OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
מפרש עלי
מִפְרָשׂ עִלִּי
# בסירות ובאוניות מפרשים: המפרש השני מעל הסיפון.
=גיזרון=
* topsail.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מידע נוסף=
* המפרש נקרא על שמו של התורן הנושא אותו. באוניות מפרשים התורן בנוי מכמה קטעים, הנקראים לפי סדרם: תורן תחתי, תורן עילי, תורן עלעילי ותורן עליון.
* אוניות מפרשים מלחמתיות מלאות מעטה הניפו על כל אחד משלושת תורניהן מפרש עילי גדול. באוניות סוחר מלאות־מעטה, שצוותן היה קטן יותר, חילקו את המפרש העילי לשניים: מפרש עילי ראשון (lower topsail) ומפרש עילי שני (upper topsail), כדי שאפשר יהיה לטפל בהם בקלות.
=צירופים=
* מפרש עילי קדמי
* מפרש עילי ראשי
* מפרש עילי אחורי
* מפרש עילי ראשון
* מפרש עילי שני
* מפרש גף עילי
=ראו גם=
* עילי
* מפרש תחתי
* מפרש עלעילי
* מפרש עליון
* מפרש מרקיע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* topsail.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מידע נוסף=
* המפרש נקרא על שמו של התורן הנושא אותו. באוניות מפרשים התורן בנוי מכמה קטעים, הנקראים לפי סדרם: תורן תחתי, תורן עילי, תורן עלעילי ותורן עליון.
* אוניות מפרשים מלחמתיות מלאות מעטה הניפו על כל אחד משלושת תורניהן מפרש עילי גדול. באוניות סוחר מלאות־מעטה, שצוותן היה קטן יותר, חילקו את המפרש העילי לשניים: מפרש עילי ראשון (lower topsail) ומפרש עילי שני (upper topsail), כדי שאפשר יהיה לטפל בהם בקלות.
=צירופים=
* מפרש עילי קדמי
* מפרש עילי ראשי
* מפרש עילי אחורי
* מפרש עילי ראשון
* מפרש עילי שני
* מפרש גף עילי
=ראו גם=
* עילי
* מפרש תחתי
* מפרש עלעילי
* מפרש עליון
* מפרש מרקיע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
מפרשי הקדמה
מִפְרְשֵׂי הַקַּדְמָה
# מפרשים המונפים בקַדְמַת סירה או אוניית מפרשים, מלפנים לתורן הקדמי.
#:* ספינת מפרשים מסוג סקונר מניפה מפרש גף גדול על כל אחד משני תרניה ומפרשי קדמה משולשים.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* תוסף, מפרש תוסף
* מִפְרְשֵׂי הָאַחְרָה
* חלוץ, מפרש חלוץ
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* תוסף, מפרש תוסף
* מִפְרְשֵׂי הָאַחְרָה
* חלוץ, מפרש חלוץ
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
מפרש גף עלי
מִפְרַשׂ גַּף עִלִּי
# מפרש מרובע או משולש, הנפרש בספינה בעלת מעטה מפרשי גף מעל המפרש העיקרי.
#:* שפתו התחתונה של מפרש גף עילי משולש מחוברת אל גף המפרש העיקרי ושפתו האחורית אל התורן.
#:* מפרש גף עילי מרובע מצויד בגף משל עצמו.
=גיזרון=
* gaff topsail. המפרש הוא מסוג מפרש גף ונקרא על שם התורן העילי אליו הוא מחובר.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* מפרש גף
* מפרש עילי
* תורן עילי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* gaff topsail. המפרש הוא מסוג מפרש גף ונקרא על שם התורן העילי אליו הוא מחובר.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* מפרש גף
* מפרש עילי
* תורן עילי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
סקונר
סְקוּנֶר
# ספינת מפרשים בעלת שני תרנים או יותר ומעטה אורכי, המניפה מפרש־גף גדול־מידות על כל אחד מתרניה, מפרשי־קדמה משולשים ולעתים גם מפרש עילי רוחבי או מפרשי גף עיליים אורכיים.
=גיזרון=
* schooner.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: סְכוּנֵר. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: סְכוּנָר.
=צירופים=
* סקונר דו־תרני, סקונר תלת־תרני, סקונר ארבע־תרני וכו'
=ראו גם=
* גּוּלֶט
* מַרְכָּבּ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* schooner.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: סְכוּנֵר. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: סְכוּנָר.
=צירופים=
* סקונר דו־תרני, סקונר תלת־תרני, סקונר ארבע־תרני וכו'
=ראו גם=
* גּוּלֶט
* מַרְכָּבּ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
לעיל
לְעֵיל
# הפנייה לנכתב לפני, במעלה הדף (בספר או מאמר).
=גיזרון=
* "למעלה". וראו גם: מלעיל.
=נגזרות=
* מלעיל
* דלעיל
=צירופים=
*כנכתב לעיל כנזכר לעיל כנ"ל
=ניגודים=
* להלן
* לקמן
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.safa-ivrit.org/writers/benezra/lehalan.php לעיל, להלן ולקמן - אתר "השפה העברית"]

קטגוריה:כיוונים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
* "למעלה". וראו גם: מלעיל.
=נגזרות=
* מלעיל
* דלעיל
=צירופים=
*כנכתב לעיל כנזכר לעיל כנ"ל
=ניגודים=
* להלן
* לקמן
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.safa-ivrit.org/writers/benezra/lehalan.php לעיל, להלן ולקמן - אתר "השפה העברית"]

קטגוריה:כיוונים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
לקמן
לְקַמָּן
# הפנייה לנכתב אחרי, בהמשך (בספר או מאמר).
#:* את כל טענותי תוכלו לראות לקמן במכתב הזה.
=גיזרון=
* מארמית 'ל<small>כיוון</small> קדימה'. כלומר: לפנינו, אחרינו. קמּ = קדם: האות 'ד' נטמעה בתוך מּ כפול\דגוש, עם סיומת -ן '-נוּ', אנחנו.
=נגזרות=
* דלקמן
* כדלקמן
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.safa-ivrit.org/writers/benezra/lehalan.php לעיל, להלן ולקמן - אתר "השפה העברית"]
* [https://hebrew-academy.org.il/2019/12/30/%D7%9C%D7%A7%D7%9E%D7%9F-%D7%95%D7%9C%D7%94%D7%9C%D7%9F/?utm_source=mailpoet&utm_medium=email&utm_campaign=newsletter_2 לקמן ולהלן], באתר האקדמיה ללשון, דצמבר 2019

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:ארמית
=גיזרון=
* מארמית 'ל<small>כיוון</small> קדימה'. כלומר: לפנינו, אחרינו. קמּ = קדם: האות 'ד' נטמעה בתוך מּ כפול\דגוש, עם סיומת -ן '-נוּ', אנחנו.
=נגזרות=
* דלקמן
* כדלקמן
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.safa-ivrit.org/writers/benezra/lehalan.php לעיל, להלן ולקמן - אתר "השפה העברית"]
* [https://hebrew-academy.org.il/2019/12/30/%D7%9C%D7%A7%D7%9E%D7%9F-%D7%95%D7%9C%D7%94%D7%9C%D7%9F/?utm_source=mailpoet&utm_medium=email&utm_campaign=newsletter_2 לקמן ולהלן], באתר האקדמיה ללשון, דצמבר 2019

