OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
שובך
שׁוֹבָךְ
#מִבְנֶה הַמְמֻקָּם בְּמָקוֹם גָּבוֹהַּ וּמְשַׁמֵּשׁ לִמְגוּרֵי הַיּוֹנִים.
#:*"מִן הַבֹּקֶר גֶּשֶׁם, גֶּשֶׁם/ עַל הַגַּג דּוֹפֵק: דּוּר-דּוּר!/ יוֹנָתִי בְּתוֹךְ הַשֹּׁבַךְ/ מְנַהֶמֶת: תּוּר-תּוּר-תּוּר!" ("מן הבוקר גשם"/ לוין קיפניס)
=גיזרון=
*מקורה של המילה הינו מן התלמוד. קרובה לה המילה הערבית בהגיית שִׁיבָּאכּ () שמשמעה חלון.
בתנ"ך: וְשׁוֹבַךְ שַׂר צְבָא הֲדַדְעֶזֶר לִפְנֵיהֶם (שמואל ב, י, טז) מפרשים: נקרא שובך על שם שהיה גבוה כשובך.
=צירופים=
*שובך יונים
*יוני שובך
=ראו גם=
*יוני דואר
*יונה
*קולומבריום
*לוכד
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:מגורים
=גיזרון=
*מקורה של המילה הינו מן התלמוד. קרובה לה המילה הערבית בהגיית שִׁיבָּאכּ () שמשמעה חלון.
בתנ"ך: וְשׁוֹבַךְ שַׂר צְבָא הֲדַדְעֶזֶר לִפְנֵיהֶם (שמואל ב, י, טז) מפרשים: נקרא שובך על שם שהיה גבוה כשובך.
=צירופים=
*שובך יונים
*יוני שובך
=ראו גם=
*יוני דואר
*יונה
*קולומבריום
*לוכד
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:מגורים
שושן פורים
שׁוֹשָׁן פּוּרִים
# חג הפורים שחל בט"ו באדר בערים שהיו מוקפות חומה מימות יהושע בן נון ובשושן הבירה.
#:* בעיר ירושלים חוגגים את שושן פורים.
=מילים נרדפות=
* פורים משולש
=ראו גם=
* פורים שני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פורים
=מילים נרדפות=
* פורים משולש
=ראו גם=
* פורים שני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פורים
פורים שני
פּוּרִים שֵׁנִי
# שם ליום הודאה שתוקן בקהילות היהודיות לזכר מקרים בהם ניצלו מאסון קיומי כגון: פוגרום, מוות וכיוצא באלה.
=ראו גם=
* פורים
*פורים ראשון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגי ישראל
קטגוריה:פורים
=ראו גם=
* פורים
*פורים ראשון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגי ישראל
קטגוריה:פורים
יום הרצל
יוֹם הֶרְצְל
# יום החל בי' באייר שהוא יום הולדתו של חוזה המדינה בנימין זאב הרצל.
#:* יום הרצל נועד בכדי שיכירו יותר את חוזה המדינה.
פיהרר
פִיהְרֶר
# ראש המדינה לפי שיטת הנאציזם כאשר הוא האחראי לכל ענייני המדינה, אין זכות לערער עליו והוא שולט עד יום מותו.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גרמנית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גרמנית
אינטראקציה
אִינְטֶרְאַקְצְיָה
# מצב בו מתבצעת פעולה הדדית בין שני גופים או יותר, או הכוח ששני גופים או יותר מפעילים זה על זה.
#:* מחיאת כפיים נחשבת לאינטראקציה בין שתי כפות הידיים.
=גיזרון=
* interaction. הלחם של הבסיסים inter – בין, וכן āctiō – פעולה.
=צירופים=
* אינטראקציה סימבולית
* אינטראקציה כימית
* אינטראקציה בין אישית
=מילים נרדפות=
* הידוד
* יחסי גומלין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:תקשורת
=גיזרון=
* interaction. הלחם של הבסיסים inter – בין, וכן āctiō – פעולה.
=צירופים=
* אינטראקציה סימבולית
* אינטראקציה כימית
* אינטראקציה בין אישית
=מילים נרדפות=
* הידוד
* יחסי גומלין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:תקשורת
גלוסקה
גְּלוּסְקָה
# כִּכָּר לֶחֶם עֲשׂוּיָה קֶמַח הַסֹּלֶת.
=גיזרון=
*מקור המילה הינו מן השפה הארמית; גְּלוּסְקָא, שחדרה ללשון חז"ל.
=ראו גם=
*סולת
*כיכר
*לחם

קטגוריה:ארמית
=גיזרון=
*מקור המילה הינו מן השפה הארמית; גְּלוּסְקָא, שחדרה ללשון חז"ל.
=ראו גם=
*סולת
*כיכר
*לחם

קטגוריה:ארמית
בית חרשת
בֵּית חֲרֹשֶׁת
# מקום גדול לייצור דברים שונים כגון: תרופות, כלי רכב, מכשירים ביתיים ועוד.
#:* לאבא של חבר שלי יש בית חרושת לנעליים.
=גיזרון=
*המילה חרושת מקראית.
=צירופים=
* בית חרושת לציונים
=ראו גם=
* בית מרקחת
* תעשייה
* חרש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעשייה
=גיזרון=
*המילה חרושת מקראית.
=צירופים=
* בית חרושת לציונים
=ראו גם=
* בית מרקחת
* תעשייה
* חרש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעשייה
מרכוז
מִרְכּוּז
# הפקדת סמכויות, ריכוז תחת סמכות מרכזית.
#:* מרכוז סמכויות עשוי לקצר ולייעל את תהליך העבודה.
=גיזרון=
* תחדיש שאושר על-ידי האקדמיה ללשון העברית בשנת 1985.
=צירופים=
* מרכוז סמכויות, מרכוז תפקידים
=מילים נרדפות=
* צנטרליזציה
=ראו גם=
* מרכוזיות
* ריכוז
=גיזרון=
* תחדיש שאושר על-ידי האקדמיה ללשון העברית בשנת 1985.
=צירופים=
* מרכוז סמכויות, מרכוז תפקידים
=מילים נרדפות=
* צנטרליזציה
=ראו גם=
* מרכוזיות
* ריכוז
מרכוזיות
מִרְכּוּזיוּת
# מצב של ריכוז תחת סמכות מרכזית, שיטה של מרכוז סמכויות.
#:* מערכת החינוך בישראל נושאת אופי מרכוזי ומשרד החינוך קובע את תוכנית הלימודים עבור בתי הספר.
=גיזרון=
* התחדיש מרכוז שאושר על-ידי האקדמיה ללשון העברית בשנת 1985.
=מילים נרדפות=
* צנטרליזם
=ניגודים=
* אוטונומיה
* ביזוריות
=ראו גם=
* מרכוז
* ריכוזיות
=גיזרון=
* התחדיש מרכוז שאושר על-ידי האקדמיה ללשון העברית בשנת 1985.
=מילים נרדפות=
* צנטרליזם
=ניגודים=
* אוטונומיה
* ביזוריות
=ראו גם=
* מרכוז
* ריכוזיות
בית משגעים
בֵּית מְשֻׁגָּעִים
# בית חולים בו מאושפזים חולי נפש.
#:* יש לי קרובת משפחה שמאושפזת זה שנים רבות בבית משוגעים.
=מילים נרדפות=
* בית חולים פסיכיאטרי
=ראו גם=
* מְשֻׁגָּע
* הפרעה נפשית
* מחלת נפש
=מילים נרדפות=
* בית חולים פסיכיאטרי
=ראו גם=
* מְשֻׁגָּע
* הפרעה נפשית
* מחלת נפש
טלפון שבור
טֶלֶפוֹן שָׁבוּר
# משחק בו כל משתתף אומר למשתתף הבא בתור באוזן מילה או ביטוי שאמר לו המשתתף הקודם.
# תקשורת משובשת; תקשורת באמצעות מתווכים, המועדת לטעויות.
#:*אם תפקפקו באמינות גרסה קיצונית זו של טלפון שבור ייתכן שיסביר הרב שדברי חז״ל הכתובים בתלמוד נמסרו כמסר קדוש שמקורו באלוהים (״חכם עדיף מנביא״) ובכך כנראה תסתיים השיחה. ()
=גיזרון=
* испорченный телефон, "טלפון משובש, טלפון מקולקל".
=ראו גם=
* מפה לאוזן
* טלפון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משחקים
קטגוריה:פנאי
=גיזרון=
* испорченный телефон, "טלפון משובש, טלפון מקולקל".
=ראו גם=
* מפה לאוזן
* טלפון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משחקים
קטגוריה:פנאי
אופנן
אוֹפַנָּן
# רוכב אופניים.
#:* בפארק הציבורי ניתן למצוא אופננים רבים.
=גיזרון=
* מן אופניים. ועד הלשון העברית, מילון למונחי ההתעמלות, תרצ"ז (1938).
=מילים נרדפות=
* רוכב אופניים
=ראו גם=
* אופנוען

קטגוריה:תחבורה
=גיזרון=
* מן אופניים. ועד הלשון העברית, מילון למונחי ההתעמלות, תרצ"ז (1938).
=מילים נרדפות=
* רוכב אופניים
=ראו גם=
* אופנוען

