OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
לך לשלום
לֵךְ לְשָׁלוֹם
# ברכה לאדם היוצא לדרך.
#:* כשאני טסה לחו"ל, הוריי נוהגים לומר לי לכי לשלום.
= גיזרון =
* מקור הביטוי במקרא. בפסוק הנ"ל משה הולך ליתרו ומבקש ממנו רשות לחזור למצרים, יתרו מסכים ונותן לו ברכת שלום.
= ביטויים קרובים =
* לך בשלום
* היה שלום
* שוב בשלום
* דרך צלחה
* הכניסני לשלום
=ראו גם=
* הלך
* שלום
* ינוח בשלום על משכבו
<br />

קטגוריה:ברכות ואיחולים<br />
לֵךְ לְשָׁלוֹם
# ברכה לאדם היוצא לדרך.
#:* כשאני טסה לחו"ל, הוריי נוהגים לומר לי לכי לשלום.
= גיזרון =
* מקור הביטוי במקרא. בפסוק הנ"ל משה הולך ליתרו ומבקש ממנו רשות לחזור למצרים, יתרו מסכים ונותן לו ברכת שלום.
= ביטויים קרובים =
* לך בשלום
* היה שלום
* שוב בשלום
* דרך צלחה
* הכניסני לשלום
=ראו גם=
* הלך
* שלום
* ינוח בשלום על משכבו
<br />

קטגוריה:ברכות ואיחולים
הגם שאול בנביאים?
הֲגַם שָׁאוּל בַּנְּבִיאִים
# נאמר על בן אדם שמעשיו מפתיעים או מתמיהים, על מי שהחל לעסוק בדבר שאינו מתאים לו ואינו מתחום המומחיות שלו.
#:* למה כולם כל כך מתלהבים מהשחקן החדש בקבוצה? הגם שאול בנביאים? אני לא חושב שהוא כל כך טוב...
#:* לדעתי, האדם הזה לא מתאים לתפקיד חבר כנסת בכלל! איך הוא נבחר? הגם שאול בנביאים?
= מקור =
*בתנ"ך מצויינים שני סיפורים אטיולוגיים שונים על התהוות הפתגם, בהתפעלות על כך ששאול המלך מתנבא: ; וב.
= קישורים חיצוניים =
* ביאור - ויקיטקסט: הגם שאול בנביאים?
* [https://kotar.cet.ac.il/KotarApp/Index/Chapter.aspx?nBookID=78279486&nTocEntryID=78490414 כותר: הסבר לביטוי]
* [https://edu.929.org.il/enrichment/%D7%94%D7%92%D7%9D-%D7%A9%D7%90%D7%95%D7%9C-%D7%91%D7%A0%D7%91%D7%99%D7%90%D7%99%D7%9D/ 929 - הגם שאול בנביאים?]
 

* 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= מקור =
*בתנ"ך מצויינים שני סיפורים אטיולוגיים שונים על התהוות הפתגם, בהתפעלות על כך ששאול המלך מתנבא: ; וב.
= קישורים חיצוניים =
* ביאור - ויקיטקסט: הגם שאול בנביאים?
* [https://kotar.cet.ac.il/KotarApp/Index/Chapter.aspx?nBookID=78279486&nTocEntryID=78490414 כותר: הסבר לביטוי]
* [https://edu.929.org.il/enrichment/%D7%94%D7%92%D7%9D-%D7%A9%D7%90%D7%95%D7%9C-%D7%91%D7%A0%D7%91%D7%99%D7%90%D7%99%D7%9D/ 929 - הגם שאול בנביאים?]
 

* 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
מרב שיחי וכעסי דברתי
מֵרֹב שִׂיחִי וְכַעְסִי דִּבַּרְתִּי
# מרוב הכעס וסערת הרגשות שלי אני דיברתי הרבה.
#:* כשמישהו דקר אותי , נמלטתי ומרב שיחי וכעסי דיברתי עם השוטרים.
= מקור =
* 

חנה מגיעה למקדש האלוהים כדי להתפלל, היא מתפללת הרבה בלי מילים ובסערת רגשות, עלי מתבונן בה וחושב שהיא שיכורה. חנה אומרת לו לא לראות אותה כאדם לא מוסרי מכיוון שהיא מביעה את רגשותיה וכאבה באריכות בתפילתה.
= ביטויים קרובים =
* אין דבר מייסר יותר מלהחזיק בבטן סיפור שלא סיפרת
= ניגודים =
* המילים הן כסף והשתיקה זהב
= תרגום =
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך<br />
מֵרֹב שִׂיחִי וְכַעְסִי דִּבַּרְתִּי
# מרוב הכעס וסערת הרגשות שלי אני דיברתי הרבה.
#:* כשמישהו דקר אותי , נמלטתי ומרב שיחי וכעסי דיברתי עם השוטרים.
= מקור =
* 

חנה מגיעה למקדש האלוהים כדי להתפלל, היא מתפללת הרבה בלי מילים ובסערת רגשות, עלי מתבונן בה וחושב שהיא שיכורה. חנה אומרת לו לא לראות אותה כאדם לא מוסרי מכיוון שהיא מביעה את רגשותיה וכאבה באריכות בתפילתה.
= ביטויים קרובים =
* אין דבר מייסר יותר מלהחזיק בבטן סיפור שלא סיפרת
= ניגודים =
* המילים הן כסף והשתיקה זהב
= תרגום =
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
מן הגרן ומן היקב
מִן הַגֹּרֶן וּמִן הַיֶקֶב
#מאין אשיג לך את מבוקשך?
#ליקוט של שאריות. 
# איסוף של פריטים מפה ומשם שאיכותם אינה ברורה.
= מקור =
*מופיע במקרא 

* הצירוף גורן ויקב נפוץ ולאו דווקא בהקשר של פסולת כמו בביטוי. יתכן שמקור הביטוי הוא מחז"ל שדרשו את מ"ם השימוש בפסוק ולמדו ממנו שיש לבנות את הסוכה מפסולת הגורן והיקב כלומר מהענפים (ורק בהם מסככים את הסוכה) ולא מהפירות (בבלי סוכה דף יב).
= ביטויים קרובים =
* מכל הבא ליד
= ניגודים =
* על מגש של זהב
= קישורים חיצוניים =
* [https://www.safa-ivrit.org/exp-abc/mem/%D7%9E%D7%9F+%D7%94%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%9F+%D7%95%D7%9E%D7%9F+%D7%94%D7%99%D7%A7%D7%91 מילון השפה העברית]
* [https://lib.cet.ac.il/PAGES/glossary.asp?item=21 פתגמים] <br />

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= מקור =
*מופיע במקרא 

* הצירוף גורן ויקב נפוץ ולאו דווקא בהקשר של פסולת כמו בביטוי. יתכן שמקור הביטוי הוא מחז"ל שדרשו את מ"ם השימוש בפסוק ולמדו ממנו שיש לבנות את הסוכה מפסולת הגורן והיקב כלומר מהענפים (ורק בהם מסככים את הסוכה) ולא מהפירות (בבלי סוכה דף יב).
= ביטויים קרובים =
* מכל הבא ליד
= ניגודים =
* על מגש של זהב
= קישורים חיצוניים =
* [https://www.safa-ivrit.org/exp-abc/mem/%D7%9E%D7%9F+%D7%94%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%9F+%D7%95%D7%9E%D7%9F+%D7%94%D7%99%D7%A7%D7%91 מילון השפה העברית]
* [https://lib.cet.ac.il/PAGES/glossary.asp?item=21 פתגמים] <br />

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
בית דין
בֵּית דִּין
# מוסד שיפוטי ממלכתי בעל סמכות שיפוט בתחום מוגדר של עבירות, מחלוקות או סכסוכים, כמו עבודה, ספנות, משפחה, דת, צבא, משמעת וכו'.
*
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור ניב, ביטוי או פתגם.
=ביטויים קרובים=
* בית משפט
* טריבונל
=תרגומים=
* ספרדית: tribunal, corte
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
בֵּית דִּין
# מוסד שיפוטי ממלכתי בעל סמכות שיפוט בתחום מוגדר של עבירות, מחלוקות או סכסוכים, כמו עבודה, ספנות, משפחה, דת, צבא, משמעת וכו'.
*
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור ניב, ביטוי או פתגם.
=ביטויים קרובים=
* בית משפט
* טריבונל
=תרגומים=
* ספרדית: tribunal, corte
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
חכך ידיו בהנאה
חִכֵּךְ יָדָיו בַּהֲנָאָה
איור אדם מחכך ידיים בהנאה
# שאב עונג וסיפוק מהנעשה בדר"כ כשנעשה על ידי אחרים והוא לא נדרש לפעול בעצמו.
#:* כשארגוני המחתרת נלחמים זה בזה, השלטונות הבריטיים יושבים ומחככים ידיהם בהנאה.
=גיזרון=
* תיאור ציורי. גם שִׁפְשֵׁף ידים בהנאה. 
* לעיתים יאמר "חכך ידיו בציפייה", בהמתנה לעומד להתרחש.
=נגזרות=
* חכוך ידים בהנאה
=ביטויים קרובים=
* שמח לאיד
* מלאכתו נעשית על ידי אחרים
=ראו גם=
* חכך בדעתו
* חכך
* יד
* הנאה

קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* תיאור ציורי. גם שִׁפְשֵׁף ידים בהנאה. 
* לעיתים יאמר "חכך ידיו בציפייה", בהמתנה לעומד להתרחש.
=נגזרות=
* חכוך ידים בהנאה
=ביטויים קרובים=
* שמח לאיד
* מלאכתו נעשית על ידי אחרים
=ראו גם=
* חכך בדעתו
* חכך
* יד
* הנאה