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:ארמית
סלופ
סְלוּפּ
# ספינת מפרשים שמערך המעטה שלה כולל תורן יחיד, מוט חרטום קבוע, מפרש גף עיקרי, מפרש גף עילי וחלוץ אחד או יותר.
# ספינת מפרשים מלחמתית קטנה מן המאות 17-19 בעלת מעטה רוחבי, שנשאה פחות מ־20 תותחים.
#:* הסלופ מילא משימות תומכות לחימה כמו העברת ידיעות וסיור בקרבת החוף וכן שימש להדברת פירטים וללכידת מבריחים.
#:* סלופים ששימשו כספינות עזר היו בעלי שניים או שלושה תרנים ומעטה רוחבי.
# כינוי לאניית ליווי קטנה, ששימשה במלחמת העולם השנייה להגנה על שיירות אוניות סוחר מפני התקפת צוללות.
#:* מהירותם של הסלופים שליוו שיירות נעה בין 14 ל־19 קשרים.
=גיזרון=
* sloop.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: "סְלוּפ". האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "סְלוּף"; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "סְלוּפ".
=צירופים=
* סלופ ברמודי, סלופ ברמודה
* סלופ מלחמה
* סלופ מלא מעטה
=מילים נרדפות=
* קורבטה (2, 3)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* sloop.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: "סְלוּפ". האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "סְלוּף"; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "סְלוּפ".
=צירופים=
* סלופ ברמודי, סלופ ברמודה
* סלופ מלחמה
* סלופ מלא מעטה
=מילים נרדפות=
* קורבטה (2, 3)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
להלן
לְהַלָּן
# במקום אחר (בספר או מאמר).
# בהמשך.
#:* את כל טענותי תוכלו לראות להלן במכתב הזה.
=גזרון=
*מן המילה הלאה הנכתבת בארמית גם הַלָא. סיומת ־ן נפוצה בלשון חז"ל לסגירת הברות.
=נגזרות=
* כְּדִלְהַלָּן
=ראו גם=
* ואילך
* לְעֵיל
* לְקַמָּן
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.safa-ivrit.org/writers/benezra/lehalan.php לעיל, להלן ולקמן - אתר "השפה העברית"]
* [https://hebrew-academy.org.il/2019/12/30/%D7%9C%D7%A7%D7%9E%D7%9F-%D7%95%D7%9C%D7%94%D7%9C%D7%9F/?utm_source=mailpoet&utm_medium=email&utm_campaign=newsletter_2 לקמן ולהלן], באתר האקדמיה ללשון, דצמבר 2019

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:כיוונים
=גזרון=
*מן המילה הלאה הנכתבת בארמית גם הַלָא. סיומת ־ן נפוצה בלשון חז"ל לסגירת הברות.
=נגזרות=
* כְּדִלְהַלָּן
=ראו גם=
* ואילך
* לְעֵיל
* לְקַמָּן
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.safa-ivrit.org/writers/benezra/lehalan.php לעיל, להלן ולקמן - אתר "השפה העברית"]
* [https://hebrew-academy.org.il/2019/12/30/%D7%9C%D7%A7%D7%9E%D7%9F-%D7%95%D7%9C%D7%94%D7%9C%D7%9F/?utm_source=mailpoet&utm_medium=email&utm_campaign=newsletter_2 לקמן ולהלן], באתר האקדמיה ללשון, דצמבר 2019

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:כיוונים
נבירה
נְבִירָה
# חיטוט, וחיפוש.
#:* ברמת-הנדיב ניתן לראות נבירות חזירים בשטח.
=גיזרון=
* מן הפועל נָבַר ב חזיר נובר באשפה (בבא קמא יז, ב) בורר אוכל מאשפה.
=גיזרון=
* מן הפועל נָבַר ב חזיר נובר באשפה (בבא קמא יז, ב) בורר אוכל מאשפה.
מעטה מפרשי גף
מַעֲטֶה מִפְרְשֵׂי גַּף
# מעטה של סירה או ספינת מפרשים, שהמפרשים העיקריים בו הם מִפְרְשֵׂי גַּף.
#:* סְלוּפּ וסְקוּנֶר הן ספינות מפרשים בעלות מעטה מפרשי גף.
=גיזרון=
* gaff rig.
=ראו גם=
* מעטה
* מעטה אורכי
* מעטה רוחבי
* מעטה מפרשי זרוע
* מעטה סטי

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* gaff rig.
=ראו גם=
* מעטה
* מעטה אורכי
* מעטה רוחבי
* מעטה מפרשי זרוע
* מעטה סטי

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
בריג
בְּרִיג
# אוניית מפרשים דו־תורנית: על תורנה הקדמי שלושה מפרשים רוחביים ועל תורנה הראשי מפרש גף ראשי ושני מפרשים רוחביים - עילי ועלעילי.
=גיזרון=
* brig. במקור קיצור של Brigantine, לימים סוג כלי שיט בפני עצמו.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* בריג מלחמה, בריג של הצי (Brig-of-war)
* בריג תותחים
* בריג מלא מעטה
=נגזרות=
* בריגנטינה
* בריגנית
=ראו גם=
* סְנוֹ
* סקונר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* brig. במקור קיצור של Brigantine, לימים סוג כלי שיט בפני עצמו.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* בריג מלחמה, בריג של הצי (Brig-of-war)
* בריג תותחים
* בריג מלא מעטה
=נגזרות=
* בריגנטינה
* בריגנית
=ראו גם=
* סְנוֹ
* סקונר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
בריג כליל מעטה
בְּרִיג כְּלִיל מַעֲטֶה
# אניית מפרשים דו־תורנית בעלת מעטה רוחבי, המניפה מפרשים רוחביים על כל אחד מתרניה ומפרש גף מאסף.
#:* בריג כליל־מעטה נבדל מאנייה כלילת מעטה במספר תרניו, שניים לעומת שלושה.
=גיזרון=
* על יסוד אניה כלילת מעטה.
=מילים נרדפות=
* בריג מלא מעטה
=ראו גם=
* בריג
* סנו
* בריגנטינה
* בריגנית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* על יסוד אניה כלילת מעטה.
=מילים נרדפות=
* בריג מלא מעטה
=ראו גם=
* בריג
* סנו
* בריגנטינה
* בריגנית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
עגה
עָגָה
# סלנג, ניב-המוני, לשון-הדיוט, שפת-דיבור.
#:* העגה העברית מרבה לעוות את מין המספר.
=תרגום=
קטגוריה:בלשנות
*
=תרגום=
קטגוריה:בלשנות
*
ספינת תותחים
סְפִינַת תּוֹתָחִים
# ספינת מלחמה חמושה בתותח אחד או כמה, ללחימה או לשיטור במימי חופים רדודים ובנהרות.
=גיזרון=
* gunboat ומשפות אירופיות נוספות.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: "תותחנית, סירת תותחים".
=צירופים=
* ספינת תותחים נושאת טורפדות
* ספינת תותחים לנהרות
* דיפלומטיה של ספינות תותחים
=מילים נרדפות=
* <small>לשון התחייה:</small> אניה מקלעית, אנית מקלעים, צינת רובים, צינת כלי תותח.
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n112/mode/2up Gun-boat] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805.
* Gunboat in: P. kemp, The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976.

קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* gunboat ומשפות אירופיות נוספות.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: "תותחנית, סירת תותחים".
=צירופים=
* ספינת תותחים נושאת טורפדות
* ספינת תותחים לנהרות
* דיפלומטיה של ספינות תותחים
=מילים נרדפות=
* <small>לשון התחייה:</small> אניה מקלעית, אנית מקלעים, צינת רובים, צינת כלי תותח.
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n112/mode/2up Gun-boat] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805.
* Gunboat in: P. kemp, The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976.