קטגוריה:תחבורה
מספר טלפון
מִסְפָּר טֶלֶפוֹן
# רצף של ספרות (לרוב בין 6-9 ספרות) המשמש לאיתור מקום מסוים בו ממוקם טלפון, ומאפשר קשר עם אותו המקום.
#:* התקשרתי ל144 בכדי לקבל את מספר הטלפון של המאפייה.
=ראו גם=
* טלפון
* ספר טלפונים
=ראו גם=
* טלפון
* ספר טלפונים
ספר טלפונים
סֵפֶר טֶלֶפוֹנִים
# ספר שבו רשומים מספרי הטלפון של בעלי טלפונים באזור מסוים, לצד שם הבעלים וכתובתם, ומשמש לאיתור מספר טלפון של מנוי נדרש.
#:* חיפשנו בספר הטלפונים את המספר של השכן שלי.
=ראו גם=
* מספר טלפון
*אלפון
=ראו גם=
* מספר טלפון
*אלפון
הוגה
הוֹגָה
#<small>נדיר</small> גָּרַם לִתְחוּשַׁת יָגוֹן.
=מילים נרדפות=
*הדאיב
*העציב
*צער
*יגה
*יגן
= ניגודים =
*שימח
*העליז
*הגיל
=ראו גם=
*יגון
*תוגה
*דאבון
*צער
קטגוריה:גזרת נפ"יו
=מילים נרדפות=
*הדאיב
*העציב
*צער
*יגה
*יגן
= ניגודים =
*שימח
*העליז
*הגיל
=ראו גם=
*יגון
*תוגה
*דאבון
*צער
קטגוריה:גזרת נפ"יו
בוס (שורש)
השורש ב־ו־ס הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=הערה=
ראו גם ב־ס־ס
<noinclude>
קטגוריה:ב (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
קטגוריה:בוס (שורש)השורש ב־ו־ס הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=הערה=
ראו גם ב־ס־ס
<noinclude>
קטגוריה:ב (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
קטגוריה:בוס (שורש)
התבוסס
הִתְבּוֹסֵס
#הִתְפַּלֵּשׁ, הִתְגּוֹלֵל וְרָבַץ.
#:*"הַקַּיִץ גֹּוֵעַ מִתּוֹךְ זָהָב וָכֶתֶם/ וּמִתּוֹךְ הָאַרְגָּמָן/ שֶׁל-שַׁלֶּכֶת הַגַּנִּים וְשֶׁל-עָבֵי עַרְבָּיִם/ הַמִּתְבּוֹסְסוֹת בְּדָמָן" ([http://benyehuda.org/bialik/bia071.html "הקיץ גוע"], חיים נחמן ביאליק)
=גיזרון=
*מקור הפועל הינו מן המקרא, שם מוזכר פעמיים, ובשתי הפעמים מוזכר בהקשר לדם.
* יש המפרשים עפ"י שורש ב-ו-ס מיסוד תיבת התבוסס לעיל, לאמור: , ותולים זאת בתופעת ההיבדלות הלשונית שמקורה בהגיית השורקים היחודית (התחלפות: שׁ⇆שׂ) שבפי בני שבט הנביא עמוס, שבט אפרים .
=מילים נרדפות=
*התפלש
*התגולל
*התגלגל
*התגעגע
=גיזרון=
*מקור הפועל הינו מן המקרא, שם מוזכר פעמיים, ובשתי הפעמים מוזכר בהקשר לדם.
* יש המפרשים עפ"י שורש ב-ו-ס מיסוד תיבת התבוסס לעיל, לאמור: , ותולים זאת בתופעת ההיבדלות הלשונית שמקורה בהגיית השורקים היחודית (התחלפות: שׁ⇆שׂ) שבפי בני שבט הנביא עמוס, שבט אפרים .
=מילים נרדפות=
*התפלש
*התגולל
*התגלגל
*התגעגע
צער
צַעַר
#מועקה נפשית, עוגמת נפש; תחושת אובדן או החמצה.
# קושי.
#:* ('בהתאם לקושי שבדבר, יהיה שכרו')
=גיזרון=
* השורש מופיע במקרא בהוראת: קטן, מעט (ראו להלן צָעַר). יתכן שמכאן הושאל להוראת כאב, סבל, כמו שמצינו בשורשים אחרים שהוראתן הקטנה, ומתארות עצב וקושי; לדוגמא: צרה, מיצר, מָצוֹק. 
*מילה זו קיימת גם בארמית ובסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=c%28r%20N&cits=all ܨܥܪܐ] (צערא).
=צירופים=
* צער בעלי חיים
* צער גידול בנים
* לפום צערא אגרא
* טובה אחת בצער ממאה שלא בצער
=נגזרות=
* מְצַעֵר
* הצטער
* צִעֵר
=תרגום=
* ספרדית: (1), (2)
צִעֵר
# הביא לידי תחושת אכזבה, עצבון ועוגמת נפש; העציב או דכדך.
#:* מות דודו ציער אותו מאוד.
=מילים נרדפות=
*אכזב
*העציב
*הדאיב
*הוגה
=ראו גם=
* צוֹעֵר
* הצטער
צָעַר
# היה לקטן יותר, התמעט.
=גיזרון=
* מופיע במקרא פעמיים כפועל סביל, וכניגוד לשורש . השורש צ־ע־ר ב במילים רבות מבטא חסרון וקטנות כמו צעיר, מצער. ומשותף גם לערבית ص-غ-ر. קרוב לשורש . וראו עוד בגיזרון צַעַר.
=מילים נרדפות=
* פָּחַת
* קָטֹן
=ניגודים=
* גדל, התגדל
* רב,התרבה
=ראו גם=
* מצער
* צעיר
* הֶאֱפִיל
צַעַר
#מועקה נפשית, עוגמת נפש; תחושת אובדן או החמצה.
# קושי.
#:* ('בהתאם לקושי שבדבר, יהיה שכרו')
=גיזרון=
* השורש מופיע במקרא בהוראת: קטן, מעט (ראו להלן צָעַר). יתכן שמכאן הושאל להוראת כאב, סבל, כמו שמצינו בשורשים אחרים שהוראתן הקטנה, ומתארות עצב וקושי; לדוגמא: צרה, מיצר, מָצוֹק. 
*מילה זו קיימת גם בארמית ובסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=c%28r%20N&cits=all ܨܥܪܐ] (צערא).
=צירופים=
* צער בעלי חיים
* צער גידול בנים
* לפום צערא אגרא
* טובה אחת בצער ממאה שלא בצער
=נגזרות=
* מְצַעֵר
* הצטער
* צִעֵר
=תרגום=
* ספרדית: (1), (2)
צִעֵר
# הביא לידי תחושת אכזבה, עצבון ועוגמת נפש; העציב או דכדך.
#:* מות דודו ציער אותו מאוד.
=מילים נרדפות=
*אכזב
*העציב
*הדאיב
*הוגה
=ראו גם=
* צוֹעֵר
* הצטער
צָעַר
# היה לקטן יותר, התמעט.
=גיזרון=
* מופיע במקרא פעמיים כפועל סביל, וכניגוד לשורש . השורש צ־ע־ר ב במילים רבות מבטא חסרון וקטנות כמו צעיר, מצער. ומשותף גם לערבית ص-غ-ر. קרוב לשורש . וראו עוד בגיזרון צַעַר.
=מילים נרדפות=
* פָּחַת
* קָטֹן
=ניגודים=
* גדל, התגדל
* רב,התרבה
=ראו גם=
* מצער
* צעיר
* הֶאֱפִיל
נקל
נֵקָל (גם: נָקַל, נָקֵל)
# נעשה קל ופחות ערך. ירד בחשיבותו.
=גיזרון=
* המילה "נקל" מופיעה במגילה ממגילות קומראן מן התקופה ההרודיאנית שהתגלתה במצב רעוע ,([https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=48000&mm15=003001001020%2007&mismilla=18 "חוקי הברית"]) ציטוט - "..וכל אשר נקל...".
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* קלות
* קל
* נקלה
* קלי (טוסט)
=מילים נרדפות=
* נִקְלָה
* התבזה
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
נָקֵל
# קל, ללא כל קושי.
=גיזרון=
* תיבת מופיעה בתרגום השבעים בתיבה שהגייתה: אֵיחרִס ([https://el.wiktionary.org/wiki/%CE%B5%CF%85%CF%87%CE%B5%CF%81%CE%AE%CF%82 ευχερής ]) כשם-תואר בהוראת 'שמושג בקלות', ולפיכך תרגמו גם בספר יהודית שבה הופיעה תיבת: (ευχερής) בתיבה העברית: 'נקל' :
=צירופים=
* על נְקַלָּה
* דעת לנבון נקל
נֵקָל (גם: נָקַל, נָקֵל)
# נעשה קל ופחות ערך. ירד בחשיבותו.
=גיזרון=