קטגוריה:ביטויים
יעודי
יִעוּדִי
# מיוחד ומותאם למטרה מסוימת.
=גיזרון=
* מן יעוד.
=צירופים=
* בגד מגן יעודי - במ"י
* סרבל יעודי לאב"כ - סי"ל
=ראו גם=
* מועד
*מיועד
=גיזרון=
* מן יעוד.
=צירופים=
* בגד מגן יעודי - במ"י
* סרבל יעודי לאב"כ - סי"ל
=ראו גם=
* מועד
*מיועד
יעוד
יִעוּד
# קביעת מצב עתידי של אדם או חפץ.
# לקיחה לאישות של אמה עבריה.
# מטרה, תכלית.
=גיזרון=
* מן הפועל ייעד ויָעַד המקראי. 
* לפעמים ההגיה היא יֵעוּד מקושי המבטא.
=מילים נרדפות=
* מטרה
* תכלית
יָעוּד
# מזומן. שנקבע גורלו ומצבו לעתיד.
#:* בשעה היעודה צלצל בפעמון הדלת.
=גיזרון=
* מן הפועל יָעַד המקראי.
* מן המילה עַד התפתחו השורשים י־ע־ד וגם ע־ת־ד (עתיד, תעוד).
=מילים נרדפות=
* מיועד
* מוּעָד
* נכון
=גיזרון=
* מן הפועל ייעד ויָעַד המקראי. 
* לפעמים ההגיה היא יֵעוּד מקושי המבטא.
=מילים נרדפות=
* מטרה
* תכלית
יָעוּד
# מזומן. שנקבע גורלו ומצבו לעתיד.
#:* בשעה היעודה צלצל בפעמון הדלת.
=גיזרון=
* מן הפועל יָעַד המקראי.
* מן המילה עַד התפתחו השורשים י־ע־ד וגם ע־ת־ד (עתיד, תעוד).
=מילים נרדפות=
* מיועד
* מוּעָד
* נכון
אהוד
אָהוּד
# שיש כלפיו רגשות של רצון טוב חיבה ואהבה בדר"כ מתוך עמדה חברתית כללית ולא אישית.
#:* בגלל צבען הזוהר, החולצות אהודות במיוחד בקרב רוכבי אופניים.
#:* גם כשלא ממש שנאו את היהודים בגולה, על פי רוב הם לא היו אהודים במיוחד על גויי הסביבה, וזאת בלשון המעטה.
#:* תחנת הרדיו הפיראטי אהודה מאוד על חלקים הולכים וגדלים בחברה.
=גיזרון=
* בינוני סביל מן אהד, גם כן פרי חידושו. מן אָהַד.
=מילים נרדפות=
* אהוב
* חביב
* מועדף
* נחשק
אֵהוּד
# שם פרטי לזכר.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
* בינוני סביל מן אהד, גם כן פרי חידושו. מן אָהַד.
=מילים נרדפות=
* אהוב
* חביב
* מועדף
* נחשק
אֵהוּד
# שם פרטי לזכר.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
אהד
אָהַד
# חש קרבה והזדהות עם אדם, קבוצה, או חפץ, ורצה בטובתו. בדר"כ במצב היכרות שאינו קרוב ואישי. ובדר"כ גם הפגין את רגשותיו.
#:* רוב הרבנים החרדים לא אהדו את הציונות אך היו כמה רבנים שחשו אהדה לרעיון הציוני ואף עמדו בראש תנועות נוער המוזוהות עמה.
#:* בני הצעיר אוהד את קבוצת שחקני הבייס־בול מדרום ג'מיקה, הוא מאמין ומקוה שיום אחד יכירו אותם בעולם הגדול.
=נגזרות=
* אוהד
* אָהוּד
* אהדה
=מילים נרדפות=
* אהב
* חבב
* סמפת
=ראו גם=
* הזדהה
* העריץ
אֹהַד
# שם פרטי לזכר.
=מידע נוסף=
*על־אף שהשם נוטה במשקל המלעילי, ההגייה הנפוצה של השם היא במלרע. ייתכן כי הדבר הוא תיקון יתר לנטייה העממית להגיית מלעיל לעומת הגיית המלרע התקנית.
=ראו גם=
*אֵהוד
קטגוריה:שמות
=נגזרות=
* אוהד
* אָהוּד
* אהדה
=מילים נרדפות=
* אהב
* חבב
* סמפת
=ראו גם=
* הזדהה
* העריץ
אֹהַד
# שם פרטי לזכר.
=מידע נוסף=
*על־אף שהשם נוטה במשקל המלעילי, ההגייה הנפוצה של השם היא במלרע. ייתכן כי הדבר הוא תיקון יתר לנטייה העממית להגיית מלעיל לעומת הגיית המלרע התקנית.
=ראו גם=
*אֵהוד
קטגוריה:שמות
התפעמות
הִתְּפַּעֲמוּת
*1. התרשמות עמוקה והתרגשות; התפעלות.
קטני עבה ממתניו
קָטָנִּי עָבָה מִמָּתְנָיו
# אני בדרגה הרבה יותר גבוהה ממנו בפער גדול וללא כל יחס.
=מקור=
* מן המקרא: עצת יועצי רחבעם להשיב לעם 
* מילולית: הקטן של האחד עבה יותר ממתני האחר. זהו משפט שישבו גוזמה מטאפורית. והוא מביע גאוה. במשך הדורות נשאר בשימוש בעיקר במבנה הפוך ולבטא ענוה והתבטלות של הדובר.
*במשפט ישנם קשיי תחביר – א' המילה קטן בנסמך; ב' המילה קטן היא תואר לזכר ועם זאת עבה מתייחס לנקבה. 

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
* מן המקרא: עצת יועצי רחבעם להשיב לעם 
* מילולית: הקטן של האחד עבה יותר ממתני האחר. זהו משפט שישבו גוזמה מטאפורית. והוא מביע גאוה. במשך הדורות נשאר בשימוש בעיקר במבנה הפוך ולבטא ענוה והתבטלות של הדובר.
*במשפט ישנם קשיי תחביר – א' המילה קטן בנסמך; ב' המילה קטן היא תואר לזכר ועם זאת עבה מתייחס לנקבה. 

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
פיר
פִּיר
# חפירה, גומא באדמה. חור אל תוך הקרקע.
=גיזרון=
* "[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=pyr%20N&cits=all פירא]" - חפירה, גומא באדמה. ובסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=p%28r%20N&cits=all ܦܥܪ̈ܐ] (פֵּערָא) - מערה. 
* לשון חז"ל משורש ח־פ־ר (חפר) כעין קיצור של חָפִיר. וי"א שהמילה מקראית בפסוק .
:יתכן וכוונת סופר המקרא היתה:
=צירופים=
* לא מצינו שועל שמת בעפר פיר
=תרגום=
* צ'כית: ; ,
=ראו גם=
* מאורה
* מערה
פֵיר
# שמיטיב עם כל הצדדים, ולא מקפח אף אחד מהם.
=גיזרון=
* fair, במקור יפה.
=מילים נרדפות=
* הוגן
* צודק
=גיזרון=
* "[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=pyr%20N&cits=all פירא]" - חפירה, גומא באדמה. ובסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=p%28r%20N&cits=all ܦܥܪ̈ܐ] (פֵּערָא) - מערה. 
* לשון חז"ל משורש ח־פ־ר (חפר) כעין קיצור של חָפִיר. וי"א שהמילה מקראית בפסוק .
:יתכן וכוונת סופר המקרא היתה:
=צירופים=
* לא מצינו שועל שמת בעפר פיר
=תרגום=
* צ'כית: ; ,
=ראו גם=
* מאורה
* מערה
פֵיר
# שמיטיב עם כל הצדדים, ולא מקפח אף אחד מהם.
=גיזרון=
* fair, במקור יפה.
=מילים נרדפות=
* הוגן
* צודק
לא מצינו שועל שמת בעפר פיר
לֹא מָצִינוּ שׁוּעָל שֶׁמֵּת בְּעָפָר פִּּיר
# אין לחשוש מסכנות במקום מוכר, קל להסתדר עם האתגרים בזירה שגרתית.
=מקור=
*בתלמוד ובמדרשים 
* מילולית: לא מצאנו שועל שמת בחור שבו הוא חי כי שם לא אורבות לו סכנות, ואתגר הקיום לא קשים מידי. בהלכה הנ"ל ר"ל שהבעל יכול להתמודד עם נדרים שבינו לבינה ולהתרגל לחיים שונים.

=
=ראו גם=
*מצא
*שועל
*מת
*פיר

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=מקור=
*בתלמוד ובמדרשים 
* מילולית: לא מצאנו שועל שמת בחור שבו הוא חי כי שם לא אורבות לו סכנות, ואתגר הקיום לא קשים מידי. בהלכה הנ"ל ר"ל שהבעל יכול להתמודד עם נדרים שבינו לבינה ולהתרגל לחיים שונים.

=
=ראו גם=
*מצא
*שועל
*מת
*פיר

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
תורני
תּוֹרָנִי
# ששייך לתורה
# שנוהג לפי תורת היהודים.
#:* בשנים האחרונות החלו לפרוח בתי ספר תורניים שאינם חרדיים.
=מילים נרדפות=
* תוריי
* תורתי
=ניגודים=
* חילוני(2)
=מידע נוסף=
*בשפת הדיבור לפעמים תורני כצורה חלופית של תּוֹרָן.
תּוֹרָנִי
# ששייך לתורה
# שנוהג לפי תורת היהודים.
#:* בשנים האחרונות החלו לפרוח בתי ספר תורניים שאינם חרדיים.
=מילים נרדפות=
* תוריי
* תורתי
=ניגודים=
* חילוני(2)
=מידע נוסף=
*בשפת הדיבור לפעמים תורני כצורה חלופית של תּוֹרָן.
מדינת כל אזרחיה
מְדִינַת כָּל אֶזְרָחֶיהָ
# מדינת־לאום שבה הלאום מורכב מכל אזרחי המדינה, ללא קשר למוצאם האתני ולתרבותם, אשר מעונינים לחיות יחד תחת אותו משטר ואותם חוקים.
#:* ארצות הברית היא דוגמה מובהקת למדינת כל אזרחיה.
=גיזרון=
* civic state.
=מילים נרדפות=
* מדינת לאום מדינתית, מדינת לאום מדינתית־פוליטית
* מדינת לאום אזרחית
=ניגודים=
* מדינת לאום אתנית־תרבותית 
* מדינה דו־לאומית
* מדינה רב־לאומית
=ראו גם=
* מדינת הלכה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדע המדינה
=גיזרון=
* civic state.
=מילים נרדפות=
* מדינת לאום מדינתית, מדינת לאום מדינתית־פוליטית
* מדינת לאום אזרחית
=ניגודים=
* מדינת לאום אתנית־תרבותית 
* מדינה דו־לאומית
* מדינה רב־לאומית
=ראו גם=
* מדינת הלכה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדע המדינה
באותה הסירה
בְּאוֹתָהּ הַסִּירָה
# באותו מצב וגורל עם אותן התמודדויות.
#:* בכלל לא קשה לי להיזדהות איתך, למען האמת אני חושב ששנינו באותה הסירה.
#:* כי כולנו באותה סירה והכל אותו שייט (סלוגן מפלגת הפיראטים)
=מקור=
* תרגום שאילה מאנגלית
=ראו גם=
*אותו
*סירה

