גיבוי למחשב דרך כונן התקליטונים.
=ראו גם=
* כונן נשלף
* כונן קשיח
* מחשב
* תקליטור
* תקליטון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחשבים
=ראו גם=
* כונן נשלף
* כונן קשיח
* מחשב
* תקליטור
* תקליטון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחשבים
מצפון
מַצְפּוּן
# , <small>רק ברבים</small> דברים שמוצפנים, שהוחבאו במיסתור, אוצרות חבויים.
# <small>בהשאלה מ(1), רק ברבים</small> סודות, מה שאדם מסתיר.
#:*הזהר פן תגלה מצפוניך לאיש תככים
# התחושה מהו הדבר הנכון לעשותו והדחף לעשות את הנכון והצודק. (הערה: בבנית משפט מתיחסים אל המצפון כאילו היה אבר בגוף).
#:*מצפונו של פינוקיו אמר לו ללכת לבית הספר, אך הוא פנה לקרקס.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא ובצורת רבים, נגזרה מצפן-הסתיר כמו צָפוּן.
=תרגום=
*# 
*# 
*# ‏
 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא ובצורת רבים, נגזרה מצפן-הסתיר כמו צָפוּן.
=תרגום=
*# 
*# 
*# ‏
 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
תקליטון
תַּקְלִיטוֹן
תקליטון
# דיסק מגנטי המשמש לאחסון מידע. 
#:* שמרתי את העבודה שעשית על תקליטון.
#:* הכנסתי את התקליטון אל כונן התקליטונים.
=צירופים=
* כונן תקליטונים
=ראו גם=
* מחשב
* כונן נשלף
* כונן קשיח
* דיסק
* תקליט
* תקליטור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחשבים
=צירופים=
* כונן תקליטונים
=ראו גם=
* מחשב
* כונן נשלף
* כונן קשיח
* דיסק
* תקליט
* תקליטור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחשבים
תקליטור
תַּקְלִיטוֹר
תקליטור
# דיסק אופטי עגול המשמש לאחסון מידע. 
#:* צרבתי את הסרט שהורדתי על התקליטור.
#:* הכנסתי את התקליטור של המשחק אל כונן התקליטורים
=צירופים=
* כונן תקליטורים
=ראו גם=
* מחשב
* כונן נשלף
* כונן קשיח
* דיסקט
* תקליט
* תקליטון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הלחם בסיסים
קטגוריה:מחשבים
=צירופים=
* כונן תקליטורים
=ראו גם=
* מחשב
* כונן נשלף
* כונן קשיח
* דיסקט
* תקליט
* תקליטון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הלחם בסיסים
קטגוריה:מחשבים
תקיע
תְּקִיעַ
# רכיב חשמלי המתחבר למחשב על מנת לאמת את זהותו של המשתמש.
קצרמר
קְצַרְמָר
# <small>בעגת מיזמי הוויקי</small> דף תוכן (מאמר, ערך וכו') קצר מדי ודל במידע.
#:* הערך בויקיפדיה אודות האיש המכובד הכיל שורות ספורות בלבד, ועל־כן סווג כקצרמר.
=גיזרון=
# את המונח טבעו חברי קהילת ויקיפדיה העברית.
=ראו גם=
* מאמר
* ערך
* קצר
=קישורים חיצוניים=
* דף מידע על קצרמרים בוויקיפדיה

קטגוריה:הלחם בסיסים
=גיזרון=
# את המונח טבעו חברי קהילת ויקיפדיה העברית.
=ראו גם=
* מאמר
* ערך
* קצר
=קישורים חיצוניים=
* דף מידע על קצרמרים בוויקיפדיה

קטגוריה:הלחם בסיסים
תלם
תֶּלֶם
# חריץ שהמחרשה יוצרת בקרקע.
=גיזרון=
*ייתכן שמן תל
=צירופים=
* הולך בתלם
=אטימולוגיה=
בשפות שמיות אחרות: 
תיגרניה: ትልሚ(təlmi) , ערבית ثلم(ṯalm) , אוגריתית 𐎚𐎍𐎎 (talmu)
=ראו גם=
* גדוד
* מענית
* ניר
תֶּלֶם
# חריץ שהמחרשה יוצרת בקרקע.
=גיזרון=
*ייתכן שמן תל
=צירופים=
* הולך בתלם
=אטימולוגיה=
בשפות שמיות אחרות: 
תיגרניה: ትልሚ(təlmi) , ערבית ثلم(ṯalm) , אוגריתית 𐎚𐎍𐎎 (talmu)
=ראו גם=
* גדוד
* מענית
* ניר
נמלט בעור שניו
נִמְלַט בְּעוֹר שִׁנָּיו
# הצליח להימלט ברגע האחרון ממש.
#:* החייל הפצוע במצב קשה נמלט בעור שניו.
=פרשנות=
*רש"י: "כל בשרי היה לקוי בשחין ובתולעים חוץ מחניכי שיניו." 
*מצודת דוד: "אין מתום בבשרי וכולו מוכה ונגוע, ורק נמלטתי מן הלקוי בהבשר הדבוק בשורש השנים הדומה לעור."
* רלב"ג: "רוצה לומר שלא נשאר לי עור שלם, כי אם הדבק לשרש שיני."
=ראו גם=
*זנבו בין רגליו
*נצחון פירוס
*יצא בשן ועין

