קיץ
קַיִץ
# אחת מארבע עונות השנה, והיא העונה החמה ביותר, היות ושעות האור בה רבות יותר.
# קציר פירות הקיץ הבשלים, או הפירות עצמם, בייחוד תאנים.
=גזרון=
* מקבילבחילופי צ־ט מהאות הפרוטו־שמית ṱ לכנענית 𐤒𐤑 (קץ)<ref>Phoenician-Punic Dictionary by Charles R. Krahmalkov, page 430</ref>, אוגריתית 𐎖𐎑 (קטֿ),<ref>לוחות UT 77, 121 I, 121 II, 1 Aqht</ref><ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 711</ref> ארמית קַיִט/קַיְטָא. המילה מתועדת בלוחות אל-עמארנה הכתובות בניב כנעני מן המאה ה-14 לפנה"ס בהגיית קֶצִי qe-e-şi (צטוט: "אם לא ישלח המלך צבא סדיר לגבל עד קציר הקיץ, הם יכבשוה"). ובניב עברי-כנעני המופיע בלוח גזר, קיץ בהוראת קציר התאנים או "קטיף התאנים". ערבית: (קיטֿ) 'חום כבד' וגם 'אמצע הקיץ', עונת החום הכבד. אונקלוס מתרגם את , לארמית: .
* לפי רוב המקורות, ונגזר מן ק-צ-ץ<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H6972 Gesenius Lexicon], and [https://biblehub.com/bdb/6972.htm BDB].</ref> כי קיץ במשמע הבסיסי הוא 'קציר הפירות'<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H7019 Gesenius Lexicon]. ואכן, בשני הפסוקים הבאים (ישיהיו וירמיהו), תרגום השבעים מתרגם את המילה קיץ לτρύγητος וἄμητος, שמעמעותן 'קציר, אסיף': [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/morph?l=%E1%BC%84%CE%BC%CE%B7%CF%84%CE%BF%CF%82&la=greek harvest], [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/morph?l=%CF%84%CF%81%CF%8D%CE%B3%CE%B7%CF%84%CE%BF%CF%82&la=greek gathering of fruits].</ref>: קצירת (=קציצת, קיצוץ) הפירות, המקביל של קציר הדגנים. כמו , . בהשאלה, העונה של קציר זה: עונת הקיץ.
* השורש הדו-עיצורי ק-ץ, הקרוב אל ק-ט, קשור לרעיון של לחתוך: קצר, קצץ, קצב, קצע, קצה, קֵץ, קטע, קטף, קטם<ref>ראו ערכים במילון אבן-שושן: קטע, קצה, קצע, קטם.</ref>, גם קטל (=חתך במשמעו הבסיסי, כמו ארמית קטל 'חתך'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A7%D6%B0%D7%98%D6%B7%D7%9C?lang=he מילון יסטרוב].</ref>), וסביר להניח קטן (=שקטעו אותו).
* גדליה בן אחיקם מורה לשארית העם שלא גלה לבבל: הביטוי "אספו יין וקיץ" מרמז על פרי התאנה שערכה בימי קדם לא סולא בפז, זמן הבשלתן הפך לאות וסימן לבא עונת הקיץ. כך החל השם "קיץ" לעונת שנה, ואם אמר איש לחברו "אראך בקיץ", יכול היה החבר להבין: "אראה אותך בעת הבשלת התאנים" או "בימות החמה", ושני אלה היו שווי ערך בעיניהם. עפ"י אתר האקדמיה לעברית "כלוב קיץ" הוא סל של פירות קיץ ויש אומרים תאנים. חוקרים משערים כי הנביא הגה את המילה בצירי – קֵץ, וזאת על פי הגייתן של מילים במשקל זה בפי תושבי צפון ארץ ישראל בתקופתו: יֵן (=יין), זֵת (=זית) וכדומה. הגייה זו נלמדת מן הכתיב "נבל ין" (=נבל יין) בחרסי שומרון (מן המאה התשיעית־השמינית לפנה"ס). לפי הסבר זה המילה קיץ שבצירוף "כלוב קיץ" אינה רק קרובה בהגייתה למילה קֵץ שבהמשך הנבואה, אלא זהה לה.
=צירופים=
*בית קיץ
*כבכורה בטרם קיץ
*מחנה קיץ
*בירת קיץ
*שעון קיץ
=מילים נרדפות=
*ימות החמה
*תקופת תמוז
*גריד
=תרגום=
* גאורגית: (הגייה: זָפּחוּלי)
* ערבית: (תעתיק: ציף)
* צרפתית: (הגייה: אֶטֶה)
=ראו גם=
* קַיִט
* קיטנה
* החופש הגדול
* קץ
קַיָּץ
# אדם העוסק ביבוש פירות בחום השמש. בעיקר תאנים לעשותן דבלות.
#:* הרועין והקייצין והבורגנין
=גזרון=
*מן קַיִץ לעיל.
קִיֵּץ
# הסיר צִנִּים מענפי התמר.
#:* כדי לייעל את עבודתו, קייץ הגנן את ענפי התמר כבר בתחילתה.