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* תרגום שאילה מאנגלית
=ראו גם=
*אותו
*סירה

קטגוריה:ביטויים
זכור
זָכוּר
# שזוכרים אותו.
=גיזרון=
*בינוני פעול מן זכר. המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=צירופים=
* זכור לטוב (ז"ל)
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
זְכוּר
# כלל הזכרים.
# מעין כשוף
=גיזרון=
* מן זכר. יש הגורסים כי זוהי צורת ריבוי שבור, כנהוג בשפות שמיות אחרות, למשל בערבית: או
=צירופים=
* משכב זכור
=תרגום=
קטגוריה:מיניות
קטגוריה:מיסטיקה
קטגוריה:שמות קיבוציים
זַכּוּר
# שם פרטי לזכר.
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
*בינוני פעול מן זכר. המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=צירופים=
* זכור לטוב (ז"ל)
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
זְכוּר
# כלל הזכרים.
# מעין כשוף
=גיזרון=
* מן זכר. יש הגורסים כי זוהי צורת ריבוי שבור, כנהוג בשפות שמיות אחרות, למשל בערבית: או
=צירופים=
* משכב זכור
=תרגום=
קטגוריה:מיניות
קטגוריה:מיסטיקה
קטגוריה:שמות קיבוציים
זַכּוּר
# שם פרטי לזכר.
קטגוריה:שמות
בדרך כלל
בְּדֶּרֶךְ כְּלָל
# מה שמתאים לרוב המקרים, גם אם לא לכולם. 
#:* יחד עם ארוחת הבוקר אני קונה בדרך כלל את העיתון היומי, היום חרגתי ממנהגי והחלטתי לחשֹוך ממוחי את ההבלים.
#:* הטיפול בדרך כלל אינו כרוך בכאבים. במקרה של כאב לא שגרתי בהמשך היום, יש לפנות למרפאה.
#:* לעתים נדירות הם באים לבקר, בדרך כלל אנחנו מבקרים אותם.
=ביטויים קרובים=
* בד"כ (קיצור)
* על פי רוב (עפ"ר)
* לעתים קרובות
=ניגודים=
*לפעמים
*לעתים
=ראו גם=
* כלל
* חריג

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:ביטויים
=ביטויים קרובים=
* בד"כ (קיצור)
* על פי רוב (עפ"ר)
* לעתים קרובות
=ניגודים=
*לפעמים
*לעתים
=ראו גם=
* כלל
* חריג

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:ביטויים
ריקן
רֵיקָן
# שאין בו דבר.
=גיזרון=
* לשון חז"ל בה פעמים רבות תרגום למילה ריקם.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* ריקנות
* ריקני
=ניגודים=
* מלא
* עמוס
=ניגודים=
* מילא
* טען
* עמס
=ראו גם=
*
=גיזרון=
* לשון חז"ל בה פעמים רבות תרגום למילה ריקם.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* ריקנות
* ריקני
=ניגודים=
* מלא
* עמוס
=ניגודים=
* מילא
* טען
* עמס
אחי
אָחִי
# כינוי פניה חברי, מגבר אחד לאחר.
=מילים נרדפות=
*אבויה
*סחבק
=מידע נוסף=
ויאמר מה הערים האלה אשר נתתה לי אחי ויקרא להם ארץ כבול עד היום הזה (מלכים א, ט, יג) ▪︎ מצודות: אחי - אוהבי ורעי (נ.ב. שלמה וחירם מלך צור היו משני עמים שונים ולכן אחי כאן במשמעות ידיד ורע)
=תרגום=
קטגוריה:כינויי חיבה
=מילים נרדפות=
*אבויה
*סחבק
=מידע נוסף=
ויאמר מה הערים האלה אשר נתתה לי אחי ויקרא להם ארץ כבול עד היום הזה (מלכים א, ט, יג) ▪︎ מצודות: אחי - אוהבי ורעי (נ.ב. שלמה וחירם מלך צור היו משני עמים שונים ולכן אחי כאן במשמעות ידיד ורע)
=תרגום=
קטגוריה:כינויי חיבה
רתיקה
רְתִיקָה
# קשירת כלי שיט למצוף, לכלונס, לזָקֵף ברציף או לנקודה בחוף.
=גיזרון=
# מן רתק, קָשָָׁר.
# האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2003.
=מידע נוסף=
* המילה "רתיקות" מופיעה במקרא בכתיב: . במסורת הקרי: רַתּוּקָה.
*
=ראו גם=
* מרתק
* רתוקות
* עגינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
# מן רתק, קָשָָׁר.
# האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2003.
=מידע נוסף=
* המילה "רתיקות" מופיעה במקרא בכתיב: . במסורת הקרי: רַתּוּקָה.
*
=ראו גם=
* מרתק
* רתוקות
* עגינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
כלונס רתיקה
כְּלוֹנַס רְתִיקָה
# עמוד עבה וחסון מעץ או מפלדה, התקוע בקרקעית מעגן או נמל ומשמש לרתיקת כלי שיט. 
#:* קשרנו את ירכתי הסירה אל זקף ברציף ואת חרטומה אל כלונס רתיקה.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2003.
=ראו גם=
* רתיקה לכלונס
* מצוף רתיקה
* רתיקה
* עגינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2003.
=ראו גם=
* רתיקה לכלונס
* מצוף רתיקה
* רתיקה
* עגינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
הטריף
הִטְרִיף
# סיפק מזון קיומי.
# פסל ממאכל. פסק על מזון שהוא איננו כשר, או גרם למזון או לכליו להיאסר. 
#:* הרב היה נוהג להטריף הרבה
#:* אל תתן להם להיכנס למטבח שלא יטריפו לנו את הכיור.
# בלבל (נהוג רק בצירוף לדעת)
#:* החוייה המזעזעת הטריפה את דעתו.
=גיזרון=
*1. ראו טֶרֶף.
*2. במקור פסק על בעל חיים שנשחט שהוא טרפה והמשמעות התרחבה ראו טָרֵף.
*3. שורש מקראי, גזירה ממטורף בלשון חז"ל.
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ניגודים=
* הכשיר(2)
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*1. ראו טֶרֶף.
*2. במקור פסק על בעל חיים שנשחט שהוא טרפה והמשמעות התרחבה ראו טָרֵף.
*3. שורש מקראי, גזירה ממטורף בלשון חז"ל.
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ניגודים=
* הכשיר(2)
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
בזר
בָּזַר
# הפיץ פיזר
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך בפסוק לעיל. השורש ב־ז־ר מקיים חילוף עיצורים עם השורש העברי פ־ז־ר, או עם השורש הארמית ב־ד־ר (בחילופי ז־ד מהאות הפרוטו־שמית ḏ וחילופי ב־פ בשפות שמיות).
=ניגודים=
* אסף
* כנס
=ראו גם=
* בדר
* בזבז

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
בִּזַּר
# הפיץ, פיזר
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא, החלפת פ/ב מהשורש פ־ז־ר.
=צירופים=
*בזר סמכויות
=נגזרות=
*ביזור
*מבוזר
=מילים נרדפות=
* הפיץ
* פיזר
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מילים מקראיות
בַּזָּר
# מתחם באויר הפתוח שבו מתקבצים סוחרים.
=מילים נרדפות=
*שוק
*יריד
=גיזרון=
* , הלחם בסיסים של – מחיר, וכן הפועל – לרעות.
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: בָאזָאר)
*חמר: (תעתיק: פְּסַר)
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך בפסוק לעיל. השורש ב־ז־ר מקיים חילוף עיצורים עם השורש העברי פ־ז־ר, או עם השורש הארמית ב־ד־ר (בחילופי ז־ד מהאות הפרוטו־שמית ḏ וחילופי ב־פ בשפות שמיות).
=ניגודים=
* אסף
* כנס
=ראו גם=
* בדר
* בזבז