קטגוריה:כלי שיט
דיפלומטיה של ספינות תותחים
דִּיפְּלוֹמַטְיָה שֶׁל סְפִינוֹת תּוֹתָחִים
# ביטוי מתחום היחסים הבינלאומיים, שמשמעותו הפגנת כוח שעושה מדינה באמצעות צייה המלחמתי כדי לכפות את רצונה על מדינה חלשה ממנה.
#:
=מקור=
* gunboat diplomacy.
* מקור הביטוי במלחמת האופיום או המלחמה האנגלו־סינית (1840-1842). ספינות תותחים בריטיות ירו מתותחיהן באוויר בחופי קנטון, כדי לאלץ את קיסר סין לחזור בו מן האיסור שהטיל על הכנסת אופיום למדינה. הנפגעות העיקריות מאיסור זה היו חברות מסחריות מערביות ובראשן חברת הודו המזרחית הבריטית.
= ביטויים זהים =
* מדיניות של ספינות תותחים
=ראו גם=
* ספינת תותחים
* מדיניות המקל הגדול

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* gunboat diplomacy.
* מקור הביטוי במלחמת האופיום או המלחמה האנגלו־סינית (1840-1842). ספינות תותחים בריטיות ירו מתותחיהן באוויר בחופי קנטון, כדי לאלץ את קיסר סין לחזור בו מן האיסור שהטיל על הכנסת אופיום למדינה. הנפגעות העיקריות מאיסור זה היו חברות מסחריות מערביות ובראשן חברת הודו המזרחית הבריטית.
= ביטויים זהים =
* מדיניות של ספינות תותחים
=ראו גם=
* ספינת תותחים
* מדיניות המקל הגדול

קטגוריה:ביטויים
הלז
הַלָּז
# הַהוּא, אוֹתוֹ הַזֶה, אִישׁ שֶׁשָׁם.
=גיזרון=
* מן המקרא. ייתכן כי זהו הלחם של "הַל" {כבערבית: – ה' הידיעה} עם "זֶה".
=מילים נרדפות=
* ההוא
* ההיא
* הלה
* הלזה
=ראו גם=
*הללו
*לעז
קטגוריה:כינויי גוף
הַלָּז
# הַהוּא, אוֹתוֹ הַזֶה, אִישׁ שֶׁשָׁם.
=גיזרון=
* מן המקרא. ייתכן כי זהו הלחם של "הַל" {כבערבית: – ה' הידיעה} עם "זֶה".
=מילים נרדפות=
* ההוא
* ההיא
* הלה
* הלזה
=ראו גם=
*הללו
*לעז
קטגוריה:כינויי גוף
כסברה
כֻּסְבָּרָה
# צמח תבלין ממשפחת הסוככיים, חד־שנתי ובעל עלים מנוצים הדומים לפטרוזיליה.
#:* מומלץ להגיש את המרק עם כוסברה או פטרוזיליה קצוצה ופלח לימון.
=גיזרון=
* <ref>רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית, "מעריב", [http://www.ruvik.co.il/%D7%94%D7%98%D7%95%D7%A8-%D7%94%D7%A9%D7%91%D7%95%D7%A2%D7%99/2010/24062010.aspx 24.06.2010].</ref> משם חדרה המילה לפרסית, ומשם לארמית. החל מתקופת בית שני נפוצה מילה זו גם בקרב דוברי העברית
=מילים נרדפות=
* גד
* גד השדה
=הערות שוליים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:תבלינים
קטגוריה:ירקות
=גיזרון=
* <ref>רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית, "מעריב", [http://www.ruvik.co.il/%D7%94%D7%98%D7%95%D7%A8-%D7%94%D7%A9%D7%91%D7%95%D7%A2%D7%99/2010/24062010.aspx 24.06.2010].</ref> משם חדרה המילה לפרסית, ומשם לארמית. החל מתקופת בית שני נפוצה מילה זו גם בקרב דוברי העברית
=מילים נרדפות=
* גד
* גד השדה
=הערות שוליים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:תבלינים
קטגוריה:ירקות
כלבויניק
כָּלְבּוֹיְנִיק
# קערה לשיירי מזון שנהוג היה להניח על השולחנות בחדרי אוכל של קיבוצים, מחנות צבא ופנימיות. השימוש בה פסק עם הופעת שיטת ההגשה העצמית.
#:* התורנים ממש לא בסדר! למה אין כלבויניק על השולחן שלנו?
#:* מה אני אעשה עם הקליפות של הביצה? הכלבויניק כבר מלא.
# מי שמבצע עבודות ומטלות קטנות ושונות זו מזו, שאינו בעל מקצוע המתמחה בדבר אחד.
=גיזרון=
* המילה נגזרת מהמילה כל-בו (שיש בו הכל) בתוספת הסיומית ־ניק, סיומת האופיינית לשפה יידיש ומשמשת לסימון תכונה. כלומר, כלבויניק - משהו שהתכונה שלו היא ששמים בו הכל.
=תרגום=
* אנגלית (2)

קטגוריה:כלי מטבח
קטגוריה:בעלי מקצוע
=גיזרון=
* המילה נגזרת מהמילה כל-בו (שיש בו הכל) בתוספת הסיומית ־ניק, סיומת האופיינית לשפה יידיש ומשמשת לסימון תכונה. כלומר, כלבויניק - משהו שהתכונה שלו היא ששמים בו הכל.
=תרגום=
* אנגלית (2)