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=פרשנות=
*רש"י: "כל בשרי היה לקוי בשחין ובתולעים חוץ מחניכי שיניו." 
*מצודת דוד: "אין מתום בבשרי וכולו מוכה ונגוע, ורק נמלטתי מן הלקוי בהבשר הדבוק בשורש השנים הדומה לעור."
* רלב"ג: "רוצה לומר שלא נשאר לי עור שלם, כי אם הדבק לשרש שיני."
=ראו גם=
*זנבו בין רגליו
*נצחון פירוס
*יצא בשן ועין

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
מחסה
מַחֲסֶה <small>(או: מַחְסֶה)</small>
# מקום מחבוא המעניק ביטחון מפני פגע כלשהו.
=גיזרון=
* מן הפועל חסה.
=צירופים=
* בית מחסה
=ראו גם=
* בונקר
* בית תמחוי
* מחבוא
* מסתור
* מעוז
* מקלט
=גיזרון=
* מן הפועל חסה.
=צירופים=
* בית מחסה
=ראו גם=
* בונקר
* בית תמחוי
* מחבוא
* מסתור
* מעוז
* מקלט
ראובן
רְאוּבֵן
# אחד משנים־עשר שבטי ישראל הנקרא על שמו של ראובן, בנם הבכור של יַעֲקֹב אבינו וּלֵאָה אמנו.
#:* שבט ראובן היה אחד משניים וחצי השבטים אשר התיישבו בעבר הירדן המזרחי.
# שם עברי לזכר.
=גיזרון=
* לפי אטימולוגיה עממית במדרשי חז"ל, השם נגזר מהמילים שאמרה אמו בלידתו: "ראו בן".
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבטי ישראל
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
* לפי אטימולוגיה עממית במדרשי חז"ל, השם נגזר מהמילים שאמרה אמו בלידתו: "ראו בן".
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שבטי ישראל
קטגוריה:שמות
יששכר
יִשָּׂשכָר
# אחד משנים־עשר שבטי ישראל הנקרא על שמו של יששכר, בנו התשיעי של יַעֲקֹב אבינו וּבנה החמישי של לֵאָה אמנו.
#:* נחלתו של שבט יששכר בארץ ישראל הייתה באזור עמק יזרעאל של ימינו.
# שם עברי לזכר.
#:* יששכר, לך בבקשה לקנות לחם וחלב במרכולית.
#:* כרמלה, שמעון ויששכר ביקרו אתמול במוזאון ישראל.
=ראו גם=
* שבטי ישראל
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:שבטי ישראל
קטגוריה:שמות
=ראו גם=
* שבטי ישראל
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:שבטי ישראל
קטגוריה:שמות
מתק
מֹתֶק
# כינוי חיבה: חמוד, נחמד.
#:* "בת כמה הילדה? איזו מותק!"
# טעם טוב, עסיסיות.
#:* המרגלים ששלחו בני ישראל הביאו עמם פירות, ושאר מותק הארץ.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל.
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2) 
* ספרדית: dulzura (2), (1) cariño
=ראו גם=
* חמוד (1)
* מתוק (3)

קטגוריה:כינויי חיבה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מָתַק
# הפך לערב לחיך. היה טעים לאדם מסוים.
#:*<!---לפי הבנתי זהו פועל בנסמך אם אתה חושב אחרת נא לציין בדך שיחה--->
=צירופים=
*מים גנובים ימתקו
=נגזרות=
* מָתוֹק
* מתיקה
* ממתק
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/endulzar endulzar]
מִתֵּק
# שיפר טעם. וביחוד הוסיף טעם מתוק או הפחית טעם מר ומלוח.
=גיזרון=
* השורש מ־ת־ק מקראי משמעו המקורי ערב לחיך.
=צירופים=
* צירוף מילים
מֶתֶק
# בעיקר בצירופים: עשיית מה שטוב וערב
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
* מתק שפתים
=ראו גם=
*מתיקה
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל.
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2) 
* ספרדית: dulzura (2), (1) cariño
=ראו גם=
* חמוד (1)
* מתוק (3)

קטגוריה:כינויי חיבה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מָתַק
# הפך לערב לחיך. היה טעים לאדם מסוים.
#:*<!---לפי הבנתי זהו פועל בנסמך אם אתה חושב אחרת נא לציין בדך שיחה--->
=צירופים=
*מים גנובים ימתקו
=נגזרות=
* מָתוֹק
* מתיקה
* ממתק
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/endulzar endulzar]
מִתֵּק
# שיפר טעם. וביחוד הוסיף טעם מתוק או הפחית טעם מר ומלוח.
=גיזרון=
* השורש מ־ת־ק מקראי משמעו המקורי ערב לחיך.
=צירופים=
* צירוף מילים
מֶתֶק
# בעיקר בצירופים: עשיית מה שטוב וערב
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
* מתק שפתים