* המילה "נקל" מופיעה במגילה ממגילות קומראן מן התקופה ההרודיאנית שהתגלתה במצב רעוע ,([https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=48000&mm15=003001001020%2007&mismilla=18 "חוקי הברית"]) ציטוט - "..וכל אשר נקל...".
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* קלות
* קל
* נקלה
* קלי (טוסט)
=מילים נרדפות=
* נִקְלָה
* התבזה
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
נָקֵל
# קל, ללא כל קושי.
=גיזרון=
* תיבת מופיעה בתרגום השבעים בתיבה שהגייתה: אֵיחרִס ([https://el.wiktionary.org/wiki/%CE%B5%CF%85%CF%87%CE%B5%CF%81%CE%AE%CF%82 ευχερής ]) כשם-תואר בהוראת 'שמושג בקלות', ולפיכך תרגמו גם בספר יהודית שבה הופיעה תיבת: (ευχερής) בתיבה העברית: 'נקל' :
=צירופים=
* על נְקַלָּה
* דעת לנבון נקל
רחב
רָחַב
# גדל בנפחו או בשטחו
=גיזרון=
* מילה מקראית. משמשת גם במובן פיזי ובעיקר במובן מטאפרי.
=נגזרות=
*נרחב
*רחוב
*מרחב
=מילים נרדפות=
* התרחב (בשימוש העברית העדכנית, במשמעות פשוטה כמו בניין קל)
* פרס (התפרס בשטח)
* פשט (התפשט, במשמעות הרחבת שטח)
=ניגודים=
* צומצם
* צר (הוצר)
* קטן (פועל כללי יותר) 
* הצטמצם (בכל הממדים)
* כווץ (הוצר והתעוות)
רָחָב
# בעל שטח גדול, שהמרחק בין שני קצותיו גדול.
=ראו גם=
*נרחב
*גדול
*ארוך
*עבה
רָחָב {{משני|ב}}
# זונה תושבת יריחו שעזרה ליהושע ולמרגלים בעת כיבוש העיר.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דמויות מקראיות
רֹחַב
# הממד הקטן של השטח, כאשר האורך הוא הממד הגדול.
# עוצם השטח וגודלו
=צירופים=
*קו רוחב
*רוחב לב
*רוחב פס
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בפסוק לעיל ויתכן גם .
=גיזרון=
* מילה מקראית. משמשת גם במובן פיזי ובעיקר במובן מטאפרי.
=נגזרות=
*נרחב
*רחוב
*מרחב
=מילים נרדפות=
* התרחב (בשימוש העברית העדכנית, במשמעות פשוטה כמו בניין קל)
* פרס (התפרס בשטח)
* פשט (התפשט, במשמעות הרחבת שטח)
=ניגודים=
* צומצם
* צר (הוצר)
* קטן (פועל כללי יותר) 
* הצטמצם (בכל הממדים)
* כווץ (הוצר והתעוות)
רָחָב
# בעל שטח גדול, שהמרחק בין שני קצותיו גדול.
=ראו גם=
*נרחב
*גדול
*ארוך
*עבה
רָחָב {{משני|ב}}
# זונה תושבת יריחו שעזרה ליהושע ולמרגלים בעת כיבוש העיר.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דמויות מקראיות
רֹחַב
# הממד הקטן של השטח, כאשר האורך הוא הממד הגדול.
# עוצם השטח וגודלו
=צירופים=
*קו רוחב
*רוחב לב
*רוחב פס
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בפסוק לעיל ויתכן גם .
קצר
קָצָר (גם: קָצֵר)
# שנמשך זמן מועט.
#:* ההפסקה הייתה קצרה מאוד ולא הספקנו לשחק.
# קטן בארכו, שמידתו קטנה במרחב.
#:* השלחן קצר מדי - אין לכולם די מקום לשבת.
=גיזרון=
* השורש הדו-ספרתי הכללי ק-ץ, קרוב אל ק-ט, קשור לרעיון של לחתוך: קצר, קצץ, קצב, קצע, קצה, קֵץ, קטע, קטף, קטם<ref>ראו ערכים במילון אבן-שושן: קטע, קצה, קצע, קטם.</ref>, גם קטל (=חתך במשמעו הבסיסי, כמו ארמית קטל 'חתך'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A7%D6%B0%D7%98%D6%B7%D7%9C?lang=he מילון יסטרוב].</ref>), וסביר להניח קטן (=שקטעו אותו).
=צירופים=
* קצר קומה
* קצר רוח
* קצר רואי
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: kontós)
::: (תעתיק: vrachýs)
=ראו גם=
* רָחָב, צָר
* קץ
קָצַר
# התקצר וגם לא היה ארוך דיו, היה קצר מהנדרש.
# חתך צומח עשבוני באמצעות כלי חד.
=גיזרון=
*ראו קָצָר
=צירופים=
* קצרה היריעה (1)
* קצרה ידו (1)
* קצרה נפשו (1)
* קצר אברים (2)
=נגזרות=
*קוצר
*קצירה(2)
=מילים נרדפות=
* קָצַץ(2)
* פָּסַק
* התקצר (1)
* חָתַךְ(2)
* לָקַט
* אָרָה
* קָטַף
=ניגודים=
* התארך (1)
=תרגום=
* אנגלית: (2)
=ראו גם=
* אלומה, חרמש, מגל, עומר (2)
קִצֵּר (גם: קִצַּר)
# הקטין את האורך.
#:* המכנסיים האלה ארוכים מדי, צריך לקצר אותם.
#הפחית את משך הזמן.
#דיבר בתמציתיות.
#:*אין הרבה זמן ולכן אקצר...
#גרם לקצר חשמלי.
=נגזרות=
*<big>קֻצַּר</big> (צורת הסביל)
**מקוצר
*קיצור
=ניגודים=
*האריך
*מתח
=תרגום=
*ספרדית: acortar
קָצָר (גם: קָצֵר)
# שנמשך זמן מועט.
#:* ההפסקה הייתה קצרה מאוד ולא הספקנו לשחק.
# קטן בארכו, שמידתו קטנה במרחב.
#:* השלחן קצר מדי - אין לכולם די מקום לשבת.
=גיזרון=
* השורש הדו-ספרתי הכללי ק-ץ, קרוב אל ק-ט, קשור לרעיון של לחתוך: קצר, קצץ, קצב, קצע, קצה, קֵץ, קטע, קטף, קטם<ref>ראו ערכים במילון אבן-שושן: קטע, קצה, קצע, קטם.</ref>, גם קטל (=חתך במשמעו הבסיסי, כמו ארמית קטל 'חתך'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%A7%D6%B0%D7%98%D6%B7%D7%9C?lang=he מילון יסטרוב].</ref>), וסביר להניח קטן (=שקטעו אותו).
=צירופים=
* קצר קומה
* קצר רוח
* קצר רואי
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: kontós)
::: (תעתיק: vrachýs)
=ראו גם=
* רָחָב, צָר
* קץ
קָצַר
# התקצר וגם לא היה ארוך דיו, היה קצר מהנדרש.
# חתך צומח עשבוני באמצעות כלי חד.
=גיזרון=
*ראו קָצָר
=צירופים=
* קצרה היריעה (1)
* קצרה ידו (1)
* קצרה נפשו (1)
* קצר אברים (2)
=נגזרות=
*קוצר
*קצירה(2)
=מילים נרדפות=
* קָצַץ(2)
* פָּסַק
* התקצר (1)
* חָתַךְ(2)
* לָקַט
* אָרָה
* קָטַף
=ניגודים=
* התארך (1)
=תרגום=
* אנגלית: (2)
=ראו גם=
* אלומה, חרמש, מגל, עומר (2)
קִצֵּר (גם: קִצַּר)
# הקטין את האורך.
#:* המכנסיים האלה ארוכים מדי, צריך לקצר אותם.
#הפחית את משך הזמן.
#דיבר בתמציתיות.
#:*אין הרבה זמן ולכן אקצר...
#גרם לקצר חשמלי.
=נגזרות=
*<big>קֻצַּר</big> (צורת הסביל)
**מקוצר
*קיצור
=ניגודים=
*האריך
*מתח
=תרגום=
*ספרדית: acortar
גבס
גֶּבֶס
# מינרל מסיס במים המבודד טמפרטורה ורעש שמורכב מסידן וגופרית שנוסחתו הכימית היא: CaSO<sub>4</sub>&middot;2H<sub>2</sub>O. 
#:* בעקבות תכונותיו של הגבס, בנייה בגבס זהו דבר נפוץ מאוד.
# מעטפת חיצונית קשיחה המיועדת לקיבוע שברים בעצמות או מפרקים ביד וברגל.
#:* אחי שבר את ידו מהאופניים ועל כן שמו לו גבס.
=גיזרון=
* שדה סמנטי - גבש ,כווץ.
=נגזרות=
* גבסי