קטגוריה:כלי מטבח
קטגוריה:בעלי מקצוע
תזאורוס
תֵזָאוּרוּס
# מילון של מילים נרדפות ולפעמים גם היפוכי מילים.
#:* התזאורוס עוזר לסופר ולמתרגם לבחור את המילה המתאימה ביותר לטקסט אותו הוא רוצה לכתוב.
# מאגר נתונים בו הפרטים מסודרים בקבוצות.
=גיזרון=
* מיוונית: θησαυρός, שפירושו אוצר. מקור כשם למאגר מילים הוא שמו של "התזאורוס של רוז'ה" (Roget's Thesaurus) שהוא האגרון הבולט המודרני הראשון שלוקט בשנת 1805 על ידי פיטר מארק רוז'ה (Peter Mark Roget) והוצא לאור ב-1852.
=מילים נרדפות=
* אגרון
* אוצר
=ראו גם=
* מאגר.
* מילה נרדפת.
* נספח אגרון רב לשוני בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
תֵזָאוּרוּס
# מילון של מילים נרדפות ולפעמים גם היפוכי מילים.
#:* התזאורוס עוזר לסופר ולמתרגם לבחור את המילה המתאימה ביותר לטקסט אותו הוא רוצה לכתוב.
# מאגר נתונים בו הפרטים מסודרים בקבוצות.
=גיזרון=
* מיוונית: θησαυρός, שפירושו אוצר. מקור כשם למאגר מילים הוא שמו של "התזאורוס של רוז'ה" (Roget's Thesaurus) שהוא האגרון הבולט המודרני הראשון שלוקט בשנת 1805 על ידי פיטר מארק רוז'ה (Peter Mark Roget) והוצא לאור ב-1852.
=מילים נרדפות=
* אגרון
* אוצר
=ראו גם=
* מאגר.
* מילה נרדפת.
* נספח אגרון רב לשוני בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
הגה
הָגָה
# הִבִּיעַ דְּבַר־מָה בְּאֶמְצָעוּת הַדִּבּוּר, הֵפִיק קוֹל מִפִּיו.
# <small>(ב־)</small> חָשׁב עַל, דַּעְתּוֹ עָסְקָה בְּ־.
# הִשְׁמִיעַ אֶת הֶמְיַת הַיּוֹנָה אוֹ אֶת נַהֲמַת הָאֲרִי.
# גָּרַם שֶיִּׁתְרַחֵק, גֵּרַשׁ.
=גיזרון=
* השורש ה־ג־י/ה הנו שורש מקראי.
 שורש שונה נמצא במקרא 3 פעמים מוכר בבנין הופעל: .
= צירופים =
* הרה והגה
* הגה ריק
* הגה לו כבוד
* הוגה דעות
* הגה נכאים
=נגזרות=
* הגיה
* הגוי
* הגות
הֶגֶה {{משני|א}}
# קול או צליל המופק מהפה.
# צְלִיל מְסֻיָּם הַמּוּפָק מֵאֶחָד מֵחֶלְקֵי הַפֶּה וְהוּא מְסֻמָּן בְּעֶזְרַת אוֹת.
#:*ההגה "צ" הקיים בעברית, אינו קיים באנגלית.
# קוֹל אֲנָחָה.
=גיזרון=
*ייתכן כי במקור משורש ב.
=מילים נרדפות=
*פונמה (2)
=ראו גם=
* להג
* תנועה
* הברה
הֶגֶה {{משני|ב}}
# שם כללי למנגנון בכלי שיט, בכלי רכב או בכלי טיס באמצעותו משנים את כיוון תנועתו.
# כל ההגה שמאלה! / כל ההגה ימינה!: הפקודה להגאי לסובב את גלגל ההגה או לדחוף את ידית ההגה עד הסוף. במצב זה פונה הספינה בזווית החדה ביותר האפשרית שמאלה או ימינה.
=גיזרון=
* על פי הפועל המקראי – הסיט. דבר אחר, גזירה לאחור מן הוגין שבלשון חז"ל.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: הַשְׂמֵאל כָּל הַהֶגֶה!, הַשְׂמֵאל כֻּלּוֹ!; "הַיְמֵן כָּל הַהֶגֶה!, הַיְמֵן כֻּלּוֹ!".
=תרגום=
* אנגלית: ; בספינות מפרשים גם:
=ראו גם=
*כידון
* שמור כיוון!
* שמור קורס!
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:תחבורה
קטגוריה:תעופה
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
הָגָה
# הִבִּיעַ דְּבַר־מָה בְּאֶמְצָעוּת הַדִּבּוּר, הֵפִיק קוֹל מִפִּיו.
# <small>(ב־)</small> חָשׁב עַל, דַּעְתּוֹ עָסְקָה בְּ־.
# הִשְׁמִיעַ אֶת הֶמְיַת הַיּוֹנָה אוֹ אֶת נַהֲמַת הָאֲרִי.
# גָּרַם שֶיִּׁתְרַחֵק, גֵּרַשׁ.
=גיזרון=
* השורש ה־ג־י/ה הנו שורש מקראי.
 שורש שונה נמצא במקרא 3 פעמים מוכר בבנין הופעל: .
= צירופים =
* הרה והגה
* הגה ריק
* הגה לו כבוד
* הוגה דעות
* הגה נכאים
=נגזרות=
* הגיה
* הגוי
* הגות
הֶגֶה {{משני|א}}
# קול או צליל המופק מהפה.
# צְלִיל מְסֻיָּם הַמּוּפָק מֵאֶחָד מֵחֶלְקֵי הַפֶּה וְהוּא מְסֻמָּן בְּעֶזְרַת אוֹת.
#:*ההגה "צ" הקיים בעברית, אינו קיים באנגלית.
# קוֹל אֲנָחָה.
=גיזרון=
*ייתכן כי במקור משורש ב.
=מילים נרדפות=
*פונמה (2)
=ראו גם=
* להג
* תנועה
* הברה
הֶגֶה {{משני|ב}}
# שם כללי למנגנון בכלי שיט, בכלי רכב או בכלי טיס באמצעותו משנים את כיוון תנועתו.
# כל ההגה שמאלה! / כל ההגה ימינה!: הפקודה להגאי לסובב את גלגל ההגה או לדחוף את ידית ההגה עד הסוף. במצב זה פונה הספינה בזווית החדה ביותר האפשרית שמאלה או ימינה.
=גיזרון=
* על פי הפועל המקראי – הסיט. דבר אחר, גזירה לאחור מן הוגין שבלשון חז"ל.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: הַשְׂמֵאל כָּל הַהֶגֶה!, הַשְׂמֵאל כֻּלּוֹ!; "הַיְמֵן כָּל הַהֶגֶה!, הַיְמֵן כֻּלּוֹ!".
=תרגום=
* אנגלית: ; בספינות מפרשים גם:
=ראו גם=
*כידון
* שמור כיוון!
* שמור קורס!
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:תחבורה
קטגוריה:תעופה
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
עצור
עִצּוּר
# הגה שבזמן הגייתו יוצא אוויר מהריאות ונעצר בפה או בכלי הדיבור.
#:* בעברית העיצורים מסומנים באותיות.
=גיזרון=
<!---תקופת חידוש המילה. סיבה וקשר--->
=צירופים=
*עצור אפי
*עצור סותם
*עצור מחכך
*עצור הומופוני
*עצור שורק
=ראו גם=
* הגה
* תנועה
עָצוּר
# 
#:* ואפס עצור ועזוב
#:* כי אשה עצורה לנו
# 
#:* השוטרים הודיעו לברנש כי הוא עצור בחשד להשמנת יתר
#:* וַיְצַוֶּ֣ה יִרְמְיָ֔הוּ אֶת־בָּר֖וּךְ לֵאמֹ֑ר אֲנִ֣י עָצ֔וּר לֹ֣א אוּכַ֔ל לָב֖וֹא בֵּ֥ית יְהֹוָֽה
=צירופים=
*בנשימה עצורה
=ראו גם=
* אסור
* אזוק
* מעצר
עִצּוּר
# הגה שבזמן הגייתו יוצא אוויר מהריאות ונעצר בפה או בכלי הדיבור.
#:* בעברית העיצורים מסומנים באותיות.
=גיזרון=
<!---תקופת חידוש המילה. סיבה וקשר--->
=צירופים=
*עצור אפי
*עצור סותם
*עצור מחכך
*עצור הומופוני
*עצור שורק
=ראו גם=
* הגה
* תנועה
עָצוּר
# 
#:* ואפס עצור ועזוב
#:* כי אשה עצורה לנו
# 
#:* השוטרים הודיעו לברנש כי הוא עצור בחשד להשמנת יתר
#:* וַיְצַוֶּ֣ה יִרְמְיָ֔הוּ אֶת־בָּר֖וּךְ לֵאמֹ֑ר אֲנִ֣י עָצ֔וּר לֹ֣א אוּכַ֔ל לָב֖וֹא בֵּ֥ית יְהֹוָֽה
=צירופים=
*בנשימה עצורה
=ראו גם=
* אסור
* אזוק
* מעצר
יעל
יָעֵל
# יונק אוכל עשב, מעלה ‫גירה‬, בעל פרסות ומקורנן. צאצאו הוא הגדי.
#:* ההצלחה בשיקום אוכלוסיית היעלים הביאה את רשות הטבע והגנים להציב את היעל כסמלה.
# הסוג Capra, סוג במשפחת הפריים, עז, תיש או יעל.
# שם פרטי לנקבה
=גיזרון=
* מילה מן המקרא. יעל↔עלי(ה) . שמה נגזר משום מיומנותה בעליה על גבי הרים. 
* מן סורית קלאסית יעלא : ܝܥܠܐ, ובשל חילופי-הברות בין ערבית לעברית: אֻ / וָו ↔ יַ . השוו, בלשון ערב (וָועַלֲ : ).
=צירופים=
* ארץ היעל
=מילים נרדפות=
*עז
*תיש
*אקו
=תרגום=
* צ'כית: ,
=ראו גם=
*פעייה
*עדר
=קישורים חיצוניים=
*[https://hebrew-academy.org.il/2019/07/21/%D7%99%D7%A2%D7%9C-%D7%95%D7%99%D7%A2%D7%9C%D7%94/ יעל , יעלה ; שמות ומשמעויות]
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
קטגוריה: שמות
יָעֵל
# יונק אוכל עשב, מעלה ‫גירה‬, בעל פרסות ומקורנן. צאצאו הוא הגדי.
#:* ההצלחה בשיקום אוכלוסיית היעלים הביאה את רשות הטבע והגנים להציב את היעל כסמלה.
# הסוג Capra, סוג במשפחת הפריים, עז, תיש או יעל.
# שם פרטי לנקבה
=גיזרון=
* מילה מן המקרא. יעל↔עלי(ה) . שמה נגזר משום מיומנותה בעליה על גבי הרים. 
* מן סורית קלאסית יעלא : ܝܥܠܐ, ובשל חילופי-הברות בין ערבית לעברית: אֻ / וָו ↔ יַ . השוו, בלשון ערב (וָועַלֲ : ).
=צירופים=
* ארץ היעל
=מילים נרדפות=
*עז
*תיש
*אקו
=תרגום=
* צ'כית: ,
=ראו גם=
*פעייה
*עדר
=קישורים חיצוניים=
*[https://hebrew-academy.org.il/2019/07/21/%D7%99%D7%A2%D7%9C-%D7%95%D7%99%D7%A2%D7%9C%D7%94/ יעל , יעלה ; שמות ומשמעויות]
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
קטגוריה: שמות
סופרלטיב
סוּפֶּרְלָטִיב
# לשון הפרזה, לשון העצמה. מתן מעמד מוביל לתואר של דבר מסוים.
# בהשאלה: תשבוחות
#:* "הטיול הכי טוב", "האוכל הכי גרוע".
#:* "שמש העמים" הוא סופרלטיב שבו נהגו להשתמש לתיאור דמותו של יוסיף סטלין.
#:* "אינני נוהג לדבר בסופרלטיבים".
=גיזרון=
* מלטינית: superlativus (ראוותני).
=צירופים=
* דיבר עליו בסופרלטיבים
=תרגום=
קטגוריה:לטינית
=גיזרון=
* מלטינית: superlativus (ראוותני).
=צירופים=
* דיבר עליו בסופרלטיבים
=תרגום=
קטגוריה:לטינית
פיו ולבו שוים
פִּיו וְלִבּוֹ שָׁוִים
# אדם ישר, דובר אמת. 
#:* אני יכול לסמוך על אברהם כי פיו ולבו שווים.
=ביטויים קרובים=
* תוכו כברו
=ניגודים=
* אחד בפה ואחד בלב
* אין תוכו כברו
* צביעות
=ראו גם=
* ישר
* כנות