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
בִּזַּר
# הפיץ, פיזר
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא, החלפת פ/ב מהשורש פ־ז־ר.
=צירופים=
*בזר סמכויות
=נגזרות=
*ביזור
*מבוזר
=מילים נרדפות=
* הפיץ
* פיזר
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מילים מקראיות
בַּזָּר
# מתחם באויר הפתוח שבו מתקבצים סוחרים.
=מילים נרדפות=
*שוק
*יריד
=גיזרון=
* , הלחם בסיסים של – מחיר, וכן הפועל – לרעות.
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: בָאזָאר)
*חמר: (תעתיק: פְּסַר)
אמתה
אֲמִתָּה
# אמת, נכונותו של דבר.
# אקסיומה; הנחה העומדת ביסודה של שיטה מדעית, שאין צורך להוכיח את נכונותה.
=גיזרון=
* מן א-מ-ת, אֶמֶת.
=מידע נוסף=
* "אמיתה" בביטוי "אמת לאמיתה" אינה צירוף אלא נסמך בנקבה כמו "אמת לאמיתו".
=מילים נרדפות=
* אמת (1)
* נכונות (1)
* אקסיומה (2)
* מושכל ראשון (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
=ראו גם=
* אמיתות
* אמיתה
=קישורים חיצוניים=
* האקדמיה ללשון העברית, מן המילון: [https://hebrew-academy.org.il/keyword/%D7%90%D6%B2%D7%9E%D6%B4%D7%AA%D6%BC%D6%B8%D7%94 אֲמִתָּה (אמיתה)].
=גיזרון=
* מן א-מ-ת, אֶמֶת.
=מידע נוסף=
* "אמיתה" בביטוי "אמת לאמיתה" אינה צירוף אלא נסמך בנקבה כמו "אמת לאמיתו".
=מילים נרדפות=
* אמת (1)
* נכונות (1)
* אקסיומה (2)
* מושכל ראשון (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
=ראו גם=
* אמיתות
* אמיתה
=קישורים חיצוניים=
* האקדמיה ללשון העברית, מן המילון: [https://hebrew-academy.org.il/keyword/%D7%90%D6%B2%D7%9E%D6%B4%D7%AA%D6%BC%D6%B8%D7%94 אֲמִתָּה (אמיתה)].
ילד פלא
יֶלֶד פֶּלֶא
# אדם צעיר בעל יכולות מעל ומעבר למצופה מבני גילו.
=גיזרון=
* Wunderkind
=ראו גם=
*ילד
*פלא
*כוכב
=גיזרון=
* Wunderkind
=ראו גם=
*ילד
*פלא
*כוכב
אספסוף
אֲסַפְסוּף
# המון אדם נספח .
=גיזרון=
* מופיעה פעם אחת במקרא. לפי חלק מהפרשניות והשימוש במילה כיום בדר"כ על אנשים פחותים במעמד חברתי.
* בלשון יוונית קוינה המופיעה בתרגום השבעים תרגמו המילה העיברית 'אספסוף' במילה אפימיקטוס (ἐπίμικτος) בהוראת מעורבבים, בני-תערובת, או בני-כלאיים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* מופיעה פעם אחת במקרא. לפי חלק מהפרשניות והשימוש במילה כיום בדר"כ על אנשים פחותים במעמד חברתי.
* בלשון יוונית קוינה המופיעה בתרגום השבעים תרגמו המילה העיברית 'אספסוף' במילה אפימיקטוס (ἐπίμικτος) בהוראת מעורבבים, בני-תערובת, או בני-כלאיים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שדאות
שָׂדָאוּת
# יכולת מחיה תוך כדי תנועה בשטח פתוח וכמעט ללא חפצי עזר כוללת יכולת ניווט והשרדות בתנאי מזג אויר שונים.
=גיזרון=
* מן שדה בדילוג על גזירת בעל המקצוע שַֹדַאי.
=גיזרון=
* מן שדה בדילוג על גזירת בעל המקצוע שַֹדַאי.
נפתה
נִפְתָּה
# קיבל והאמין לתרמית בדברי חלקות, הוליכוהו שולל.
# נמשך אחר אחר הערב והנעים בחוסר דעת.
=גיזרון=
* מן הפועל פָּתָה המופיע פעם אחת במקרא . וגם כתואר בצורת הבינוני פּוֹתֶה
=מילים נרדפות=
* פֻּתָּה
* רֻמָּה
=ראו גם=
*פתי
=גיזרון=
* מן הפועל פָּתָה המופיע פעם אחת במקרא . וגם כתואר בצורת הבינוני פּוֹתֶה
=מילים נרדפות=
* פֻּתָּה
* רֻמָּה
דאב
דָּאַב
# כָּאַב, הצטער, נעצב.
#:* "ומחסורכה לוא תמצא. ודאבה נפשכה מכול טוב". (תעודות מדבר יהודה,מגילת חכמת רז)
=גיזרון=
* קרוב לשורש ד־ו־ה (דוי דוה מדוה).
* במילון האטימולוגיות העבריות של ארנסט קליין "דאב" מפורש כ-"אֶבל", או ריחוק מאדם מסוים, מקום מסוים או עניינים מסוימים.
*משפות שמיות, לדוגמא - השורש הערבי (ת-ע-ב; ت ع ب‎) להתעייף, להיות מותש, לעבוד קשה,עבדות . ראו בערבית : טעבן "[https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AA%D8%B9%D8%A8%D8%A7%D9%86#Arabic تعبان]" (taʿbān) במשמעות- דאגה,עייפות.
*
=נגזרות=
* דאבון
* דאבה
=מילים נרדפות=
* כָּאַב (בדר"כ ממקור נפשי)
* התיסר
=ניגודים=
* עלץ
* שמח
=מידע נוסף=
בבניין הפעיל הדאיב קיים במקרא בחילוף עיצורים האדיב ויש מפרשים שאל"ף אינה מן השורש והוא כמו דִּאֵב.
=תרגום=
* אנגלית
=ראו גם=
*דבא <!---מילה מקראית יחידאית דבאךָ יש מפרשים חילוף עיצורים עם זו--->
=גיזרון=
* קרוב לשורש ד־ו־ה (דוי דוה מדוה).
* במילון האטימולוגיות העבריות של ארנסט קליין "דאב" מפורש כ-"אֶבל", או ריחוק מאדם מסוים, מקום מסוים או עניינים מסוימים.
*משפות שמיות, לדוגמא - השורש הערבי (ת-ע-ב; ت ع ب‎) להתעייף, להיות מותש, לעבוד קשה,עבדות . ראו בערבית : טעבן "[https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AA%D8%B9%D8%A8%D8%A7%D9%86#Arabic تعبان]" (taʿbān) במשמעות- דאגה,עייפות.
*
=נגזרות=
* דאבון
* דאבה
=מילים נרדפות=
* כָּאַב (בדר"כ ממקור נפשי)
* התיסר
=ניגודים=
* עלץ
* שמח
=מידע נוסף=
בבניין הפעיל הדאיב קיים במקרא בחילוף עיצורים האדיב ויש מפרשים שאל"ף אינה מן השורש והוא כמו דִּאֵב.
=תרגום=
* אנגלית
=ראו גם=
*דבא <!---מילה מקראית יחידאית דבאךָ יש מפרשים חילוף עיצורים עם זו--->
נעים
נָעִים
# מה שנותן הרגשה טובה. שמסב הנאה ולא מפריע או מציק כלל.
#:* שתהיה לכן חופשה נעימה ומהנה.
#:* לא נעים לי להפריע אבל אני מוכרח..
# שם פרטי (לזכר, ונְעִימָה לנקבה)
=צירופים=
* נעים זמירות
* הנה מה טוב ומה נעים שבת אחים גם יחד
=נגזרות=
* נעימה<!---לחן מנגינה--->
* בנעימים
* נְעִימוֹת
* נעימוּת
=ניגודים=
* מביך
* מעיק
* מפריע
=הערות שוליים=====נָעִים
# מה שנותן הרגשה טובה. שמסב הנאה ולא מפריע או מציק כלל.
#:* שתהיה לכן חופשה נעימה ומהנה.
#:* לא נעים לי להפריע אבל אני מוכרח..
# שם פרטי (לזכר, ונְעִימָה לנקבה)
=צירופים=
* נעים זמירות
* הנה מה טוב ומה נעים שבת אחים גם יחד
=נגזרות=
* נעימה<!---לחן מנגינה--->
* בנעימים
* נְעִימוֹת
* נעימוּת
=ניגודים=
* מביך
* מעיק
* מפריע
נעימה
נְעִימָה
# מקבץ צלילים מוסיקליים סדורים וערבים לאוזן.
# אופי הדיבור: ההטעמה, חיתוך ההברות, ונגינת הדיבור הייחודית לכל אדם.
=גיזרון=
* צורת הנקבה של נעים. מילה קרובה בערבית:نَغْمَة (תעתיק:נַעְ'מָה הגייה: נַרְמָה) במשמעות של נעימה, לחן, צליל, ניגון.
=ראו גם=
*נעימוֹת

קטגוריה:מוזיקה
=גיזרון=
* צורת הנקבה של נעים. מילה קרובה בערבית:نَغْمَة (תעתיק:נַעְ'מָה הגייה: נַרְמָה) במשמעות של נעימה, לחן, צליל, ניגון.
=ראו גם=
*נעימוֹת

קטגוריה:מוזיקה
נוד
נַוָּד
# אדם שאינו מתגורר במקום קבוע, אלא נע ממקום למקום. 
#:* "בגדי נַוָּד, כל מה שפעם היה מזמן אבד, ואין כבר כוח לנסות לברוח מכאן שחור לבן…." (דני רובס)
=גיזרון=
* מן נ-ו-ד, נָד בלשון המקרא.
=צירופים=
* נוד למחצה
=ניגודים=
* תושב
* יושב קבע
=מילים נרדפות=
* נודד
* נוֹמָד
* משוטט
* הֵלֶךְ
* עובר אורח
נוֹד
# נדודים; שיטוט ממקום למקום.
# ארץ נוֹד: שם מקום הנזכר במקרא.
#:* .
=גזרון=
* מן נ-ו-ד, נָד. באנגלית, הפך השם המקראי לביטוי: 'ארץ נוד' (land of nod) למושג ספרותי המסמל מקום דימיוני אליו מגיעים תוך כדי שינה.
* מצרית-תיכונה, בהגיית 'נוּד' ([https://en.wiktionary.org/wiki/nwd#Egyptian nwd]) כפועל, בהוראת לזוז,לסטות.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על בראשית ד טז: "בארץ נוד" - בארץ שכל הגולים נדים שם.
* רמב"ן על בראשית ד טז: "וטעם ויצא קין מלפני ה'" - כי עוד לא עמד לפניו לעולם כטעם שאמר ומפניך אסתר וטעם וישב בארץ נוד שלא הלך בכל העולם אבל באותה הארץ ישב נודד תמיד לא ינוח במקום ממנה כלל ונקראת "ארץ נוד" על שמו לעולם.
=צירופים=
*אנית נוד
*סחר נוד
*ספנות נוד
נַוָּד
# אדם שאינו מתגורר במקום קבוע, אלא נע ממקום למקום. 
#:* "בגדי נַוָּד, כל מה שפעם היה מזמן אבד, ואין כבר כוח לנסות לברוח מכאן שחור לבן…." (דני רובס)
=גיזרון=
* מן נ-ו-ד, נָד בלשון המקרא.
=צירופים=
* נוד למחצה
=ניגודים=
* תושב
* יושב קבע
=מילים נרדפות=
* נודד
* נוֹמָד
* משוטט
* הֵלֶךְ
* עובר אורח
נוֹד
# נדודים; שיטוט ממקום למקום.
# ארץ נוֹד: שם מקום הנזכר במקרא.
#:* .
=גזרון=
* מן נ-ו-ד, נָד. באנגלית, הפך השם המקראי לביטוי: 'ארץ נוד' (land of nod) למושג ספרותי המסמל מקום דימיוני אליו מגיעים תוך כדי שינה.
* מצרית-תיכונה, בהגיית 'נוּד' ([https://en.wiktionary.org/wiki/nwd#Egyptian nwd]) כפועל, בהוראת לזוז,לסטות.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על בראשית ד טז: "בארץ נוד" - בארץ שכל הגולים נדים שם.
* רמב"ן על בראשית ד טז: "וטעם ויצא קין מלפני ה'" - כי עוד לא עמד לפניו לעולם כטעם שאמר ומפניך אסתר וטעם וישב בארץ נוד שלא הלך בכל העולם אבל באותה הארץ ישב נודד תמיד לא ינוח במקום ממנה כלל ונקראת "ארץ נוד" על שמו לעולם.
=צירופים=
*אנית נוד
*סחר נוד
*ספנות נוד
פלא
פֶּלֶא
# מה שגורם לצופה בו להשתומם שאינו צפוי או מובן מאליו.
=גיזרון=
* מילה מקראית
* ערבית, מקביל לתיבת פַאְל [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%81%D8%A3%D9%84 فَأْل] בהוראת 'אות-משמיים'
=צירופים=
* הפלא ופלא
* ילד פלא
* סיר פלא
* פלא פון
* שבעת פלאי תבל
* שנת פלאות
=ראו גם=
*נדוש
*שגרתי