* מגובס
=תרגום=
1

2
=קישורים חיצוניים=
1

2

קטגוריה:מינרלים
גִּבֵּס
# הניח מעטפת חיצונית לצורך קיבוע שבר או מפרק.
#:* האורטופד גבס את ידו השבורה של אחי.
= תרגום =
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* שדה סמנטי - גבש ,כווץ.
=נגזרות=
* גבסי

* מגובס
=תרגום=
1

2
=קישורים חיצוניים=
1

2

קטגוריה:מינרלים
גִּבֵּס
# הניח מעטפת חיצונית לצורך קיבוע שבר או מפרק.
#:* האורטופד גבס את ידו השבורה של אחי.
= תרגום =
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
מוזיקולוגיה
מוּזִיקוֹלוֹגְיָה
# מדע העוסק בחקר המוזיקה ותולדותיה.
=גיזרון=
* שאילה מיוונית: הלחם של , "מוזיקה" + , "ידע", "חֶקֶר".
=נגזרות=
* מוזיקולוג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* שאילה מיוונית: הלחם של , "מוזיקה" + , "ידע", "חֶקֶר".
=נגזרות=
* מוזיקולוג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
הלחנה
הַלְחָנָה
# חיבור מנגינה לשיר; חיבור יצירה מוזיקלית.
=גיזרון=
* מן ל-ח-ן, הִלְחִין.
=מילים נרדפות=
* קומפוזיציה
=ראו גם=
* לחן
* מלחין
* קומפוזיטור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
=גיזרון=
* מן ל-ח-ן, הִלְחִין.
=מילים נרדפות=
* קומפוזיציה
=ראו גם=
* לחן
* מלחין
* קומפוזיטור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
גוף האדם
גּוּף הָאָדָם
# אורגניזם המורכב מעשרות אלפי מיליארדים של תאים וחומרים חוץ תאיים המרכיבים יחדיו את הרקמות: רקמת שריר, רקמת חיבור וכו'.
#*:
=ראו גם=
* אדם
* אמבריולוגיה
* אנטומיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
=ראו גם=
* אדם
* אמבריולוגיה
* אנטומיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
רקמת חבור
רִקְמַת חִבּוּר
# רקמה שתפקידה לקשר, להפריד, להגן או לרפד איברים או רקמות. 
#:* רקמת חיבור היא הרקמה הנפוצה ביותר באורגניזמים מורכבים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:היסטולוגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:היסטולוגיה
מקלדת אלקטרונית
מִקְלֶדֶת אֶלֶקְטְרוֹנִית
# כלי נגינה אלקטרוני ממשפחת כלי המקלדת המכיל מקלדת מוזיקלית.
#:* מקלדת אלקטרונית משמשת כתחליף לפסנתר.
=מילים נרדפות=
* אורגנית
* קלידים
=מילים נרדפות=
* אורגנית
* קלידים
אורגן
אוֹרְגָּן
# חלק בגוף המבצע את תפקידו.
# כלי נגינה בעל מקלדת כאשר כל אחד מהקלידים מפיק צליל שונה על ידי הרעדה של אוויר.
=צירופים=
* אורגן האמונד
* אורגן חשמלי
* אורגן צינורות
=נגזרות=
*אורגני
*אורגניזם
*אורגנית
=מילים נרדפות=
* איבר (1)
* עוגב (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:כלי נגינה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=צירופים=
* אורגן האמונד
* אורגן חשמלי
* אורגן צינורות
=נגזרות=
*אורגני
*אורגניזם
*אורגנית
=מילים נרדפות=
* איבר (1)
* עוגב (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:כלי נגינה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
אנטיביוטי
אַנְטִיבְּיוֹטִי
# דבר הגורם למותם או להפסקת גידולם של החיידקים.
#:* החולה נזקק לטיפול אנטיביוטי למשך שבוע.
=גיזרון=
* מיוונית: "anti" (נגד) + "biotikos" (קשור לחיים).
=ראו גם=
* אנטיביוטיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: "anti" (נגד) + "biotikos" (קשור לחיים).
=ראו גם=
* אנטיביוטיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
אנטיליה
אַנְטִילְיָה
# מי השיפוליים המזוהמים הנאספים בקרקעיתה של ספינה; המשאבה לריקון מי השיפוליים מקרקעית הספינה.<ref>Daniel Sperber, Nautica Talmudica. Bar-Ilan University Press, 1986. pp. 133-134.</ref> ובהרחבה: מכונה לשאיבת מים, משאבת־דליים.
=גיזרון=
* "לרוקן מי שיפולים" בספינה, ובהרחבה: "לשאוב מים".
* ἀντλία ביוונית: "קרקעית הספינה" וגם "מי השיפוליים" המזוהמים שבקרקעיתה.<ref>Liddel and Scott, An Intermediate Greek-English Lexicon, Oxford University Press, 1889, Impression of 1980</ref>
* ἀντλος – "קרקעית הספינה", "שיפוליים" וגם "מי השיפוליים" עצמם, בלטינית: sentina.<ref>Lionel Casson, Ships and Seamanship in the Ancient World. Princeton University Press, 1971, reprinted 2003, p. 176.</ref>
=מילים נרדפות=
* מי שיפוליים
* משאבה
=ראו גם=
* אנטל <small>(מידת נוזלים)</small>
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:משאבות
=גיזרון=
* "לרוקן מי שיפולים" בספינה, ובהרחבה: "לשאוב מים".
* ἀντλία ביוונית: "קרקעית הספינה" וגם "מי השיפוליים" המזוהמים שבקרקעיתה.<ref>Liddel and Scott, An Intermediate Greek-English Lexicon, Oxford University Press, 1889, Impression of 1980</ref>
* ἀντλος – "קרקעית הספינה", "שיפוליים" וגם "מי השיפוליים" עצמם, בלטינית: sentina.<ref>Lionel Casson, Ships and Seamanship in the Ancient World. Princeton University Press, 1971, reprinted 2003, p. 176.</ref>
=מילים נרדפות=
* מי שיפוליים
* משאבה
=ראו גם=
* אנטל <small>(מידת נוזלים)</small>
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:משאבות
אנטיטוקסין
אַנְטִיטוֹקְסִין
# נוגדן באורגניזם הפועל כנגד רעלן.
=גיזרון=
* מיוונית: "anti" (נגד) + "toxikon" (רעל).
=ניגודים=
* טוקסין
* רעלן
=ראו גם=
* נוגדן

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:ביולוגיה
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מיקרוביולוגיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: "anti" (נגד) + "toxikon" (רעל).
=ניגודים=
* טוקסין
* רעלן
=ראו גם=
* נוגדן

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:ביולוגיה
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מיקרוביולוגיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
צער (שורש)
קטגוריה:צ (שורשים)
קטגוריה:צ (שורשים)
צער א (שורש)
השורש צ־ע־ר <small>א</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:צ (שורשים)
קטגוריה:גזרת השלמים
</noinclude>השורש צ־ע־ר <small>א</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:צ (שורשים)
קטגוריה:גזרת השלמים
</noinclude>
כלי קשת
כְּלִי קֶשֶׁת
# כלי נגינה המשתייכים לקבוצת כלי המיתר, כאשר הצליל שלהם מופק באמצעות קשת בעיקר וכן באמצעות פריטה בעזרת האצבעות או מַפְרֵט על המיתרים.
#:* במקהלה היה מגוון רב של כלי קשת.
#:* ארבעת כלי הקשת, מהקטן לגדול, הם כינור, ויולה, צ'לו וקונטרבס.
= גיזרון =
* משום שברוב המקרים מפיקים את הצליל בכלי קשת באמצעות קשת הוא קרוי כך.
= מילים נרדפות =
* כלי פריטה
= קישורים חיצוניים =
*
קטגוריה:כלי מיתר
= גיזרון =
* משום שברוב המקרים מפיקים את הצליל בכלי קשת באמצעות קשת הוא קרוי כך.
= מילים נרדפות =
* כלי פריטה
= קישורים חיצוניים =
*
קטגוריה:כלי מיתר
אצבע צרדה
אֶצְבַּע צְרֵדָה
# האצבע האמצעית בכף היד.
#:* האצבע הצרדה היא האצבע הארוכה ביותר בכף היד.
=גיזרון=
* גזרון המילה "צרדה" אינו ידוע בברור, והיא מופיעה רק כחלק מצירוף.
=צירופים=
* הכה באצבע צרדה
=תרגום=
* ערבית: (וַסְטִא)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אצבעות
=גיזרון=
* גזרון המילה "צרדה" אינו ידוע בברור, והיא מופיעה רק כחלק מצירוף.
=צירופים=
* הכה באצבע צרדה
=תרגום=
* ערבית: (וַסְטִא)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אצבעות
סברס
סַבְּרֶס
# צמח קוצני בעל פרי מתוק, אחד ממיני הקקטוס. הצַבָּר
#:* אכלתי אתמול שלושה סברסים, וידיי התמלאו בקוצים.
=גיזרון=
* שם הצמח בערבית הוא صَبَّار (צבאר), והוראת שורש זה היא "סבלנות". הסיומת ֶס מציינת רבוי במלים שונות בלדינו וביידיש. עקב כך, יש המתייחסים למילה סברס כאל צורת הרבים, שצורת היחיד שלה היא סַבְּרֶה (וראו רוגלך, בורקס לתופעות דומות ולדעת רבים גם תבלין).
=מילים נרדפות=
* צַבָּר
* קַקְטוּס
=קישורים חיצוניים=
* 
* [http://www.academia.edu/478319/A.O.Shemesh_Names_of_New_Agricultural_crops_in_Rabbinic_Literature_of_16-20th_Centuries_Moed_20_2010_pp._198-216_in_Hebrew_ שמות וכינויים של כמה גידולי תרבות חדשים בספרות הרבנית מן המאה ה-16 ועד המאה ה-20, אברהם אופיר שמש]

קטגוריה:צמחים
=גיזרון=
* שם הצמח בערבית הוא صَبَّار (צבאר), והוראת שורש זה היא "סבלנות". הסיומת ֶס מציינת רבוי במלים שונות בלדינו וביידיש. עקב כך, יש המתייחסים למילה סברס כאל צורת הרבים, שצורת היחיד שלה היא סַבְּרֶה (וראו רוגלך, בורקס לתופעות דומות ולדעת רבים גם תבלין).
=מילים נרדפות=
* צַבָּר
* קַקְטוּס
=קישורים חיצוניים=
* 
* [http://www.academia.edu/478319/A.O.Shemesh_Names_of_New_Agricultural_crops_in_Rabbinic_Literature_of_16-20th_Centuries_Moed_20_2010_pp._198-216_in_Hebrew_ שמות וכינויים של כמה גידולי תרבות חדשים בספרות הרבנית מן המאה ה-16 ועד המאה ה-20, אברהם אופיר שמש]

קטגוריה:צמחים
פמ"א
פמ"א
#פנים מאירות (ספר).
#פרח מטה אהרן (ספר).
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
בה"ט
בה"ט
#באר היטב (ספר).