קטגוריה:ביטויים
=ביטויים קרובים=
* תוכו כברו
=ניגודים=
* אחד בפה ואחד בלב
* אין תוכו כברו
* צביעות
=ראו גם=
* ישר
* כנות

קטגוריה:ביטויים
מחזיק טובה לעצמו
מַחֲזִיק טוֹבָה לְעַצְמוֹ
# גאה על מעשיו; מרגיש עצמו כמי שראוי לתודה על מעשיו.
=ראו גם=
* מחזיק לו טובה
* אין הנחתום מעיד על עיסתו
* יהללך זר ולא פיך

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=ראו גם=
* מחזיק לו טובה
* אין הנחתום מעיד על עיסתו
* יהללך זר ולא פיך

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
מחזיק לו טובה
מַחֲזִיק לוֹ טוֹבָה
# מביע רגשי תודה למי שעשה דבר חסד או טובה למענו.
=ביטויים קרובים=
* מכיר טובה
* מכיר תודה
* גומל טובה
* אסיר תודה
=ראו גם=
* מחזיק טובה לעצמו
=לקריאה נוספת=
* קרן דובנוב, "[https://hebrew-academy.org.il/2018/07/29/%d7%9e%d7%9b%d7%99%d7%a8-%d7%98%d7%95%d7%91%d7%94-%d7%90%d7%a1%d7%99%d7%a8-%d7%aa%d7%95%d7%93%d7%94/ מכיר טובה – אסיר תודה]". האקדמיה ללשון העברית, אקדם 48, סיון תשע"ג.
* "[https://hebrew-academy.org.il/2018/08/14/%D7%94%D7%9B%D7%99%D7%A8-%D7%AA%D7%95%D7%93%D7%94-%D7%90%D7%95-%D7%94%D7%95%D7%A7%D7%99%D7%A8-%D7%AA%D7%95%D7%93%D7%94/ הכיר תודה או הוקיר תודה]". האקדמיה ללשון העברית, שגיאות נפוצות, 14 באוגוסט 2018.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=ביטויים קרובים=
* מכיר טובה
* מכיר תודה
* גומל טובה
* אסיר תודה
=ראו גם=
* מחזיק טובה לעצמו
=לקריאה נוספת=
* קרן דובנוב, "[https://hebrew-academy.org.il/2018/07/29/%d7%9e%d7%9b%d7%99%d7%a8-%d7%98%d7%95%d7%91%d7%94-%d7%90%d7%a1%d7%99%d7%a8-%d7%aa%d7%95%d7%93%d7%94/ מכיר טובה – אסיר תודה]". האקדמיה ללשון העברית, אקדם 48, סיון תשע"ג.
* "[https://hebrew-academy.org.il/2018/08/14/%D7%94%D7%9B%D7%99%D7%A8-%D7%AA%D7%95%D7%93%D7%94-%D7%90%D7%95-%D7%94%D7%95%D7%A7%D7%99%D7%A8-%D7%AA%D7%95%D7%93%D7%94/ הכיר תודה או הוקיר תודה]". האקדמיה ללשון העברית, שגיאות נפוצות, 14 באוגוסט 2018.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
עמידת ידים
עֲמִידַת יָדַיִם
# פעלול אקרובטי שבו הגוף מיוצב בתנוחה אנכית וכל כובד משקלו נתמך על ידי הידיים.
=גיזרון=
* המילה נקבעה על ידי ועד הלשון בהתעמלות.
=ראו גם=
* עמידת ראש
=סימוכין=
#
=גיזרון=
* המילה נקבעה על ידי ועד הלשון בהתעמלות.
=ראו גם=
* עמידת ראש
ידית
יָדִית
# בליטה, מגרעת או התקן המשמש לאחיזה ידנית של עצם כלשהו, לצורך הזזתו או סיבובו.
#:* על מנת לפתוח את הדלת, יש לדחוף את הידית כלפי מטה.
#:* עקב שימוש ממושך, לצורך תפעול נוח של ידיות ההגה באופניים, חשוב שהן תהיינה ארגונומיות.
#:* טעינת נשק מתבצעת על ידי משיכת ידית הדריכה אחורנית.
=גיזרון=
* הוספת סיומת ההקטנה ־ית למילה יָד, כמו במילים מקבילות בלשונות אירופה (כגון hand+le באנגלית).
=צירופים=
* ידית דלת
* ידית קרקש
* ידית סיבוב
=סימוכין=
#
=גיזרון=
* הוספת סיומת ההקטנה ־ית למילה יָד, כמו במילים מקבילות בלשונות אירופה (כגון hand+le באנגלית).
=צירופים=
* ידית דלת
* ידית קרקש
* ידית סיבוב
מלוחית
מְלוּחִית
# ירקות קצוצים מתובלים במלח ובשמן.
=גיזרון=
* המילה הלועזית למלוחית - סלט - הגיעה מן המילה הלטינית sal (מלח). באופן דומה, המילה העברית נגזרה מ"מלח".
=סימוכין=
# 
קטגוריה:מזון
=גיזרון=
* המילה הלועזית למלוחית - סלט - הגיעה מן המילה הלטינית sal (מלח). באופן דומה, המילה העברית נגזרה מ"מלח".
=סימוכין=
# 
קטגוריה:מזון
חלון משכית
חַלּוֹן מַשְֹכִּית (גם: חַלּוֹן מַסְכִּית)
# לוח המורכב מחתיכות זכוכית צבעוניות, המצטרפות לקישוט. הלוח מותקן כשמשה במבנה.
#:* ראה את חלון המשכית החדש שהותקן בבניין!
=גיזרון=
* החלטת האקדמיה בשנת תשנ"ג, בכתיב חלון מסכית.<ref>[https://terms.hebrew-academy.org.il/munnah?kodErekhIvrit=12268 האקדמיה].</ref> מהמילה המקראית משכית 'ציור, תמונה' שמציינת ייצוג אלילים: .
=ראו גם=
* חלון
* משכית