קטגוריה:מיסטיקה
פִּלֵּא
# ביטא בשפתיו איסור או הקדש.
=גיזרון=
* המילה חוזרת על עצמה במקרא. משמעות השורש הוא הבדלה והפרשה בכך המקדיש מפריש דבר, או לשון פירוש שמבטא בשפתיו.
=גיזרון=
* מילה מקראית
* ערבית, מקביל לתיבת פַאְל [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%81%D8%A3%D9%84 فَأْل] בהוראת 'אות-משמיים'
=צירופים=
* הפלא ופלא
* ילד פלא
* סיר פלא
* פלא פון
* שבעת פלאי תבל
* שנת פלאות
=ראו גם=
*נדוש
*שגרתי

קטגוריה:מיסטיקה
פִּלֵּא
# ביטא בשפתיו איסור או הקדש.
=גיזרון=
* המילה חוזרת על עצמה במקרא. משמעות השורש הוא הבדלה והפרשה בכך המקדיש מפריש דבר, או לשון פירוש שמבטא בשפתיו.
טנקיסט
טַנְקִיסְט
# חייל שמופקד על אחד מחלקי הטנק בלחימה.
#:* כמו התותחן הטען והנהג גם המכונאי נקרא טנקיסט.
=גיזרון=
* מן טנק וסיומת נהוגה בלועזית.
=ראו גם=
* שריונר
* מאגיסט
* חי"ר
=גיזרון=
* מן טנק וסיומת נהוגה בלועזית.
=ראו גם=
* שריונר
* מאגיסט
* חי"ר
מיסיונר
מִיסְיוֹנֶר
# אדם העוסק בהפצת דת או אמונה דתית (על פי רוב הדת הנוצרית).
# מי שמטיף לשינוי אורחות חיים.
=גיזרון=
* missio - שליחות.
=נגזרות=
* מיסיונרי
=מילים נרדפות=
* מטיף
* שליח
* מְשֻׁלָּח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דת
=גיזרון=
* missio - שליחות.
=נגזרות=
* מיסיונרי
=מילים נרדפות=
* מטיף
* שליח
* מְשֻׁלָּח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דת
דבא
דֹבֶא
# שפע וכוח (כדוב), או (בהסתברות נמוכה יותר) - דוי זקנה וחולשת-הגוף.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל, משמעותה וגיזרונה נתונים לפרשנות. 
*באוגריתית מצויה תיבת 'דבאה', אמנם בהקשר קטוע: ,שאולי עפ"י ההקשר, יש בו כדי לרמוז למשמעות של כוח, עוז . השוו לשם בע"ח: דב. וגם לשם העיר: מידבא (מי-דבא) בהוראת: מים-שופעים.
=פרשנים מפרשים=
א. תוקף (כך תרגם אונקלוס אך נראה שזהו לא פירוש מילולי אם משוים לשאר התרגומים). <br>
ב. זקנה חולשה (השיטה הרווחת)- הגיזרון: 1. חילוף עיצורים (כמו כשב וכבש) מדאב (דאבה, דאבון) לשון צער 2. לשון הפועל זָב בחילוף ד/ז כשהכונה לזיבת כוח הגוף. 3. קרוב אל ד־ו־ה דוי לשון צער. <br>
ג. כמו פועל דּוֹבֶא שיהיו כל הארצות דובאות כסף וזהב לארץ ישראל חילוף עיצורים עם זָב. <br>
ד. כמו דבב הא' באה במקום אות הכפל (האבן עזרא דוחה פירוש זה שאין לו טעם).
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל, משמעותה וגיזרונה נתונים לפרשנות. 
*באוגריתית מצויה תיבת 'דבאה', אמנם בהקשר קטוע: ,שאולי עפ"י ההקשר, יש בו כדי לרמוז למשמעות של כוח, עוז . השוו לשם בע"ח: דב. וגם לשם העיר: מידבא (מי-דבא) בהוראת: מים-שופעים.
=פרשנים מפרשים=
א. תוקף (כך תרגם אונקלוס אך נראה שזהו לא פירוש מילולי אם משוים לשאר התרגומים). <br>
ב. זקנה חולשה (השיטה הרווחת)- הגיזרון: 1. חילוף עיצורים (כמו כשב וכבש) מדאב (דאבה, דאבון) לשון צער 2. לשון הפועל זָב בחילוף ד/ז כשהכונה לזיבת כוח הגוף. 3. קרוב אל ד־ו־ה דוי לשון צער. <br>
ג. כמו פועל דּוֹבֶא שיהיו כל הארצות דובאות כסף וזהב לארץ ישראל חילוף עיצורים עם זָב. <br>
ד. כמו דבב הא' באה במקום אות הכפל (האבן עזרא דוחה פירוש זה שאין לו טעם).
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
דוה
דָּוָה
# הדימום בשעת הווסת (שזולג כדיו)
# הצטער. חש בכאב, בעיקר נפשי.
#:* .
=גיזרון=
* ראו לקמן גיזרון השם דָוָה.
* הפועל במשמעות 2 מופיע פעם במקרא בפסוק לעיל בצורת פָּעֵל וכתואר . יתכן שיש קשר אל הפועל: זב בחילוף ד/ז על שם זליגת הדמעות מצער.
=צירופים=
*על זה ידוו כל הדויים
=נגזרות=
* דַּוָי
* דָּווּי
* מַדְוֶה
=מילים נרדפות=
* שתת (1)
* זב (1)
* עגם (2)
=ראו גם=
* דיו
* דבא
* זרב
דָּוָה {{משני|ב}}
# אשה בזמן הוסת המלווה בכאב גופני וריחוק מן בני אדם.
=גיזרון=
* מילה מקראית צורת נקבה, צורת זכר לא קיימת וגזירתה תלויה בביאור גיזרון המילה.
* או מן הפועל דָּוָה היה בצער וכצורת הפָּעֵל (כמו רזה) או לשון זיבה מן זיבת הדם ומותרי הגוף קטגוריה:חילוף עיצורים (חילוף עיצורים ז/ד זָב זָבָה -דָּב דָּו דָּוָה) .
=ראו גם=
*זבה
*נדה
*מַדְוֶה (ב)
דֵּוֶה
# מכאוב,חולי
=גיזרון=
* מופיע במקרא .
* ארמית דְּוָא/דְּוִי בהוראת חולי . ערבית משורש ד-ו-י د و ي‎ היוצר את שם העצם בהגיית 'דַוֲוְן' [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AF%D9%88%D9%89#Arabic دَوًى]‎ בהוראת חולי, מחלה.
=פרשנים מפרשים=
* רלב"ג ומצודות: כמו מדוה -חולי מחלה.
* רש"י א: כמפות שולחני לשון מדוה ב מד.
* רש"י ב. כמפות שמססננין את המתבשיל מזיבת המאכל. חיילוף עיצורים ד/ז
* רש"י ג. כמבטי מאכלי כלומר גס לבי להסתכל בהן ברימה כאשר אני מסתכל במאכלי ולשון משנה הוא 
* המלבי"ם מפרש שהכ"ף מן השורש והוא כ־ד־ה (שיטתו יחידאית בזה)
=ראו גם=
* דוי
* דאב

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* ראו לקמן גיזרון השם דָוָה.
* הפועל במשמעות 2 מופיע פעם במקרא בפסוק לעיל בצורת פָּעֵל וכתואר . יתכן שיש קשר אל הפועל: זב בחילוף ד/ז על שם זליגת הדמעות מצער.
=צירופים=
*על זה ידוו כל הדויים
=נגזרות=
* דַּוָי
* דָּווּי
* מַדְוֶה
=מילים נרדפות=
* שתת (1)
* זב (1)
* עגם (2)
=ראו גם=
* דיו
* דבא
* זרב
דָּוָה {{משני|ב}}
# אשה בזמן הוסת המלווה בכאב גופני וריחוק מן בני אדם.
=גיזרון=
* מילה מקראית צורת נקבה, צורת זכר לא קיימת וגזירתה תלויה בביאור גיזרון המילה.
* או מן הפועל דָּוָה היה בצער וכצורת הפָּעֵל (כמו רזה) או לשון זיבה מן זיבת הדם ומותרי הגוף קטגוריה:חילוף עיצורים (חילוף עיצורים ז/ד זָב זָבָה -דָּב דָּו דָּוָה) .
=ראו גם=
*זבה
*נדה
*מַדְוֶה (ב)
דֵּוֶה
# מכאוב,חולי
=גיזרון=
* מופיע במקרא .
* ארמית דְּוָא/דְּוִי בהוראת חולי . ערבית משורש ד-ו-י د و ي‎ היוצר את שם העצם בהגיית 'דַוֲוְן' [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AF%D9%88%D9%89#Arabic دَوًى]‎ בהוראת חולי, מחלה.
=פרשנים מפרשים=
* רלב"ג ומצודות: כמו מדוה -חולי מחלה.
* רש"י א: כמפות שולחני לשון מדוה ב מד.
* רש"י ב. כמפות שמססננין את המתבשיל מזיבת המאכל. חיילוף עיצורים ד/ז
* רש"י ג. כמבטי מאכלי כלומר גס לבי להסתכל בהן ברימה כאשר אני מסתכל במאכלי ולשון משנה הוא 
* המלבי"ם מפרש שהכ"ף מן השורש והוא כ־ד־ה (שיטתו יחידאית בזה)
=ראו גם=
* דוי
* דאב