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
תמלוג
תַּמְלוּג
# כסף הניתן לבעלים של נכס או של זכות מסוימת, עבור השימוש בה. 
#:* כדי להשמיע שירים של זמר מסוים, יש לתת לו או למשפחתו תמלוגים.
=ראו גם=
* מלוג
* זכויות יוצרים
* קנין רוחני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
תִּמְלוּג
# תשלום לבעלים של דבר מה עבור השימוש בו. 
#:* יש לתת תמלוג עבור השימוש בפטנט הזה.
=ראו גם=
* מלוג
* זכויות יוצרים
* קנין רוחני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
תִּמְלוּג
# תשלום לבעלים של דבר מה עבור השימוש בו. 
#:* יש לתת תמלוג עבור השימוש בפטנט הזה.
אלכוהול
אַלְכּוֹהוֹל
# מרכיב במשקאות משכרים בעל השפעה נפשית וגופנית
#:* אין לנהוג לאחר שתיית אלכוהול.
# תרכובת אורגנית ממשפחת הכוהלים שנוסחתו הכימית היא C<sub>2</sub>H<sub>6</sub>O המשמש לחיטוי
#:* השתמשתי באלכוהול בתור חיטוי לפצע.
=גיזרון=
* המקור מערבית בהגיית אַלְכֻּחֻל (ال + كحل) קידומת אל ال משמשת ה' הידיעה בתוספת תיבת כחל המבוטאת בצורה: כֻּחֻל (كحل) ושימשה תחילה בהוראת אבקה במרקם מתכתי ששימשה כאיפור להכהיית העפעפיים ומקבילה לתיבת כחל העברית, שדרך הפקתו הזכירה לדובריה של הערבית האנדלוסית את דרך הפקת המשקה החריף, לפני תקופה זו ישנו תיעוד בלטינית של ימי הביניים לשם 'אלכוהול' ושם משמש הוא בהוראת: 'עפרות אבקת- אנטימון' . לפיכך מלפנים שימשה תיבת אלכוהול במשמעות של המינרל סטיבניט (stibnite) , לאחר מכן מוכללת משמעותו לאבקה שהושגה על ידי שיתוך (קורוזיה) . באירופה של סוף תקופת ימי בביניים בואכה תקופת הרינסאנס החלה תיבת 'אלכוהול' לשמש גם בהוראת נוזלים בעלי השפעה משכרת שהופקו בידי הרתחה שנקראה אקווה וויטה (aqua vitae) מילולית: 'מי-החיים', שם ארכאי זה הגדיר תמיסה מימית מרוכזת של אתנול ומתקשרת להגדרתו כיום כמרכיב במשקאות חריפים.
=צירופים=
* משקה אלכוהולי
=נגזרות=
* אלכוהולי
* אלכוהוליזם
* אלכוהוליסט
* אלכוהוליקן
=מילים נרדפות=
* אתנול
* כוהל
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:סמים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=גיזרון=
* המקור מערבית בהגיית אַלְכֻּחֻל (ال + كحل) קידומת אל ال משמשת ה' הידיעה בתוספת תיבת כחל המבוטאת בצורה: כֻּחֻל (كحل) ושימשה תחילה בהוראת אבקה במרקם מתכתי ששימשה כאיפור להכהיית העפעפיים ומקבילה לתיבת כחל העברית, שדרך הפקתו הזכירה לדובריה של הערבית האנדלוסית את דרך הפקת המשקה החריף, לפני תקופה זו ישנו תיעוד בלטינית של ימי הביניים לשם 'אלכוהול' ושם משמש הוא בהוראת: 'עפרות אבקת- אנטימון' . לפיכך מלפנים שימשה תיבת אלכוהול במשמעות של המינרל סטיבניט (stibnite) , לאחר מכן מוכללת משמעותו לאבקה שהושגה על ידי שיתוך (קורוזיה) . באירופה של סוף תקופת ימי בביניים בואכה תקופת הרינסאנס החלה תיבת 'אלכוהול' לשמש גם בהוראת נוזלים בעלי השפעה משכרת שהופקו בידי הרתחה שנקראה אקווה וויטה (aqua vitae) מילולית: 'מי-החיים', שם ארכאי זה הגדיר תמיסה מימית מרוכזת של אתנול ומתקשרת להגדרתו כיום כמרכיב במשקאות חריפים.
=צירופים=
* משקה אלכוהולי
=נגזרות=
* אלכוהולי
* אלכוהוליזם
* אלכוהוליסט
* אלכוהוליקן
=מילים נרדפות=
* אתנול
* כוהל
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:סמים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
ניר דבק
נְיַר דֶּבֶק
# נייר שבאחד מצדדיו יש דֶּבֶק יבש.
#:* השתמשנו בניר דבק כדי להדביק את הבול על המעטפה.
=ראו גם=
* סרט דביק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ציוד משרדי
=ראו גם=
* סרט דביק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ציוד משרדי
נחליאלי
נַחְלִיאֵלִי
# בעל חיים ממחלקת העופות המשתייך לסדרת ציפורי השיר. הנחליאלי דק גו ומקור, נוצות זנבו נעות ללא הפסקה וגודלו כגודל הדרור.
#:* בטיול בחיק הטבע ראינו הרבה נחליאלים.
=גיזרון=
* על הבחירה בשם כתב: "שם העוף הזה, כשם יתר בעלי מינו, הוא מפני שדרכו לשכון אצל נחלי מים".
:טשרניחובסקי, לעומת זאת, העדיף את השם זנבנוע, ומשך שנים השתמשו בשני השמות זה לצד לצד.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
=גיזרון=
* על הבחירה בשם כתב: "שם העוף הזה, כשם יתר בעלי מינו, הוא מפני שדרכו לשכון אצל נחלי מים".
:טשרניחובסקי, לעומת זאת, העדיף את השם זנבנוע, ומשך שנים השתמשו בשני השמות זה לצד לצד.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
א־קפלה
אָ־קַפֶּלָּה
# מוזיקה שבה הזמר תופס את המקום המרכזי או כאשר אין כלי נגינה בכלל אלא רק הזמר עצמו.
#:* כאשר הזמר שר א־קפלה הבנו עד כמה הוא זייפן.
=גיזרון=
a cappella – לפי הכנסיה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
=גיזרון=
a cappella – לפי הכנסיה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
אחד
אֶחָד
# שיש רק אותו ואין בנוסף לו.
# זה שמצוין לפני כל השאר, שמספרו 1.
# שמצוין באופן לא ספציפי מתוך רבים כמותו.
=גזרון=
* בדומה בשפות שמיות נוספות - אוגריתית: 𐎀𐎈𐎄 (אַחד);<ref>לוחות UT 137, 51 VII, 49 I, 49 V, Krt, 601, 611.</ref> ארמית: חֲדָא; ערבית: ; געז: አሐዱ (אָחָדוּ). משערים שהצורה המקורית בפרוטו-שמית היתה: -ʔaḥad*.
=מידע נוסף=
* צורת הרבים לפעמים מציינת שהרבים נעשים כיחיד ולפעמים שיש מספר מועט של יחידים.
=נגזרות=
* מאחד
* אחדות
= מילים נרדפות =
*בודד (1)
*יחיד (1)
*ראשון (2)
*כלשהו (3)
=ניגודים=
*אחר
*שני
*הרבה (1)
*כמה (1, 3)
*רבים (1)
*ה־ (3)
=תרגום=
*אנגלית: (1-3); (3)
*ערבית: (תעתיק: וָאחִד)
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, מהשפה פנימה: [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8522990 "על מקורה של המלה אֶחַד".]. "הארץ", 12 בפברואר 2020.

קטגוריה:יחד (שורש)
= {{שורש|אחד}}הערות שוליים =
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
אֶחָד
# שיש רק אותו ואין בנוסף לו.
# זה שמצוין לפני כל השאר, שמספרו 1.
# שמצוין באופן לא ספציפי מתוך רבים כמותו.
=גזרון=
* בדומה בשפות שמיות נוספות - אוגריתית: 𐎀𐎈𐎄 (אַחד);<ref>לוחות UT 137, 51 VII, 49 I, 49 V, Krt, 601, 611.</ref> ארמית: חֲדָא; ערבית: ; געז: አሐዱ (אָחָדוּ). משערים שהצורה המקורית בפרוטו-שמית היתה: -ʔaḥad*.
=מידע נוסף=
* צורת הרבים לפעמים מציינת שהרבים נעשים כיחיד ולפעמים שיש מספר מועט של יחידים.
=נגזרות=
* מאחד
* אחדות
= מילים נרדפות =
*בודד (1)
*יחיד (1)
*ראשון (2)
*כלשהו (3)
=ניגודים=
*אחר
*שני
*הרבה (1)
*כמה (1, 3)
*רבים (1)
*ה־ (3)
=תרגום=
*אנגלית: (1-3); (3)
*ערבית: (תעתיק: וָאחִד)
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, מהשפה פנימה: [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8522990 "על מקורה של המלה אֶחַד".]. "הארץ", 12 בפברואר 2020.

קטגוריה:יחד (שורש)
= {{שורש|אחד}}הערות שוליים =
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
סבתא רבתא
סָבְתָא רַבְּתָא
# כינוי לאם הסבתא או הסבא.
#:* בחגים היינו אוכלים אצל סבתא רבתא שלי.
=גיזרון=
* סבתא המילה בארמית משמעה זקנה בלשון הדיבור אם אחד ההורים. רבתא כמו רבא בארמית גדול.
=מילים נרדפות=
* אם שילשה
* סבתא גדולה
=ניגודים=
* שִלֵּש
* רִבֵּעַ
* נין
* נינה
=קישורים חיצוניים=
*[http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/13061001.aspx סבא רבא, סבתא רבתא], באתר האקדמיה ללשון העברית.

קטגוריה:משפחה
קטגוריה:מקבילות נקביות
=גיזרון=
* סבתא המילה בארמית משמעה זקנה בלשון הדיבור אם אחד ההורים. רבתא כמו רבא בארמית גדול.
=מילים נרדפות=
* אם שילשה
* סבתא גדולה
=ניגודים=
* שִלֵּש
* רִבֵּעַ
* נין
* נינה
=קישורים חיצוניים=
*[http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/13061001.aspx סבא רבא, סבתא רבתא], באתר האקדמיה ללשון העברית.