=ראו גם=
* גדיד
* כיוס
* קוץ
* תמר

קטגוריה:עונות השנה
קטגוריה:חקלאות
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גזרון=
* מקבילבחילופי צ־ט מהאות הפרוטו־שמית ṱ לכנענית 𐤒𐤑 (קץ)<ref>Phoenician-Punic Dictionary by Charles R. Krahmalkov, page 430</ref>, אוגריתית 𐎖𐎑 (קטֿ),<ref>לוחות UT 77, 121 I, 121 II, 1 Aqht</ref><ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 711</ref> ארמית קַיִט/קַיְטָא. המילה מתועדת בלוחות אל-עמארנה הכתובות בניב כנעני מן המאה ה-14 לפנה"ס בהגיית קֶצִי qe-e-şi (צטוט: "אם לא ישלח המלך צבא סדיר לגבל עד קציר הקיץ, הם יכבשוה"). ובניב עברי-כנעני המופיע בלוח גזר, קיץ בהוראת קציר התאנים או "קטיף התאנים". ערבית: (קיטֿ) 'חום כבד' וגם 'אמצע הקיץ', עונת החום הכבד. אונקלוס מתרגם את , לארמית: .
* לפי רוב המקורות, ונגזר מן ק-צ-ץ<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H6972 Gesenius Lexicon], and [https://biblehub.com/bdb/6972.htm BDB].</ref> כי קיץ במשמע הבסיסי הוא 'קציר הפירות'<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?strongs=H7019 Gesenius Lexicon]. ואכן, בשני הפסוקים הבאים (ישיהיו וירמיהו), תרגום השבעים מתרגם את המילה קיץ לτρύγητος וἄμητος, שמעמעותן 'קציר, אסיף': [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/morph?l=%E1%BC%84%CE%BC%CE%B7%CF%84%CE%BF%CF%82&la=greek harvest], [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/morph?l=%CF%84%CF%81%CF%8D%CE%B3%CE%B7%CF%84%CE%BF%CF%82&la=greek gathering of fruits].</ref>: קצירת (=קציצת, קיצוץ) הפירות, המקביל של קציר הדגנים. כמו , . בהשאלה, העונה של קציר זה: עונת הקיץ.
* השורש הדו-עיצורי ק-ץ, הקרוב אל ק-ט, קשור לרעיון של לחתוך: קצר, קצץ, קצב, קצע, קצה, קֵץ, קטע, קטף, קטם<ref>ראו ערכים במילון אבן-שושן: קטע, קצה, קצע, קטם.</ref>, גם קטל (=חתך במשמעו הבסיסי, כמו ארמית קטל 'חתך'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A7%D6%B0%D7%98%D6%B7%D7%9C?lang=he מילון יסטרוב].</ref>), וסביר להניח קטן (=שקטעו אותו).
* גדליה בן אחיקם מורה לשארית העם שלא גלה לבבל: הביטוי "אספו יין וקיץ" מרמז על פרי התאנה שערכה בימי קדם לא סולא בפז, זמן הבשלתן הפך לאות וסימן לבא עונת הקיץ. כך החל השם "קיץ" לעונת שנה, ואם אמר איש לחברו "אראך בקיץ", יכול היה החבר להבין: "אראה אותך בעת הבשלת התאנים" או "בימות החמה", ושני אלה היו שווי ערך בעיניהם. עפ"י אתר האקדמיה לעברית "כלוב קיץ" הוא סל של פירות קיץ ויש אומרים תאנים. חוקרים משערים כי הנביא הגה את המילה בצירי – קֵץ, וזאת על פי הגייתן של מילים במשקל זה בפי תושבי צפון ארץ ישראל בתקופתו: יֵן (=יין), זֵת (=זית) וכדומה. הגייה זו נלמדת מן הכתיב "נבל ין" (=נבל יין) בחרסי שומרון (מן המאה התשיעית־השמינית לפנה"ס). לפי הסבר זה המילה קיץ שבצירוף "כלוב קיץ" אינה רק קרובה בהגייתה למילה קֵץ שבהמשך הנבואה, אלא זהה לה.
=צירופים=
*בית קיץ
*כבכורה בטרם קיץ
*מחנה קיץ
*בירת קיץ
*שעון קיץ
=מילים נרדפות=
*ימות החמה
*תקופת תמוז
*גריד
=תרגום=
* גאורגית: (הגייה: זָפּחוּלי)
* ערבית: (תעתיק: ציף)
* צרפתית: (הגייה: אֶטֶה)
=ראו גם=
* קַיִט
* קיטנה
* החופש הגדול
* קץ
קַיָּץ
# אדם העוסק ביבוש פירות בחום השמש. בעיקר תאנים לעשותן דבלות.
#:* הרועין והקייצין והבורגנין
=גזרון=
*מן קַיִץ לעיל.
קִיֵּץ
# הסיר צִנִּים מענפי התמר.
#:* כדי לייעל את עבודתו, קייץ הגנן את ענפי התמר כבר בתחילתה.
=ראו גם=
* גדיד
* כיוס
* קוץ
* תמר

קטגוריה:עונות השנה
קטגוריה:חקלאות
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים אוגריתיות