קטגוריה:אמנות
קטגוריה:אדריכלות
=גיזרון=
* החלטת האקדמיה בשנת תשנ"ג, בכתיב חלון מסכית.<ref>[https://terms.hebrew-academy.org.il/munnah?kodErekhIvrit=12268 האקדמיה].</ref> מהמילה המקראית משכית 'ציור, תמונה' שמציינת ייצוג אלילים: .
=ראו גם=
* חלון
* משכית

קטגוריה:אמנות
קטגוריה:אדריכלות
ישר דרך
אדם אמין ותם, שאינו נוהג בערמומיות. אדם שדרכו בחיים ישרה.
אדם אמין ותם, שאינו נוהג בערמומיות. אדם שדרכו בחיים ישרה.
קר מזג
קַר מֶזֶג
# בעל אופי רגוע ואדיש, פועל בצורה שכלית והגיונית, לא מביע רגשות.
#:* החזאי קר המזג המשיך לשדר את התחזית על אף הרוח העזה שפיזרה את רשימותיו.
=מילים נרדפות=
* אדיש
* שָׁקֵט
* קוּל
=ניגודים=
* חם מזג
* קצר רוח
=תרגום=
* אנגלית: , , ,
=ראו גם=
* טמפרמנט
* סבלני
* טוב מזג
* קר רוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:בעלי תכונה
=מילים נרדפות=
* אדיש
* שָׁקֵט
* קוּל
=ניגודים=
* חם מזג
* קצר רוח
=תרגום=
* אנגלית: , , ,
=ראו גם=
* טמפרמנט
* סבלני
* טוב מזג
* קר רוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:בעלי תכונה
טלוויזיה אינטראקטיבית
טלוויזיה אינטראקטיבית
# טלוויזיה המאפשרת השפעה של הצופה על התכנים תוך כדי צפייה.
טלוויזיה אינטראקטיבית
# טלוויזיה המאפשרת השפעה של הצופה על התכנים תוך כדי צפייה.
לימוד אינטראקטיבי
לימוד שהוא תוצאה של יחסי גומלין בין הלומד לבין הידע
לימוד שהוא תוצאה של יחסי גומלין בין הלומד לבין הידע
גרון
גָּרוֹן
# האיבר המכיל את קנה הנשימה, את הושט ואת מיתרי הקול.
=גזרון=
* מלשון קדם אינדו-ארופית, לפרסית - "זוּרְנַא" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B3%D8%B1%D9%86%D8%A7#Persian سرنا] בהוראת שופר,חצצרה .
* השוו, ערבית ג'ִירַא جِرَّة לועס,מעלה-גרה.
=צירופים=
* אותיות הגרון
* תפס אותו בגרון
* נטוי גרון
* קרא בגרון
* להוט אחרי גרונו
* כעצם בגרון
* מכסה הגרון
=נגזרות=
*
**הגרין
*גרוני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מערכת הנשימה
קטגוריה:מערכת העיכול
=גזרון=
* מלשון קדם אינדו-ארופית, לפרסית - "זוּרְנַא" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B3%D8%B1%D9%86%D8%A7#Persian سرنا] בהוראת שופר,חצצרה .
* השוו, ערבית ג'ִירַא جِرَّة לועס,מעלה-גרה.
=צירופים=
* אותיות הגרון
* תפס אותו בגרון
* נטוי גרון
* קרא בגרון
* להוט אחרי גרונו
* כעצם בגרון
* מכסה הגרון
=נגזרות=
*
**הגרין
*גרוני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מערכת הנשימה
קטגוריה:מערכת העיכול
שבאב
#כינוי לבחור ישיבה שנפלט ממעגל הלימודים. מערבית - צעיר.
קטגוריה:סלנג
קטגוריה:ערבית
#כינוי לבחור ישיבה שנפלט ממעגל הלימודים. מערבית - צעיר.
קטגוריה:סלנג
קטגוריה:ערבית
אלפ"ה
אלפ"ה
#אמצעי לפיזור הפגנות. 
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
LH2
=מקור=
* ראשי תיבות של Liquid (נוזל) + Hidrogen (מימן). הספרה 2 מציינת שמימן נוזלי, כפי שהוא מופיע בטבע, בנוי ממולקולות של 2 אטומי מימן, או בכתיב כימי: ‎<math>\mathrm{H_{2(l)}}</math>.
=מקור=
* ראשי תיבות של Liquid (נוזל) + Hidrogen (מימן). הספרה 2 מציינת שמימן נוזלי, כפי שהוא מופיע בטבע, בנוי ממולקולות של 2 אטומי מימן, או בכתיב כימי: ‎<math>\mathrm{H_{2(l)}}</math>.
עכשיו
עַכְשָׁיו
# בזמן הזה; ברגעים אלו ממש.
#:* עכשיו מעונן
=גיזרון=
*ייתכן שזהו הלחם בסיסים: עד כאשר הוא.
=מילים נרדפות=
* כעת
* כרגע
* עתה
* בהווה
=ניגודים=
* אז
* אחר כך (אח"כ)
* לפני כן, לפנים
* קודם
=תרגום=
* צרפתית: maintenant
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:זמן
קטגוריה:כיוונים
=גיזרון=
*ייתכן שזהו הלחם בסיסים: עד כאשר הוא.
=מילים נרדפות=
* כעת
* כרגע
* עתה
* בהווה
=ניגודים=
* אז
* אחר כך (אח"כ)
* לפני כן, לפנים
* קודם
=תרגום=
* צרפתית: maintenant
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:זמן
קטגוריה:כיוונים
בד בבד
בַּד בְּבַד
# במדויק ובמידה שווה.
# בנפרד כל יחיד לעצמו וללא חיבור לאחרים.
# יחדיו, שני דברים המשתלבים יחד.
#:*אהבתו של קרל מרנר היתה מוסיקה, אך בחייו עסק דווקא בעיבוד נתונים, והיה קרוב לזנוח את התקווה שאהבה וחיים יכולים להתקיים בד בבד.
=מקור=
* הביטוי מופיע פעם אחת במקרא במעשה הקטורת. גיזרון: או פירוש המילה בַּד (ג) משמעה נפרד יחיד לעצמו (לבדו). והמשמעות שישקול כל סממן מהם בפני עצמו לפני שיערב (כדי להגיע לדיוק מרבי וכן להשוות את משקליהם) או
=נרדפות=
* בעת ובעונה אחת (3)
* סימולטנית (3)
=ראו גם=
* בד

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:זמן
=מקור=
* הביטוי מופיע פעם אחת במקרא במעשה הקטורת. גיזרון: או פירוש המילה בַּד (ג) משמעה נפרד יחיד לעצמו (לבדו). והמשמעות שישקול כל סממן מהם בפני עצמו לפני שיערב (כדי להגיע לדיוק מרבי וכן להשוות את משקליהם) או
=נרדפות=
* בעת ובעונה אחת (3)
* סימולטנית (3)
=ראו גם=
* בד