קטגוריה:משפחה
קטגוריה:מקבילות נקביות
מתרגמן
מְתֻרְגְּמָן
# אדם שתפקידו להעביר טקסט משפה לשפה.
#:* בכדי לדבר עם ראש ממשלת גרמניה נאלצנו למצוא מתרגמן.
=מילים נרדפות=
* מתרגם
* תרגמן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרבות
=מילים נרדפות=
* מתרגם
* תרגמן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרבות
השתעל
הִשְׁתָּעֵל
#שחרר אויר בבת אחת מתוך ראותיו, תוך השמעת קול חזק.
#:*כיוון שהייתה אנדרלמוסיה בכיתה, המורה השתעלה כדי להסב את תשומת־לב התלמידים.
=גיזרון=
*כיוון שמן הנימוס להשמיע קול זה לתוך שעל היד.
=ראו גם=
* שיעול
* התעטש
=גיזרון=
*כיוון שמן הנימוס להשמיע קול זה לתוך שעל היד.
=ראו גם=
* שיעול
* התעטש
ג'ובניק
ג'וֹבְּנִיק
# חייל המשרת בתפקיד מנהלתי, להבדיל מחייל קרבי ששירותו תובעני ומסוכן יותר.
#:* הג'ובניק הזה רק יושב במשרד כל היום, ואילו חייל פועל בשטחים. ג’ובניק הינו חייל החוזר כל יום הביתה
=מילים נרדפות=
* חפשן
* חייל עורפי
=ראו גם=
* צבא
* תפקיד

קטגוריה:צבא
=מילים נרדפות=
* חפשן
* חייל עורפי
=ראו גם=
* צבא
* תפקיד

קטגוריה:צבא
מורה פרטי
מוֹרֶה פְּרָטִי
# מדריך או מורה המעבירים שעור פרטי לבן אדם או לקבוצה קטנה של אנשים.
#:* בעקבות הקשיים של משה במתמטיקה הוא חייב מורה פרטי.
=ראו גם=
* שעור פרטי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חינוך
=ראו גם=
* שעור פרטי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חינוך
אלקי
אֱלֹקִי
# דבר השייך לאל ונוגע לו. הגייה של המילה "אלוהי", בידי אלו הנמנעים מאזכור השם המפורש.
#:* בריאת העולם זהו דבר אלוקי.
=מילים נרדפות=
* אלוהי
* נשגב
=ראו גם=
* אלוהים
* אלוקים
=מילים נרדפות=
* אלוהי
* נשגב
=ראו גם=
* אלוהים
* אלוקים
הפכפך
הֲפַכְפַּךְ
# שאינו החלטי, שכל הזמן משנה את דעתו.
# שאינו ישר.
#:* הדרך הזאת מאוד הפכפכה, כל שנייה יש פה פיתול.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=נגזרות=
* הפכפכות
* הפכפכן
=מילים נרדפות=
*דו קטבי (1)
*משתנה (1)
*פתלתל (2)
*עקלקל (2)
=ניגודים=
*החלטי (1)
*יציב (1)
*ישר (2)
=ראו גם=
* היפוך
* הפך

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=נגזרות=
* הפכפכות
* הפכפכן
=מילים נרדפות=
*דו קטבי (1)
*משתנה (1)
*פתלתל (2)
*עקלקל (2)
=ניגודים=
*החלטי (1)
*יציב (1)
*ישר (2)
=ראו גם=
* היפוך
* הפך

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הפלגה
הַפְלָגָה
# יציאת אנייה לדרכה.
# מסע ימי באנייה או בספינה, ובמיוחד מסע עפ"י לוח זמנים קבוע מראש.
# ריבוי או הארכה בשבח. העלאה על נס; ציון מוקצן של איכות או דרגה של תכונה אופיינית כ'מעל ומעבר'.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפליג שבלשון חז"ל.
=צירופים=
* על דרך ההפלגה
* ערך ההפלגה
* הפלגת נופש
=מילים נרדפות=
* מסע ימי (2)
* הליכה (2) <small>(מיושן)</small>
* הגזמה (4)
* הפרזה (4)
=ניגודים=
* שיט (2)
* המעטה (4)
=תרגום=
*# 
*# 
*#
=ראו גם=
* הפליג
* שיט
* פְּלָגָה
* דּוֹר הַפְּלָגָה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפליג שבלשון חז"ל.
=צירופים=
* על דרך ההפלגה
* ערך ההפלגה
* הפלגת נופש
=מילים נרדפות=
* מסע ימי (2)
* הליכה (2) <small>(מיושן)</small>
* הגזמה (4)
* הפרזה (4)
=ניגודים=
* שיט (2)
* המעטה (4)
=תרגום=
*# 
*# 
*#
=ראו גם=
* הפליג
* שיט
* פְּלָגָה
* דּוֹר הַפְּלָגָה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
תרגום אונקלוס
תַּרְגּוּם אוּנְקְלוֹס
# תרגום ארמי יהודי שנכתב עבור ספרי התורה. משערים כי תרגום זה נכתב בארץ ישראל במאה השלישית לספירה.
#:* ברוב החומשים בבית הכנסת מופיע תרגום אונקלוס בצד.
=גיזרון=
* את המונח תרגום אונקלוס ניתן לראות בפעם הראשונה בכתבי גאונים. שיוך התרגום לאונקלוס הינו על סמך התלמוד הבבלי: אך אם זאת יש ספק:
# בתלמוד לא נאמר על קשר בין התרגום הארמי לתרגום אונקלוס. נכון שהתלמוד מביא ציטוטים מן התרגום הארמי אך בלשון "מתרגמינן" (אנו מתרגמים), ולא בשמו של אונקלוס.
# בתלמוד הירושלמי אונקלוס מכונה עקילס. ממקורות יהודיים ונוצריים ידוע כי עקילס היה גר שתירגם את המקרא ליוונית וקשה להניח שאותו הגר תרגם את המקרא גם לארמית.
=ראו גם=
* תורה
* תרגום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תנ"ך
=גיזרון=
* את המונח תרגום אונקלוס ניתן לראות בפעם הראשונה בכתבי גאונים. שיוך התרגום לאונקלוס הינו על סמך התלמוד הבבלי: אך אם זאת יש ספק:
# בתלמוד לא נאמר על קשר בין התרגום הארמי לתרגום אונקלוס. נכון שהתלמוד מביא ציטוטים מן התרגום הארמי אך בלשון "מתרגמינן" (אנו מתרגמים), ולא בשמו של אונקלוס.
# בתלמוד הירושלמי אונקלוס מכונה עקילס. ממקורות יהודיים ונוצריים ידוע כי עקילס היה גר שתירגם את המקרא ליוונית וקשה להניח שאותו הגר תרגם את המקרא גם לארמית.
=ראו גם=
* תורה
* תרגום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תנ"ך
משלב
מִשְׁלָב
# כינוי לרמות לשון שונות שבהן משתמשים דוברי השפה בנסיבות מסוימות.
#:* ברחוב הרבה אנשים מדברים במשלב נמוך.
# גובה הטון של כלי מוזיקלי.
=גיזרון=
* תחדיש על פי שָׁלָב.
=צירופים=
1
* משלב לשוני
=תרגום=
1
2
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:מוזיקה
מְשֻׁלָּב
# דבר המחובר לדבר אחר או מוכנס לדבר אחר באופן שהופך עמו ליחידה אחת. 
#:* הבדים הללו משולבים יחדיו.
# מקביל; מכוון כנגד.
=גיזרון=
* צורת פועל משורש זה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוק לעיל, ובשמות לו,כב. לדעת רוב המפרשים הכוונה "מקביל", בהשוואה ל"שליבות" של סולם, המקבילות זו לזו. אחרים פירשו: "בולט", ושליבות הסולם נקראות כך משום שהן בולטות יש שפירשו שהכוונה להכנסתם אל תוך הידות ללא חופשים, באופן שנהיה כיחידה אחת, וגם שליבות הסולם נקראות כך על שם שהן משולבות בקרשים האנכיים, ומכאן הגיעה הוראה (2).
=צירופים=
*רחוב משולב
=מילים נרדפות=
* מחובר
* קשור
=ניגודים=
* מופרד
* מנותק
=ראו גם=
* שליבה
* מאוחד
* השתלב
=גיזרון=
* תחדיש על פי שָׁלָב.
=צירופים=
1
* משלב לשוני
=תרגום=
1
2
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:מוזיקה
מְשֻׁלָּב
# דבר המחובר לדבר אחר או מוכנס לדבר אחר באופן שהופך עמו ליחידה אחת. 
#:* הבדים הללו משולבים יחדיו.
# מקביל; מכוון כנגד.
=גיזרון=
* צורת פועל משורש זה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוק לעיל, ובשמות לו,כב. לדעת רוב המפרשים הכוונה "מקביל", בהשוואה ל"שליבות" של סולם, המקבילות זו לזו. אחרים פירשו: "בולט", ושליבות הסולם נקראות כך משום שהן בולטות יש שפירשו שהכוונה להכנסתם אל תוך הידות ללא חופשים, באופן שנהיה כיחידה אחת, וגם שליבות הסולם נקראות כך על שם שהן משולבות בקרשים האנכיים, ומכאן הגיעה הוראה (2).
=צירופים=
*רחוב משולב
=מילים נרדפות=
* מחובר
* קשור
=ניגודים=
* מופרד
* מנותק
=ראו גם=
* שליבה
* מאוחד
* השתלב
מתמטי
מָתֶמָטִי
# דבר שקשור לתחום המתמטיקה.
#:* כדי לפתור את התרגיל הזה יש לבצע חישובים מתמטיים רבים ומסובכים.
=גיזרון=
* ממתמטיקה.
=ראו גם=
* מתמטיקאי

קטגוריה:מתמטיקה
=גיזרון=
* ממתמטיקה.
=ראו גם=
* מתמטיקאי

קטגוריה:מתמטיקה
מתכת אצילה
מַתֶּכֶת אֲצִילָה
# מתכת שאינה מגיבה עם חמצן ועמידה בפני קורוזיה.
#:* כסף היא אחת מהמתכות האצילות שקיימות על פני כדור הארץ.
=מילים נרדפות=
* מתכת יקרה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
=מילים נרדפות=
* מתכת יקרה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
ביוכימי
בִּיוֹכִימִי
# דבר הקשור, הנוגע לתחום הביוכימיה.
=ראו גם=
* ביוכימאי
* ביוכימיה

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:ביו־
=ראו גם=
* ביוכימאי
* ביוכימיה

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:ביו־
מיקרוביולוג
מִיקְרוֹבִּיוֹלוֹג
# אדם העוסקר בחקר המבנה והתפקוד של מיקרואורגניזמים, נגיפים, ווירואידים.
#:* חיים הוא מיקרוביולוג מפורסם.
=גיזרון=
* ממיקרוביולוגיה.
=ראו גם=
* מיקרוביולוגי

קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:מיקרוביולוגיה
=גיזרון=
* ממיקרוביולוגיה.
=ראו גם=
* מיקרוביולוגי

קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:מיקרוביולוגיה
נום (שורש)
השורש נ־ו־ם הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
קטגוריה: נ (שורשים)השורש נ־ו־ם הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
קטגוריה: נ (שורשים)
עתק (שורש)
השורש ע־ת־ק הוא שורש מגזרת השלמים.
=הערות=
*בבניינים: נפעל, הפעיל והופעל- מותרת ההטיה גם בלא היחטפות, דהיינו; הֶעְתִּיק או הֶעֱתִיק, הָעְתַּק או הָעֳתַק, נֶעְתַּק או נֶעֱתַק וכו'...
*
<noinclude>
קטגוריה:ע (שורשים)
קטגוריה:גזרת השלמים

קטגוריה:עתק (שורש)
</noinclude>השורש ע־ת־ק הוא שורש מגזרת השלמים.
=הערות=
*בבניינים: נפעל, הפעיל והופעל- מותרת ההטיה גם בלא היחטפות, דהיינו; הֶעְתִּיק או הֶעֱתִיק, הָעְתַּק או הָעֳתַק, נֶעְתַּק או נֶעֱתַק וכו'...
*
<noinclude>
קטגוריה:ע (שורשים)
קטגוריה:גזרת השלמים

קטגוריה:עתק (שורש)
</noinclude>
העיק
הֵעִיק
#הָיָה לְמַעֲמָסָה, הִכְבִיד.
# גָּרַם לִתְעוּקָה (נפשית או פיסית).
#:*החובות העמוקים העיקו על דן.
#:* ספר לי מה מעיק עליך.
=גיזרון=
* מקובלת ההנחה המצוייה בפירושו של רש"י ואצל חוקרים כיום, כי שורש צ-ו-ק מקביל לשורש ע-ו-ק ושמקורו בשורש בניב ישראלי צפוני בתחומי אפריים ושומרון שנתון היה להשפעה לשונית-ארמית מוגברת, לפיכך נטו עפ"י עגתם להחליף צ'⇆ע', כדוגמת: ⇆ .
=מילים נרדפות=
*הכביד
*לחץ
*דחק
=ניגודים=
*אבן נגלה מעל לבו
=ראו גם=
*מועקה
*תעוקה
*עקה
=סימוכין=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
=גיזרון=
* מקובלת ההנחה המצוייה בפירושו של רש"י ואצל חוקרים כיום, כי שורש צ-ו-ק מקביל לשורש ע-ו-ק ושמקורו בשורש בניב ישראלי צפוני בתחומי אפריים ושומרון שנתון היה להשפעה לשונית-ארמית מוגברת, לפיכך נטו עפ"י עגתם להחליף צ'⇆ע', כדוגמת: ⇆ .
=מילים נרדפות=
*הכביד
*לחץ
*דחק
=ניגודים=
*אבן נגלה מעל לבו
=ראו גם=
*מועקה
*תעוקה
*עקה
=סימוכין=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
יגה (שורש)
השורש י־ג־ה הוא שורש מורכב המשתייך גם לגזרת נפ"יו וגם לגזרת נל"י/ה.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נפ"יו
קטגוריה:יגה (שורש)השורש י־ג־ה הוא שורש מורכב המשתייך גם לגזרת נפ"יו וגם לגזרת נל"י/ה.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נפ"יו
קטגוריה:יגה (שורש)
יכל (שורש)
השורש י־כ־ל הוא שורש מגזרת השלמים הנוטה לפי משקל "פָעֹל".
=הערות=
*בזמן העבר; "דרך אחת הנהוגה בפי רבים היא להוסיף את פועל העזר הָיָה לצורת הבינוני יָכוֹל, כגון 'הוא היה יכול למנוע את התקלה'. בדרך כלל המבנה 'היה + צורת בינוני' מציין פעולה הרגלית, קבועה. השימוש בו לציון עבר רגיל הוא חריג, אך כאן זה הכרח בל יגונה", "דרך אחרת [...] היא בלשון המקורות הפועל יָכֹל משמש לציון פעולה בעבר". 
([http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/06121101.aspx כללי האקדמיה בפעלים הניטים על דרך משקל "פָּעֹל" בעבר])

*זמני העבר וההווה נבדלים ביניהם באמצעות האות ו':בזמן העבר נכתב עם חולם חסר: יָכֹל, ואילו בזמן ההווה נכתב עם חולם מלא: יָכוֹל.

*בגופים "נוכחות" ו"נוכחים", בזמן העבר, החולם הופך לקמץ קטן מפאת תזוזת הטעם. יש לומר אפוא; יְכָלְתֶּם ו-יְכָלְתֶּן.

<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
קטגוריה:פָּעֹל (משקל)
</noinclude>השורש י־כ־ל הוא שורש מגזרת השלמים הנוטה לפי משקל "פָעֹל".
=הערות=
*בזמן העבר; "דרך אחת הנהוגה בפי רבים היא להוסיף את פועל העזר הָיָה לצורת הבינוני יָכוֹל, כגון 'הוא היה יכול למנוע את התקלה'. בדרך כלל המבנה 'היה + צורת בינוני' מציין פעולה הרגלית, קבועה. השימוש בו לציון עבר רגיל הוא חריג, אך כאן זה הכרח בל יגונה", "דרך אחרת [...] היא בלשון המקורות הפועל יָכֹל משמש לציון פעולה בעבר". 
([http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/06121101.aspx כללי האקדמיה בפעלים הניטים על דרך משקל "פָּעֹל" בעבר])

*זמני העבר וההווה נבדלים ביניהם באמצעות האות ו':בזמן העבר נכתב עם חולם חסר: יָכֹל, ואילו בזמן ההווה נכתב עם חולם מלא: יָכוֹל.

*בגופים "נוכחות" ו"נוכחים", בזמן העבר, החולם הופך לקמץ קטן מפאת תזוזת הטעם. יש לומר אפוא; יְכָלְתֶּם ו-יְכָלְתֶּן.

<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
קטגוריה:פָּעֹל (משקל)
</noinclude>
יגר (שורש)
השורש י־ג־ר הוא שורש מורכב ממשקל "פָּעֹל" הניטה בזמני העבר והבינוני לפי גזרת נפ"יו ובזמני העתיד והציווי לפי גזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:יגר (שורש)
</noinclude>השורש י־ג־ר הוא שורש מורכב ממשקל "פָּעֹל" הניטה בזמני העבר והבינוני לפי גזרת נפ"יו ובזמני העתיד והציווי לפי גזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:יגר (שורש)
</noinclude>
שפרץ (שורש)
השורש ש־פ־ר־ץ הוא שורש בודד וחריג מגזרת המרובעים שלא נוטה כיתר הפעלים בגזרה זו.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ש (שורשים)
קטגוריה:גזרת המרובעים

השורש ש־פ־ר־ץ הוא שורש בודד וחריג מגזרת המרובעים שלא נוטה כיתר הפעלים בגזרה זו.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ש (שורשים)
קטגוריה:גזרת המרובעים
נון (שורש)
השורש נ־ו־ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>קטגוריה:נ (שורשים)</noinclude>השורש נ־ו־ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>קטגוריה:נ (שורשים)</noinclude>
יאש (שורש)
השורש י־א־שׁ הוא שורש מגזרת נפ"יו

שים לב-עה"פ גרונית.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
קטגוריה:גזרת נפ"יו
</noinclude>השורש י־א־שׁ הוא שורש מגזרת נפ"יו

שים לב-עה"פ גרונית.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
קטגוריה:גזרת נפ"יו
</noinclude>
ענש (שורש)
השורש ע־נ־ש הוא שורש מגזרת השלמים.

(פ"ג)
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ע (שורשים)
</noinclude>השורש ע־נ־ש הוא שורש מגזרת השלמים.

(פ"ג)
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ע (שורשים)
</noinclude>
יזע (שורש)
השורש י־ז־ע הוא שורש חריג מגזרת חפי"צ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:יזע (שורש)השורש י־ז־ע הוא שורש חריג מגזרת חפי"צ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:יזע (שורש)
הוריק
הוֹרִיק
# נַעֲשָׂה יָרֹק.
=לשון חז"ל=
כמו בשם הצבע ירוק, עפ"ר הכונה בלשון חז"ל לצבע הצהוב שבלשונינו. 
בארמית שם התבלין כרכום-מוריקא
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: אִחְ'דַ'רַّ, אִחְ'דַ'וְדַ'רַ)
=ראו גם=
*יָרֹק 
*יֹרֶק
*יֵרָקוֹן

קטגוריה:גזרת נפ"יו
הוֹרִיק
# נַעֲשָׂה יָרֹק.
=לשון חז"ל=
כמו בשם הצבע ירוק, עפ"ר הכונה בלשון חז"ל לצבע הצהוב שבלשונינו. 
בארמית שם התבלין כרכום-מוריקא
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: אִחְ'דַ'רַّ, אִחְ'דַ'וְדַ'רַ)
=ראו גם=
*יָרֹק 
*יֹרֶק
*יֵרָקוֹן