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מדוה
מַדְוֶה
# מחלה, כאב.
#:*וְזַכֵּנוּ לְקַבֵּל שַׁבָּתוֹת מִתּוֹךְ רוֹב שִׂמְחָה, וּמִתּוֹךְ עֹשֶׁר וְכָבוֹד וּמִתּוֹךְ מִעוּט עֲוֹנוֹת, וְהָסֵר מִמֶּנִּי וּמִכָּל בְּנֵי בֵיתִי וּמִכָּל עַמְּךָ בֵּית יִשְׂרָאֵלכָּל מִינֵי חוֹלִי וְכָל מִינֵי מַדְוֶה וְכָל מִינֵי דַלּוּת וַעֲנִיּוּת (תפילה חסידית לליל שבת)
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא. מן הפועל דוה.
=ראו גם=
*דאבה
*דבא
מַדְוֶה {{משני|ב}}
# בגד או בגד תחתון.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעמיים במקרא, בפסוק לעיל ובדברי הימים.
1. שורש מ־ד־ה או מ־ד־ד כמו מַדִּים (אף אם השורש שונה בפועל רד"ק) <br>
2. שורש ד־ו־ה כמו בתואר דוה שהוא חילוף עיצורים מזב כלומר הבגדים התחתונים שקולטים את מותרי הגוף הנפלטים וזבים ממנו (רלב"ג).
=מילים נרדפות=
* חלוק
* כתנת
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא. מן הפועל דוה.
=ראו גם=
*דאבה
*דבא
מַדְוֶה {{משני|ב}}
# בגד או בגד תחתון.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעמיים במקרא, בפסוק לעיל ובדברי הימים.
1. שורש מ־ד־ה או מ־ד־ד כמו מַדִּים (אף אם השורש שונה בפועל רד"ק) <br>
2. שורש ד־ו־ה כמו בתואר דוה שהוא חילוף עיצורים מזב כלומר הבגדים התחתונים שקולטים את מותרי הגוף הנפלטים וזבים ממנו (רלב"ג).
=מילים נרדפות=
* חלוק
* כתנת
רתיקה לכלונס
רְתִיקָה לִכְלוֹנָס
# קשירת כלי שיט בחבלים אל כלונס רתיקה במעגנה או בנמל.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ראו גם=
* כלונס רתיקה
* רתיקה
* רתיקה למצוף
* חבל רתיקה
* עגינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ראו גם=
* כלונס רתיקה
* רתיקה
* רתיקה למצוף
* חבל רתיקה
* עגינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
כפיס רכיסה
כְּפִיס רְכִיסָה
# פין עץ קשה וחזק, המחובר אל עין בקצה חבל או מושחל לתוכה, ומונע מן החבל להישמט מתוך עניבת חבל אשר דרכה הוא עובר.
#:* על פי רוב כפיס הרכיסה מחודד בשני קצותיו ובאמצעיתו חריץ היקפי, אליו מחובר קצה החבל בקליעת עין.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: רוֹכֵס.
=מילים נרדפות=
* רוכס
* טוֹגֶל <small>(לשון דיבור)</small>
=תרגום=
קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: רוֹכֵס.
=מילים נרדפות=
* רוכס
* טוֹגֶל <small>(לשון דיבור)</small>
=תרגום=
קטגוריה:חבלים וקשרים
רוכס
רוֹכֵס
# פין עץ קשה וחזק, המחובר אל עין בקצה חבל או מושחל לתוכה, ומונע מן החבל להישמט מתוך עניבת חבל אשר דרכה הוא עובר.
#:* על פי רוב הרוכס מחודד בשני קצותיו ובאמצעיתו חריץ היקפי, אליו מחובר קצה החבל בקליעת עין.
=גיזרון=
* בינוני של הפועל המקראי רָכַס.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* כפיס רכיסה
* טוֹגֶל <small>(לשון דיבור)</small>
=תרגום=
קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* בינוני של הפועל המקראי רָכַס.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* כפיס רכיסה
* טוֹגֶל <small>(לשון דיבור)</small>
=תרגום=
קטגוריה:חבלים וקשרים
קליעת עין
קְלִיעַת עַיִן
# קיפול קצה חבל לאחור ושזירת הגדילים לתוך המשכו כדי ליצור לולאה קטנה הנקראת עין.
=גיזרון=
* eye splice ושפות אירופיות נוספות.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מילים נרדפות=
* קליעת לולאה
=ראו גם=
* קליעה
* קליעה קצרה
* קליעה ארוכה
* קליעה חוזרת
* עַיִן
=קישורים חיצוניים=
* אנימציה של קליעת עין בחבל, בתוך: [https://www.animatedknots.com/eye-splice-knot Animated Knots].

קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* eye splice ושפות אירופיות נוספות.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מילים נרדפות=
* קליעת לולאה
=ראו גם=
* קליעה
* קליעה קצרה
* קליעה ארוכה
* קליעה חוזרת
* עַיִן
=קישורים חיצוניים=
* אנימציה של קליעת עין בחבל, בתוך: [https://www.animatedknots.com/eye-splice-knot Animated Knots].

קטגוריה:חבלים וקשרים
אזק
אָזַק
# קשר הצמיד, בעיקר איש חוק שכבל גפיו של אדם זו לזו
#:* שוטרים נוהגים לאזוק רגליהם של עצירים בניגוד גמור להוראות החוק ובאמתלה של חשש להמלטות.
=גיזרון=
* מן אזיק במקרא זיק 
* קרוב אל עזק שבמקרא ולטבעת בארמית עזקתא אך לא נראה קשר ישיר.
=ראו גם=
*אָסַר
*חָבַשׁ
*חָשַׁק
=גיזרון=
* מן אזיק במקרא זיק 
* קרוב אל עזק שבמקרא ולטבעת בארמית עזקתא אך לא נראה קשר ישיר.
=ראו גם=
*אָסַר
*חָבַשׁ
*חָשַׁק
צפן
צָפַן
# הניח דבר יקר במסתור לבל יאבד או ינזק.
# ארב נחבא וזמם להרע.
=גיזרון=
* כלומר צפן 1 את עצמו למען לא יתגלה. גם קרוב לצפה. וראה בגיזרון צָפוּן.
=נגזרות=
* צָפוּן
* נצפן<!---3 פעמים במקרא--->
=מילים נרדפות=
* הצפין
* שָׁמַר
=ניגודים=
* גלה
* הפקיר
צֹפֶן
# שיטה להעברת מסר שגלוי רק ליודע אותה ולא ניתן לקרוא אותו ללא ידיעתה.
=גיזרון=
*גזירה לאחור מן הצירוף המקראי צפנת פענח.
=מילים נרדפות=
* קוד
* סיסמא
=קישורים חיצוניים=
*
=גיזרון=
* כלומר צפן 1 את עצמו למען לא יתגלה. גם קרוב לצפה. וראה בגיזרון צָפוּן.
=נגזרות=
* צָפוּן
* נצפן<!---3 פעמים במקרא--->
=מילים נרדפות=
* הצפין
* שָׁמַר
=ניגודים=
* גלה
* הפקיר
צֹפֶן
# שיטה להעברת מסר שגלוי רק ליודע אותה ולא ניתן לקרוא אותו ללא ידיעתה.
=גיזרון=
*גזירה לאחור מן הצירוף המקראי צפנת פענח.
=מילים נרדפות=
* קוד
* סיסמא
צפנת פענח
צָפְנַת פַּעְנֵחַ
# תואר כבוד לאיש חכם.
=גיזרון=
*הצירוף מופיע פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. זהו מבין הצירופים המעטים המורכבים אך ורק ממילים יחידאיות.
** יש מפרשים משורש צ־פ־ן המקראי (צפן) כלומר מפענח הצפונות וכן תרגם אונקלוס.
** אחרים דוחים פירשו זה וכתבו שזהו תואר כבוד בלשון המצרים. בלשני מצרית הקדומה רואים שיבוש במילה צפנת, אבל בדרך כלל מסכימים שפירושה של המילה פענח היא "החיים". יש טוענים שבמצרית ההגייה היתה: D̲dpntr-ĕfʔnḫ בהוראת: האל דובר וחי.<ref>מילון BDB. לדעתם הצורה המקורית היתה "צפנתפ ענח". במילון של ארנסט ווליס באדג' מופיעה צורה דומה: ḏeṭ-pa-neter-ȧuf-ānḥ ([https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/914/mode/1up?view=theater עמ' 914]).</ref>
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תוארי אצולה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מילים מקראיות ממקור לא שמי
=גיזרון=
*הצירוף מופיע פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. זהו מבין הצירופים המעטים המורכבים אך ורק ממילים יחידאיות.
** יש מפרשים משורש צ־פ־ן המקראי (צפן) כלומר מפענח הצפונות וכן תרגם אונקלוס.
** אחרים דוחים פירשו זה וכתבו שזהו תואר כבוד בלשון המצרים. בלשני מצרית הקדומה רואים שיבוש במילה צפנת, אבל בדרך כלל מסכימים שפירושה של המילה פענח היא "החיים". יש טוענים שבמצרית ההגייה היתה: D̲dpntr-ĕfʔnḫ בהוראת: האל דובר וחי.<ref>מילון BDB. לדעתם הצורה המקורית היתה "צפנתפ ענח". במילון של ארנסט ווליס באדג' מופיעה צורה דומה: ḏeṭ-pa-neter-ȧuf-ānḥ ([https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/914/mode/1up?view=theater עמ' 914]).</ref>
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תוארי אצולה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מילים מקראיות ממקור לא שמי
נוטות
נַוָּטוּת
# תורת הניווט, אומנותו או מקצועו של הנווט.
#:* ניווט הוא שם הפעולה ונווטות הוא שם המקצוע.
=גיזרון=
* מן נ-ו-ט, נִוֵּט.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=נגזרות=
* נווטות חופית
* נווטות אסטרונומית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניווט
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* מן נ-ו-ט, נִוֵּט.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=נגזרות=
* נווטות חופית
* נווטות אסטרונומית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניווט
קטגוריה:ימאות
ספינת ים
סְפִינַת יָם
# ספינת סוחר המרחיקה שוּט אל מעבר לים; ומכאן, כל ספינה המותאמת לשיט בים הפתוח, הרחק מן החוף. 
#:* ספינת־ים נבדלת מספינת חופים בחוזק המבנה, בממדים וביכולת שהייה ממושכת יותר בים.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ניגודים=
* אניית חופים, ספינת חופים
* ספינת נהר, ספינת נהרות
* אניית אוקיינוס
=ראו גם=
* ספינה

קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ניגודים=
* אניית חופים, ספינת חופים
* ספינת נהר, ספינת נהרות
* אניית אוקיינוס
=ראו גם=
* ספינה

קטגוריה:כלי שיט
ספינת אוקינוס
סְפִינַת אוֹקְיָנוֹס
# ספינה המותאמת לשיט בים הפתוח ולחציית אוקיינוסים. 
#:* ספינת אוקיינוס נבדלת מספינת חופים ומספינת ים בחוזק המבנה, בממדים וביכולת שהייה ממושכת יותר בים.
=גיזרון=
* על יסוד הביטוי "אנית ים" המופיע במקרא.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* אנייה אוקיינית (או אוקיאנית)
=ניגודים=
* אניית חופים, ספינת חופים
* ספינת נהר, ספינת נהרות
* אניית ים
=ראו גם=
* גוררת אוקיינוס

קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* על יסוד הביטוי "אנית ים" המופיע במקרא.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* אנייה אוקיינית (או אוקיאנית)
=ניגודים=
* אניית חופים, ספינת חופים
* ספינת נהר, ספינת נהרות
* אניית ים
=ראו גם=
* גוררת אוקיינוס

קטגוריה:כלי שיט
מרח
מָרַח
# כיסה בחומר, ציפה.
#:* אני מורח גבינה על הלחם מדי בוקר.
# רימה, הטעה, "סידר" מישהו.
# ביצע בצורה שטחית ולא רצינית.
#:* בגלל שלא היה לי מספיק זמן, מרחתי את העבודה בהסטוריה ולא עשיתי אותה ביסודיות.
=גיזרון=
* אכדית: marāhu; ארמית: מְרַח; ערבית: מַרַח'.
=צירופים=
* מרח את הזמן
=נגזרות=
* ממרח
* ממרחת
* מריחה
* נמרח
* מָרוח
=מילים נרדפות=
* משח (1)
* סך (1)
* טש
* שיקר (2)
=ראו גם=
* פרש
* צבע
* מרוח אשך<!---מעוך מקראי--->

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מִרֵחַ או מֵרֵחַ
# אסף והחליק את ערימת התבואה
=תרגום=
=
מָרַח
# כיסה בחומר, ציפה.
#:* אני מורח גבינה על הלחם מדי בוקר.
# רימה, הטעה, "סידר" מישהו.
# ביצע בצורה שטחית ולא רצינית.
#:* בגלל שלא היה לי מספיק זמן, מרחתי את העבודה בהסטוריה ולא עשיתי אותה ביסודיות.
=גיזרון=
* אכדית: marāhu; ארמית: מְרַח; ערבית: מַרַח'.
=צירופים=
* מרח את הזמן
=נגזרות=
* ממרח
* ממרחת
* מריחה
* נמרח
* מָרוח
=מילים נרדפות=
* משח (1)
* סך (1)
* טש
* שיקר (2)
=ראו גם=
* פרש
* צבע
* מרוח אשך<!---מעוך מקראי--->

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מִרֵחַ או מֵרֵחַ
# אסף והחליק את ערימת התבואה
ממרח
מִמְרָח
# מזון במרקם רך שמאפשר מריחתו על פרוסת לחם או על מאכלים אחרים.
=צירופים=
* ממרח שוקולד
* ממרח תמרים
=ראו גם=
* מטבל
* ממרחת
* משחה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מזון
=צירופים=
* ממרח שוקולד
* ממרח תמרים
=ראו גם=
* מטבל
* ממרחת
* משחה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מזון
הוציא לאור
הוֹצִיא לָאוֹר
# פרסם בדפוס (ספר, עיתון וכו').
=מקור=
* השאלה מן .
=נגזרות=
*הוצאה לאור
*מוציא לאור (מו"ל)
=ראו גם=
* יצא לאור
* התקין לדפוס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* השאלה מן .
=נגזרות=
*הוצאה לאור
*מוציא לאור (מו"ל)
=ראו גם=
* יצא לאור
* התקין לדפוס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטויים
הפליג
הִפְלִיג
# הרחיק. האריך בזמן. הפסיק הרבה. 
# נע על פני המים. עזב את הנמל והתרחק אל תוך הים.
=גיזרון=
סביר ששייך לשורש המקראי פ־ל־ג התפלג כמו התרחק. גם משמעות 1. אך בדברי הברטנורא הנ"ל גישה שונה במקצת, שכתב "לשון פלגי מים". רש"י בעירובין הרחיק יותר וכתב שהוא לשון לע"ז פיל"ג – שלולית הים..
=מידע נוסף=
רש"י: מפליגין - מפרישין מן היבשה לים וזהו לשון הפלגת ספינה על שם שמפליג עצמו מן היישוב ומרבינו יעקב שמעתי בעירובין שאמצעיתו של ים נקרא פילגוס ואף בלשון לעז פילגס - פיליג"א: לב ים (שבת יט, א)
=צירופים=
* הפליג על מידותיו
=נגזרות=
*הפלגה
*מופלג
=ראו גם=
* שט
* הגזים
=הערות שוליים=
קטגוריה:תשמו"ץ
=גיזרון=
סביר ששייך לשורש המקראי פ־ל־ג התפלג כמו התרחק. גם משמעות 1. אך בדברי הברטנורא הנ"ל גישה שונה במקצת, שכתב "לשון פלגי מים". רש"י בעירובין הרחיק יותר וכתב שהוא לשון לע"ז פיל"ג – שלולית הים..
=מידע נוסף=
רש"י: מפליגין - מפרישין מן היבשה לים וזהו לשון הפלגת ספינה על שם שמפליג עצמו מן היישוב ומרבינו יעקב שמעתי בעירובין שאמצעיתו של ים נקרא פילגוס ואף בלשון לעז פילגס - פיליג"א: לב ים (שבת יט, א)
=צירופים=
* הפליג על מידותיו
=נגזרות=
*הפלגה
*מופלג
=ראו גם=
* שט
* הגזים
=הערות שוליים=
קטגוריה:תשמו"ץ
מנע
מָנַע
# השתדל שלא יהיה; דאג שלא יחול
=גיזרון=
* מן המקרא. שבאית מנע 𐩣𐩬𐩲, שורש קרוב בערבית: م ن ع‎ ממנה הורכבה תיבת "מנע": [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%85%D9%86%D8%B9 مَنْع] שהוראתה זהה להוראתה בעברית.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מניעה
* נמנע
* מנוּע
=מילים נרדפות=
* חסך, חשך
* חסם
* עצר
=ניגודים=
* אפשר
* נתן
=ראו גם=
*טרפד
*הכשיל
*נטרל
*בצר
מֶנַע
# בצירופים שונים: מה שנעשה שלא במטרה לשנות אלא לשלול אפשרות שכנגד מלהקרות.
=צירופים=
* מלחמת מנע
=ראו גם=
*
=גיזרון=
* מן המקרא. שבאית מנע 𐩣𐩬𐩲, שורש קרוב בערבית: م ن ع‎ ממנה הורכבה תיבת "מנע": [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%85%D9%86%D8%B9 مَنْع] שהוראתה זהה להוראתה בעברית.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מניעה
* נמנע
* מנוּע
=מילים נרדפות=
* חסך, חשך
* חסם
* עצר
=ניגודים=
* אפשר
* נתן
=ראו גם=
*טרפד
*הכשיל
*נטרל
*בצר
מֶנַע
# בצירופים שונים: מה שנעשה שלא במטרה לשנות אלא לשלול אפשרות שכנגד מלהקרות.
=צירופים=
* מלחמת מנע
נמנע
נִמְנַע
# נעצר מפעולה שהתחיל בה או שרצה להתחיל בה או שהיה צריך להתחיל בה.
=צירופים=
*מן הנמנע
*לא מן הנמנע
=מילים נרדפות=
* נעצר
* נבצר
=ראו גם=
* מָנוּעַ
* נמנע המציאות
=צירופים=
*מן הנמנע
*לא מן הנמנע
=מילים נרדפות=
* נעצר
* נבצר
=ראו גם=
* מָנוּעַ
* נמנע המציאות
שהה
שָׁהָה
# היה במקום או מצב מסוים לאורך זמן.
=גיזרון=
* לשון חז"ל
=נגזרות=
* שְׁהוּת
* שְׁהִיָּה
=ראו גם=
*התעכב
*השתהה
*התמהמה
*בושש
שִׁהָה
# הניח והשאיר ללא שינוי.
#:* מפני מה גרים מעונין מפני ששיהו עצמן מלחזור
#:* ששיהה מלכות בית דוד שנתיים ומחצה
=מילים נרדפות=
* הִשְׁהָה
* עיכב
=ראו גם=
* מֻשְׁהֶה
=גיזרון=
* לשון חז"ל
=נגזרות=
* שְׁהוּת
* שְׁהִיָּה
=ראו גם=
*התעכב
*השתהה
*התמהמה
*בושש
שִׁהָה
# הניח והשאיר ללא שינוי.
#:* מפני מה גרים מעונין מפני ששיהו עצמן מלחזור
#:* ששיהה מלכות בית דוד שנתיים ומחצה
=מילים נרדפות=
* הִשְׁהָה
* עיכב
=ראו גם=
* מֻשְׁהֶה
לאמר
לֵאמֹר
# מילה מקדימה לפני ציטוט דברים כלשונם.
# מילה שבאה לאחר הקדמה ולפני הסבר והרחבה של הדברים.
=גיזרון=
*המילה מופיעה קרוב לאלף פעמים במקרא. תרגומה העקבי בארמית הוא "למימר" כמו "לוֹמַר". ברוב הפעמים משמעותה לא נהירה כיון שבאה אחר הפועל וידבר או פועל אמירה אחר (כמו הגיד שאל ודומיהם) ולא תמיד ניתן להסביר שמשמעה שהשומע יאמר לאחרים. אך במעט מהמקרים משמעותה פשוטה כמו 
*שם פועל (צורת מקור עם ל־) של הפועל אמר.
*חז"ל דרשו את משמעותה במקומות רבים כציווי נוסף על אמירה
 ישנה במקרא במשמעות שנראית קרובה
=מילים נרדפות=
*זאת אומרת (2)
*קרי (2)
=ראו גם=
קטגוריה:בכל"ם (מוספית)
=גיזרון=
*המילה מופיעה קרוב לאלף פעמים במקרא. תרגומה העקבי בארמית הוא "למימר" כמו "לוֹמַר". ברוב הפעמים משמעותה לא נהירה כיון שבאה אחר הפועל וידבר או פועל אמירה אחר (כמו הגיד שאל ודומיהם) ולא תמיד ניתן להסביר שמשמעה שהשומע יאמר לאחרים. אך במעט מהמקרים משמעותה פשוטה כמו 
*שם פועל (צורת מקור עם ל־) של הפועל אמר.
*חז"ל דרשו את משמעותה במקומות רבים כציווי נוסף על אמירה
 ישנה במקרא במשמעות שנראית קרובה
=מילים נרדפות=
*זאת אומרת (2)
*קרי (2)
=ראו גם=
קטגוריה:בכל"ם (מוספית)
פמפם
פִּמְפֵּם
# הפעיל את שרירי פיו חזור ונשנה.
# הפעיל וואקום בפומפה בתנועות חוזרות ונשנות.
# העלה דבר למודעות בדר"כ בשיח הציבורי, דן בו שוב ושוב. החיה את הדיון גם לאחר שדעך.
#:* הוא דאג לפמפם את הנושא כל בוקר מחדש, למרות שברור שזה לא תופס אף אחד.
=גיזרון=
* גזירת פועל מן מילה פּוּמָא פה בארמית.
=נגזרות=
* פמפום
* פֻּמְפַּם (צורת הסביל)
**מְפֻמְפָּם
פִּמְפֵּם
# הפעיל את שרירי פיו חזור ונשנה.
# הפעיל וואקום בפומפה בתנועות חוזרות ונשנות.
# העלה דבר למודעות בדר"כ בשיח הציבורי, דן בו שוב ושוב. החיה את הדיון גם לאחר שדעך.
#:* הוא דאג לפמפם את הנושא כל בוקר מחדש, למרות שברור שזה לא תופס אף אחד.
=גיזרון=
* גזירת פועל מן מילה פּוּמָא פה בארמית.
=נגזרות=
* פמפום
* פֻּמְפַּם (צורת הסביל)
**מְפֻמְפָּם
קשות
קִשּׁוּת
# סוג של פרי האדמה
=גיזרון=
* לשון חז"ל
=ראו גם=
* קישוא
* מקשה
קָשׁוֹת
# באופן קשה, חזק או עוצמתי.
#:*מאיר, צוללן שנורקל חובב, נפגע קשות מעמוד שהוצב בחוף גיל באשדוד, זאת בעת שעסק במקום בפעילות הצלילה.<br>()
#:*רק תקווה מעניינת אותי. אני מחכה שיגיע הערב כדי ללכת לישון ולהחזיק לה את היד. אני מאוהב בה קשות. אני יכול להסתכל עליה ואני מאוהב בה.<br>()
=צירופים=
* דבר קשות
=ראו גם=
* עזוֹת