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:זמן
אזי
אֲזַי
#אז, אפוא, לפיכך; מילת קישור המסמלת קשר של סיבה ותוצאה.
#:*.
#:*.
#:*החל לרדת מטר בעת ששיחקנו בחצר, אזי נכנס הביתה,לבל נרטב.
=גיזרון=
מן המקורות.
=מילים נרדפות=
*אז
*לכן
*לפיכך
*אפוא
=תרגום=
צרפית kopu
קטגוריה:לוגיקה
=גיזרון=
מן המקורות.
=מילים נרדפות=
*אז
*לכן
*לפיכך
*אפוא
=תרגום=
צרפית kopu
קטגוריה:לוגיקה
מוג (שורש)
השורש מ־ו־ג הוא שורש מגזרת נע"ו/י. ניטה כגזרת הכפולים מ־ג־ג
=נטיות הפעלים=
<noinclude>*</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/יהשורש מ־ו־ג הוא שורש מגזרת נע"ו/י. ניטה כגזרת הכפולים מ־ג־ג
=נטיות הפעלים=
<noinclude>*</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
אופוזיציונר
אוֹפּוֹזִיצְיוֹנֶר
# א) מתנגד לרעיון מסוים; ב) חבר האופוזיציה בפרלמנט, המתנגד לקואליציה (הרוב הפרלמנטרי האוחז בשלטון).
=גיזרון=
# оппозиционе́р (תעתיק: אופוזיציונר) באותה משמעות. מן оппози́ция (אופוזיציה) + הסיומת е́р (־אֶר, er-) המציינת "עיסוק" או "מקצוע".
=מילים נרדפות=
* נֶגְדָּן
=ניגודים=
* יַחְדָּן
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
* אופוזיציה, נֶגְדָּה
* קואליציה, יַחְדָּה
* אופוזיציוני

קטגוריה:פוליטיקה
=גיזרון=
# оппозиционе́р (תעתיק: אופוזיציונר) באותה משמעות. מן оппози́ция (אופוזיציה) + הסיומת е́р (־אֶר, er-) המציינת "עיסוק" או "מקצוע".
=מילים נרדפות=
* נֶגְדָּן
=ניגודים=
* יַחְדָּן
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
* אופוזיציה, נֶגְדָּה
* קואליציה, יַחְדָּה
* אופוזיציוני

קטגוריה:פוליטיקה
צוץ (שורש)
השורש צ־ו־ץ הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
=ראו גם=
*ציץ (שורש) 
<noinclude>*</noinclude>
השורש צ־ו־ץ הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
=ראו גם=
*ציץ (שורש) 
<noinclude>*</noinclude>
הלך בתלם
הָלַךְ בַּתֶּלֶם
# הלך בדרך הישר, מבלי לסור ממנה ימין ושמאל.
=מקור=
* ביטוי ציורי המדמה את הבהמה במלאכת חריש בשדה, כאשר הבהמה אינה ממושמעת היא אינה חורשת בתלמים ישרים.
=ראו גם=
*קונפורמיסט
*שביל הזהב
*הלך באמצע
הָלַךְ בַּתֶּלֶם
# הלך בדרך הישר, מבלי לסור ממנה ימין ושמאל.
=מקור=
* ביטוי ציורי המדמה את הבהמה במלאכת חריש בשדה, כאשר הבהמה אינה ממושמעת היא אינה חורשת בתלמים ישרים.
=ראו גם=
*קונפורמיסט
*שביל הזהב
*הלך באמצע
חרד"ק
חרד"ק
# חתן ר' דוד קלונימוס (קלמן).
# 
# חתן (או חכם) רבי דוד קמחי.
# חרדי קל דעת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות שמות משפחה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות שמות משפחה
בנ"ק
בנ"ק
#בן קדושים 

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות שמות משפחה
בנש"ק
בנש"ק
#בנם של קדושים (כינוי, תואר כבוד, מן התלמוד (פסחים ק"ד ע"ז נ) והפך לשם משפחה)
=ראו גם=
*בנשגו"ק
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות שמות משפחה
=ראו גם=
*בנשגו"ק
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות שמות משפחה
זאתי
זֹאתִּי
# מילה נרדפת למילה זוהי.
#:* זאתי החלוצה שקניתי.
# מילה נרדפת למילה זאת.
=גיזרון=
* לשון עגה. סביר להניח כי המִלָּה נוצרה בעקבות הדיבור המהיר. הצירוף "זאת-היא" עבר שימוש רב כל כך, עד כי ההבדלים בין שתי המלים נטשטשו והצירוף הפך למלה אחת. תהליך דומה הוביל ליצירת המלה "זוהי" בלשון חז"ל, אך להבדיל ממלה זו, ההקשר התחבירי בה תבוא המלה "זאתי" בדיבור רחב יותר- מעבר למשמעות הצירוף המקורי, נוספה גם המשמעות של המלה "זאת", לדוגמה: "זאתי גינתי"(=*זאת-היא) "העבר לי את הכוס הזאתי"(=*זאת)
=מילים נרדפות=
* זוהי
* זאת
=גיזרון=
* לשון עגה. סביר להניח כי המִלָּה נוצרה בעקבות הדיבור המהיר. הצירוף "זאת-היא" עבר שימוש רב כל כך, עד כי ההבדלים בין שתי המלים נטשטשו והצירוף הפך למלה אחת. תהליך דומה הוביל ליצירת המלה "זוהי" בלשון חז"ל, אך להבדיל ממלה זו, ההקשר התחבירי בה תבוא המלה "זאתי" בדיבור רחב יותר- מעבר למשמעות הצירוף המקורי, נוספה גם המשמעות של המלה "זאת", לדוגמה: "זאתי גינתי"(=*זאת-היא) "העבר לי את הכוס הזאתי"(=*זאת)
=מילים נרדפות=
* זוהי
* זאת
מז"ח
מז"ח
# מונע זרימה חוזרת.

קטגוריה:ראשי תיבות
גזרת נל"א
גִּזְרַת נל"א
# גזרת נחי לה"פ אלף; גזרה בה לה"פ היא האות א', והיא נחה בנטייה.
#:*שם הפועל "לִשְׂנֹא" הוא מגזרת נל"א.
#:*גזרת נל"א נוטה לפי גזרת השלמים.
=מידע נוסף=
*בגזרה זו, מספר פעלים בזמן בינוני פעול מידמים לפעלים מגזרת נל"י/ה, בהם לה"פ שלהם היא א', נהוג לזכרם לפי הצירוף קס"מ ח"נ (גם:ס"מ חנ"ק): קרוי,סמוי,מצוי,חבוי,נשוי.
*גזרה זו נוטה לפי גזרת השלמים, אולם פעמים רבות חלה שגיאה בהגייה של פעלים מגזרה זו בזמן הווה, כאשר יוצרים אנלוגיה שגויה לגזרת נל"י/ה כך למשל;

השגוי:מְדֻכֵּא--התקין:מְדֻכָּא

השגוי:מְמֻלֵּא--התקין:מְמֻלָּא

השגוי:מְחֻטֵּא--התקין:מְחֻטָּא

שגיאה זו שכיחה בעיקר בבניין פֻּעַל.
=קישורים חיצוניים=
נ
קטגוריה:ראשי תיבות בדקדוק
קטגוריה:גזרת נל"א
=מידע נוסף=
*בגזרה זו, מספר פעלים בזמן בינוני פעול מידמים לפעלים מגזרת נל"י/ה, בהם לה"פ שלהם היא א', נהוג לזכרם לפי הצירוף קס"מ ח"נ (גם:ס"מ חנ"ק): קרוי,סמוי,מצוי,חבוי,נשוי.
*גזרה זו נוטה לפי גזרת השלמים, אולם פעמים רבות חלה שגיאה בהגייה של פעלים מגזרה זו בזמן הווה, כאשר יוצרים אנלוגיה שגויה לגזרת נל"י/ה כך למשל;