קטגוריה:גזרת נפ"יו
סימנס
סִימֵנְס
# יחידת מידה של זרם חשמלי העובר בגוף מסוים המסומנת באות S.
=גיזרון=
* היחידה קרויה על שמו של ממציאה הגרמני ארנסט ורנר פון סימנס.
=ראו גם=
* מוליכות חשמלית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:אפונימים
=גיזרון=
* היחידה קרויה על שמו של ממציאה הגרמני ארנסט ורנר פון סימנס.
=ראו גם=
* מוליכות חשמלית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:אפונימים
שדה חשמלי
שָׂדֶה חַשְׁמַלִּי
# <small>פיזיקה</small> אזור במרחב המפעיל כוח על חלקיקים טעונים.
=צירופים=
* שדה חשמלי אלקטרוסטטי
* שדה חשמלי היקפי
* שדה חשמלי רוטציוני
=ראו גם=
* חשמל
* שדה מגנטי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
=צירופים=
* שדה חשמלי אלקטרוסטטי
* שדה חשמלי היקפי
* שדה חשמלי רוטציוני
=ראו גם=
* חשמל
* שדה מגנטי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
סינונים
סִינוֹנִים
# מילה בעלת אותה משמעות הנכתבת בצורה אחרת.
#:* המילים שי ודורון הם סינונימים של מתנה.
=גיזרון=
* . הלחם של – יחד, וכן – שֵׁם
=נגזרות=
* סינונימי
* סינונימיקה
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
* מילה
* משמעות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
סִינוֹנִים
# מילה בעלת אותה משמעות הנכתבת בצורה אחרת.
#:* המילים שי ודורון הם סינונימים של מתנה.
=גיזרון=
* . הלחם של – יחד, וכן – שֵׁם
=נגזרות=
* סינונימי
* סינונימיקה
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
* מילה
* משמעות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
סינולוגיה
סִינוֹלוֹגְיָה
# מדע העוסק בלימוד וחקר אודות תושבי סין (כגון מנהגיהם).
#:* מומלץ ללמוד סינולוגיה לפני שטסים לסין.
=גיזרון=
* מיוונית: "Sinai" (סינים) + "logos" (תבונה).
=ראו גם=
* סין

קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: "Sinai" (סינים) + "logos" (תבונה).
=ראו גם=
* סין

קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
סימפתיה
סִימְפַּתְיָה
# השתתפות ברגשותיו של אחר; תחושה הנובעה מהבנת הלך הרוח של הזולת.
#:* גיליתי סימפתיה כלפי חבר שלי בעניין הספרותי.
=גיזרון=
* . הלחם של המילים – יחד, וכן – כאב, סבל
=נגזרות=
* סימפתטי
* סימפתי
*
**סמפת
=מילים נרדפות=
* אהדה
* הזדהות
=תרגום=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* . הלחם של המילים – יחד, וכן – כאב, סבל
=נגזרות=
* סימפתטי
* סימפתי
*
**סמפת
=מילים נרדפות=
* אהדה
* הזדהות
=תרגום=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
סינטקסיס
סִינְטַקְסִיס
# תחום בלשון העוסק בקביעת רצף המילים במשפט כדי ליצור משפט תקין.
=גיזרון=
* מיוונית: "syn" (יחד) + "tassein" (לסדר).
=ראו גם=
* משפט (5)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: "syn" (יחד) + "tassein" (לסדר).
=ראו גם=
* משפט (5)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
נתניה
נְתַנְיָה
# עיר בשרון, השמינית באוכלוסייתה בערי מדינת ישראל.
#:*כל יום בדרך מחיפה לתל אביב אנו עוברים בנתניה.
# שם פרטי לזכר ולנקבה.
=גזרון=
# נקראת על-שם נתן שטראוס (1848-1931), "נדבן יהודי שהתחייב לתרום להקמתה של המושבה, בתמורה לקריאתה על-שמו אך הבטחה זו לא קוימה מעולם" (באתר עיריית נתניה - [https://moreshet.netanya.muni.il/people/founderpage/?itemId=33453 "הריביירה של ישראל"] מצוינת תרומתו בסך 1000 דולר, ורכישת מניות בבנק שתמך בהקמת נתניה).
=קישורים חיצוניים=
* [http://netanya.muni.il אתר עיריית נתניה]
* [http://levnetanya.co.il אתר מנהלת התחדשות מרכז העיר נתניה]
* [http://www.netanya-moreshet.org.il אתר מורשת העיר נתניה]
=סמוכין=
קטגוריה:שמות
=גזרון=
# נקראת על-שם נתן שטראוס (1848-1931), "נדבן יהודי שהתחייב לתרום להקמתה של המושבה, בתמורה לקריאתה על-שמו אך הבטחה זו לא קוימה מעולם" (באתר עיריית נתניה - [https://moreshet.netanya.muni.il/people/founderpage/?itemId=33453 "הריביירה של ישראל"] מצוינת תרומתו בסך 1000 דולר, ורכישת מניות בבנק שתמך בהקמת נתניה).
=קישורים חיצוניים=
* [http://netanya.muni.il אתר עיריית נתניה]
* [http://levnetanya.co.il אתר מנהלת התחדשות מרכז העיר נתניה]
* [http://www.netanya-moreshet.org.il אתר מורשת העיר נתניה]
=סמוכין=
קטגוריה:שמות
באר שבע
בְּאֵר שֶׁבַע
# עיר במחוז הדרום, השביעית באוכלוסייתה בישראל והשנייה בגודלה אחרי ירושלים.
#:*.
#:*.
#:*.
#:*.
#:*.
=גיזרון=
** אברהם אבינו מוכיח את אבימלך מלך גרר, על הבאר שנגזלה ממנו על ידי עבדיו . אבימלך לקח מאברהם את "שבע כבשות הצאן", לעדות כי הבאר אכן שייכת לאברהם , והשניים כרתו ברית במקום: .
=צירופים=
*מדן ועד באר שבע
=מילים נרדפות=
* בירת הנגב
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: באר אלסבע)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
קטגוריה:ערים
=גיזרון=
** אברהם אבינו מוכיח את אבימלך מלך גרר, על הבאר שנגזלה ממנו על ידי עבדיו . אבימלך לקח מאברהם את "שבע כבשות הצאן", לעדות כי הבאר אכן שייכת לאברהם , והשניים כרתו ברית במקום: .
=צירופים=
*מדן ועד באר שבע
=מילים נרדפות=
* בירת הנגב
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: באר אלסבע)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
קטגוריה:ערים
מפה טופוגרפית
מַפָּה טוֹפּוֹגְרָפִית
# הצגה מפושטת של המרחב תוך התמקדות בצורתו החיצונית של השטח, באופן הקרוב יותר למציאות.
#:* בשיעורי גאוגרפיה אנו משתמשים פעמים רבות במפה טופוגרפית.
=ראו גם=
* טופוגרפיה
* מפה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ניווט
=ראו גם=
* טופוגרפיה
* מפה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ניווט
שדכנות
שַׁדְכָנוּת
# התאמה בין איש ואישה במטרה להשיאם זה לזה.
#:* משה הצליח למצוא זיווג לכל חבריו, מקצוע השדכנות פשוט "תפור" עליו.
=גיזרון=
* מן שדכן.
=ראו גם=
* זיווג
* שדכן
* שידוך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:מקצועות
קטגוריה:משפחה
=גיזרון=
* מן שדכן.
=ראו גם=
* זיווג
* שדכן
* שידוך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:מקצועות
קטגוריה:משפחה
טיז אל שלוך
טִיז אֶל שְׁלוֹךְ
# <small>(סלנג)</small> כינוי למקום נידח
#:* אלוהים ישמור, הבסיס שלי נמצא בטיז אל שלוך
=גיזרון=
* הרכבה של הביטויים פיזדה לוך וטיז אל נבי, שניהם צירופים בוטים במשמעות דומה.
* הביטוי טיז אל נבי הוא מילולית "ישבנו של הנביא (מוחמד)", והוא ביטוי פוגעני עבור מוסלמים. גם הביטוי ראס אל נבי ("ראש הנביא") משמש לעיתים במשמעות דומה. כמו־כן, "טיז" בערבית מרוקאית היא "מעבר הרים", וישנם מעברים רבים בעלי הקידומת "טיז אל".
* "לוך" משמעו "חור" ביידיש, וראו פיזדה לוך.
*שלוח - כינוי גנאי בפי יהודי מרוקו כלפי שכניהם ההררים. וביידיש - שלוך, כינוי גנאי כלפי אדם מוזנח, הלבוש ברישול. בתקופת השלטון הצרפתי בצפון אפריקה החלה המילה "שלוך" לשמש ככינוי גנאי בצרפתית לגרמנים.
*תַשֶלְחִית היא ניב ברברי (דרומי) המדובר בפי התושבים שלחופי האוקיינוס האטלנטי בדרום מרוקו.
=מילים נרדפות=
* חור נידח
* טיז אל נבי
=ראו גם=
* שכוח אל

קטגוריה:סלנג
טִיז אֶל שְׁלוֹךְ
# <small>(סלנג)</small> כינוי למקום נידח
#:* אלוהים ישמור, הבסיס שלי נמצא בטיז אל שלוך
=גיזרון=
* הרכבה של הביטויים פיזדה לוך וטיז אל נבי, שניהם צירופים בוטים במשמעות דומה.
* הביטוי טיז אל נבי הוא מילולית "ישבנו של הנביא (מוחמד)", והוא ביטוי פוגעני עבור מוסלמים. גם הביטוי ראס אל נבי ("ראש הנביא") משמש לעיתים במשמעות דומה. כמו־כן, "טיז" בערבית מרוקאית היא "מעבר הרים", וישנם מעברים רבים בעלי הקידומת "טיז אל".
* "לוך" משמעו "חור" ביידיש, וראו פיזדה לוך.
*שלוח - כינוי גנאי בפי יהודי מרוקו כלפי שכניהם ההררים. וביידיש - שלוך, כינוי גנאי כלפי אדם מוזנח, הלבוש ברישול. בתקופת השלטון הצרפתי בצפון אפריקה החלה המילה "שלוך" לשמש ככינוי גנאי בצרפתית לגרמנים.
*תַשֶלְחִית היא ניב ברברי (דרומי) המדובר בפי התושבים שלחופי האוקיינוס האטלנטי בדרום מרוקו.
=מילים נרדפות=
* חור נידח
* טיז אל נבי
=ראו גם=
* שכוח אל

קטגוריה:סלנג