קטגוריה:תואר־הפועל
=גיזרון=
* לשון חז"ל
=ראו גם=
* קישוא
* מקשה
קָשׁוֹת
# באופן קשה, חזק או עוצמתי.
#:*מאיר, צוללן שנורקל חובב, נפגע קשות מעמוד שהוצב בחוף גיל באשדוד, זאת בעת שעסק במקום בפעילות הצלילה.<br>()
#:*רק תקווה מעניינת אותי. אני מחכה שיגיע הערב כדי ללכת לישון ולהחזיק לה את היד. אני מאוהב בה קשות. אני יכול להסתכל עליה ואני מאוהב בה.<br>()
=צירופים=
* דבר קשות
=ראו גם=
* עזוֹת

קטגוריה:תואר־הפועל
טוטפת
טוֹטֶפֶת
# תפילין; כמה בתים מחוברים עשויים עור ובתוכם פרשיות מן התורה.
# תכשיט בצורת קמע המונח על המצח.
=גזרון=
* המילה מופיעה במקרא רק בהקשר זה. חז"ל הסבירו את המילה בדרך נוטריקון והלחם מילים בשפות זרות . מפשט הפסוקים נראה ש"טוטפת" אינו כינוי לתפילין, אלא התפילין תלויות כמו טוטפת.
*יש הגוזרים מן טִפָּה בהכפלת האות ט', שהתכשיט היה בצורה של טיפה.<ref>[https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%2Bw%2Bph%20N&cits=all CAL]</ref> אחרים גזרו מהשורש ט־ו־ף בהוראת: כריכה, ליפוף, בהשוואה לערבית: - לסבוב, להקיף. ולפי זה הכוונה לתכשיט המקיף את הראש או את היד. השוו תרגום יונתן המתרגם - "וְטוֹטַפְתָּא".
*יש חוקרים שהציעו שמקור המילה ממצרית: (גֵ'דְפֵת) בהוראת: נחש, שמילה זו מסמנת את סמל נחש האוריאוס שעיטר את מצחו של המלך המצרי כאות להגנה האלוהית הפרושה עליו.<ref>מובא אצל: משה ויינפלד, [https://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=13044 פירושה של קריאת שמע המקראית].</ref> להלן הירוגליף: <hiero>D:d-f:t-I14</hiero>
=פרשנים מפרשים=
*מדרש תנחומא: "ותפלין שביד ד' פרשיות אלו כולן בכרך אחד. וד' פרשיות אלו על תפלין שבראש בד' טטפת. ומנין ד'. טט בכתפי שתים. פת באפריקי שתים".
*רש"י (שמות יג,טז): "ומנחם חברו עם: הטף אל דרום (יחזקאל כא,ב), אל תטיפו (מיכה ב,ו), לשון דבור, שהרואה אותם קשורים בין העינים, יזכור הנס וידבר בו."
*ראב"ע (דברים ו,ח): "והמכחישים <ref>(=הקראים)</ref> אמרו: שהוא מגזרת: והטף אל דרום. וזה לא יתכן, כי שורש והטף נטף בנו״ן, וזאת חסר נו״ן וכפול הטי״ת."
=מילים נרדפות=
* תפילין (1)
* ציץ (2)
=הערות שוליים=
קטגוריה:תכשיטים
=גזרון=
* המילה מופיעה במקרא רק בהקשר זה. חז"ל הסבירו את המילה בדרך נוטריקון והלחם מילים בשפות זרות . מפשט הפסוקים נראה ש"טוטפת" אינו כינוי לתפילין, אלא התפילין תלויות כמו טוטפת.
*יש הגוזרים מן טִפָּה בהכפלת האות ט', שהתכשיט היה בצורה של טיפה.<ref>[https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%2Bw%2Bph%20N&cits=all CAL]</ref> אחרים גזרו מהשורש ט־ו־ף בהוראת: כריכה, ליפוף, בהשוואה לערבית: - לסבוב, להקיף. ולפי זה הכוונה לתכשיט המקיף את הראש או את היד. השוו תרגום יונתן המתרגם - "וְטוֹטַפְתָּא".
*יש חוקרים שהציעו שמקור המילה ממצרית: (גֵ'דְפֵת) בהוראת: נחש, שמילה זו מסמנת את סמל נחש האוריאוס שעיטר את מצחו של המלך המצרי כאות להגנה האלוהית הפרושה עליו.<ref>מובא אצל: משה ויינפלד, [https://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=13044 פירושה של קריאת שמע המקראית].</ref> להלן הירוגליף: <hiero>D:d-f:t-I14</hiero>
=פרשנים מפרשים=
*מדרש תנחומא: "ותפלין שביד ד' פרשיות אלו כולן בכרך אחד. וד' פרשיות אלו על תפלין שבראש בד' טטפת. ומנין ד'. טט בכתפי שתים. פת באפריקי שתים".
*רש"י (שמות יג,טז): "ומנחם חברו עם: הטף אל דרום (יחזקאל כא,ב), אל תטיפו (מיכה ב,ו), לשון דבור, שהרואה אותם קשורים בין העינים, יזכור הנס וידבר בו."
*ראב"ע (דברים ו,ח): "והמכחישים <ref>(=הקראים)</ref> אמרו: שהוא מגזרת: והטף אל דרום. וזה לא יתכן, כי שורש והטף נטף בנו״ן, וזאת חסר נו״ן וכפול הטי״ת."
=מילים נרדפות=
* תפילין (1)
* ציץ (2)
=הערות שוליים=
קטגוריה:תכשיטים
מכנסים
מִכְנָסַיִם
# פריט לבוש שמכסה את הגוף מן המותניים ומטה, בדר"כ עד הברכיים או יותר, ומחולק לשני שרוולים לרגלים. 
#:* הוא היה כזה מצחיק במכנסים קצרים ומגפים מבוססים ברפש.
=צירופים=
* מכנסי ג'ינס
* מכנסי פדלפון
* מכנסים קצרים
* מכנסי שלושת רבעי
=ראו גם=
* שרוואל
* בתי שוקיים
=קישורים חיצונים=
קטגוריה:פריטי לבוש
קטגוריה:זוגי
=צירופים=
* מכנסי ג'ינס
* מכנסי פדלפון
* מכנסים קצרים
* מכנסי שלושת רבעי
=ראו גם=
* שרוואל
* בתי שוקיים
=קישורים חיצונים=
קטגוריה:פריטי לבוש
קטגוריה:זוגי