השגוי:מְדֻכֵּא--התקין:מְדֻכָּא

השגוי:מְמֻלֵּא--התקין:מְמֻלָּא

השגוי:מְחֻטֵּא--התקין:מְחֻטָּא

שגיאה זו שכיחה בעיקר בבניין פֻּעַל.
=קישורים חיצוניים=
נ
קטגוריה:ראשי תיבות בדקדוק
קטגוריה:גזרת נל"א
הלך לקנוסה
הָלַךְ לְקָנוֹסָה
# התנצל תוך מחילה על כבודו. לרוב עקב לחצים שהופעלו עליו ומעמדת חולשה, בלווית השפלה וחזרה מהצהרותיו והחלטותיו הקודמות.
=מקור=
* מקור הביטוי הוא בבקשת הסליחה והמחילה של המלך היינריך הרביעי בשנת 1077, בפני האפיפיור גרגוריוס השביעי, בטירת קנוסה שהייתה מבוצרת ובנויה על סלע קנוסה, ומקום משכנה של דוכסית טוסקנה.הביטוי הושאל בתרגום שאילה לשפות רבות ובינהן לעברית.
=ביטויים קרובים=
* ביקש מחילה וכפרה
=ניגודים=
* איתן בדעתו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרגומי שאילה
קטגוריה:אמרות שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:פסיכומטרי
=מקור=
* מקור הביטוי הוא בבקשת הסליחה והמחילה של המלך היינריך הרביעי בשנת 1077, בפני האפיפיור גרגוריוס השביעי, בטירת קנוסה שהייתה מבוצרת ובנויה על סלע קנוסה, ומקום משכנה של דוכסית טוסקנה.הביטוי הושאל בתרגום שאילה לשפות רבות ובינהן לעברית.
=ביטויים קרובים=
* ביקש מחילה וכפרה
=ניגודים=
* איתן בדעתו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרגומי שאילה
קטגוריה:אמרות שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:פסיכומטרי
חרב דמוקלס
חֶרֶב דָּמוֹקְלֶס
# סכנה המתמדת העומדת בפני אנשים בעלי משרה רמה או כוח רב.
# (הכללה) הרגשה של סכנה מתקרבת; אוירת סכנה.
=מקור=
* מקור הביטוי במשל מהמיתולוגיה היוונית, אשר מצוטט על ידי קיקרו בכתב היד "הוויכוחים הטוסקאניים" (Tusculan disputations 5.61).הביטוי הושאל בתרגום שאילה לשפות רבות ובינהן לעברית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרגומי שאילה
קטגוריה:אמרות שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:פסיכומטרי
=מקור=
* מקור הביטוי במשל מהמיתולוגיה היוונית, אשר מצוטט על ידי קיקרו בכתב היד "הוויכוחים הטוסקאניים" (Tusculan disputations 5.61).הביטוי הושאל בתרגום שאילה לשפות רבות ובינהן לעברית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרגומי שאילה
קטגוריה:אמרות שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:פסיכומטרי
נאד
נֹאד
# שק העשוי מעור שלם של בעל חיים ומשמש ככלי קיבול לנוזלים.
# פליטת גזים דרך פי הטבעת כתוצר לוואי של פעולת מערכת העיכול.
#:* כאשר אוכלים שעועית יש לרוב הרבה נאדים.
=גיזרון=
* מקביל לאכדית: , ארמית: נוֹדָא. נוֹד, נוֹדוֹת בלשון חז"ל.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_נוֹד.1?lang=he יסטרוב].</ref>
=צירופים=
* רפסודת נאדות 
* נאד יין
* תקע נאד
* נאד נפוח
=מילים נרדפות=
* חֵמֶת (1)
* נפיחה (2)
* פלוץ (2)
* פוק (2)
* גזים (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
::: (2)
=מידע נוסף=
* מקובלת גם צורת הכתיב "נוֹד", פעמים היא צורת מקור של הפועל נד. מומחש ב: .
* למשמע מספר 2 (בסלנג) מקובלת צורת הרבים: "נֹאדִים" או "נוֹדִים".
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי קיבול
=גיזרון=
* מקביל לאכדית: , ארמית: נוֹדָא. נוֹד, נוֹדוֹת בלשון חז"ל.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_נוֹד.1?lang=he יסטרוב].</ref>
=צירופים=
* רפסודת נאדות 
* נאד יין
* תקע נאד
* נאד נפוח
=מילים נרדפות=
* חֵמֶת (1)
* נפיחה (2)
* פלוץ (2)
* פוק (2)
* גזים (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
::: (2)
=מידע נוסף=
* מקובלת גם צורת הכתיב "נוֹד", פעמים היא צורת מקור של הפועל נד. מומחש ב: .
* למשמע מספר 2 (בסלנג) מקובלת צורת הרבים: "נֹאדִים" או "נוֹדִים".
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי קיבול
סתמי
סְתָמִי
# חסר יחוד ומשמעות, שאינו מוגדר.
#:* ראש הממשלה נקט בעמדה סתמית, בהיותו פוסח על שתי הסעיפים, ולא היה מוכן לקבוע לאיזה צד דעתו נוטה. 
# פרווה, מאכל שאינו בשר ואינו חלב.
#:*אין להשתמש בארוחה חלבית במאכל סתמי (פרווה) שהוכן עבור ארוחה בשרית, ולהיפך. כי בתהליך ההכנה, או בזמן ההגשה, וכן בזמן הארוחה יתכן כי עירבבו בכף עם בשר (או עם גבינה) את המאכל הסתמי. 
# ללא נטיית גוף.
# איד, המבנה המאגד את היצרים הטבעיים בנפש האדם.
=גיזרון=
שם תואר של המילה סתם.
=צירופים=
* כינוי סתמי (דקדוק)
* מין סתמי (דקדוק)
* נושא סתמי (תחביר)
* מספר סתמי (שם המספר)
* מאכל סתמי (כשרות)
=מילים נרדפות=
* פרווה (2)
* איד (4)
=ראו גם=
* פָּשׁוּט
*שִׁטְחִי
=גיזרון=
שם תואר של המילה סתם.
=צירופים=
* כינוי סתמי (דקדוק)
* מין סתמי (דקדוק)
* נושא סתמי (תחביר)
* מספר סתמי (שם המספר)
* מאכל סתמי (כשרות)
=מילים נרדפות=
* פרווה (2)
* איד (4)
=ראו גם=
* פָּשׁוּט
*שִׁטְחִי
סתם
סָתַם
# כיסה וסגר חור או פתח בחומר או בדבר כלשהו.
#:* רופא השיניים סתם את החור בשן.
#:* הצבע סתם את החורים שבקיר בשפכטל לפני שצבע אותו.
# אמר משהו בלתי ברור מבלי להסבירו.
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא.
=צירופים=
* סתם עליו את הגולל
* סתם ולא פרש
=נגזרות=
* סתימה
* סתום
=מילים נרדפות=
1
* אטם
* סכר
* פקק
* סגר
=מידע נוסף=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא בשֹין שָֹתַם גם בפעול שתום עין
=תרגום=
1
סִתֵּם
# סגר וחסם מילא את החלל בחומר
=גיזרון=
* המילה בבניין פיעל מופיעה פעמיים במקרא באותו הקשר.
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
*סיתום
*סיתומתא

קטגוריה:שם הקטגוריה
סְתָם
# דבר בלתי ברור, פעולה שאינה מוגדרת ושנעשתה כבדרך אגב.
#:* ‏‏ 
# לא חשוב, חסר יחוד.
#:*‏‏
# לשוא, ללא צורך.
#:* סתם הלכתי למשרד הדואר הבוקר, הוא היה סגור.
# לא באמת, לא ברצינות, נאמר בדרך כלל כדי להתבדח. 
#:* "השעה כעת כבר שמונה בערב. סתם! אפילו לא שבע וחצי."
=גיזרון=
* מתוך דף הפייסבוק של האקדמיה ללשון העברית: "המילה סְתָם מוכרת לנו כבר מן המשנה, למשל: "אם של עבודה זרה נָדַר – מותר, ואם סְתָם – אסור" (ב, ד). היא מקבילה למילה הארמית סְתָמָא, וקשורה אל הפועל סָתַם שפירושו 'אָטַם', 'כיסה', ובהשאלה 'אמר או כתב דבר שלא בפירוש', 'טשטש ולא הבהיר', 'העלים'."
אמירות במשנה ובתלמוד. 
*סתם משנה - רבי מאיר היא...
::כלומר: משנה, שלא נאמר מיהו מקור הציטוט שבה - מקורה כנראה בדברי רבי מאיר.
=צירופים=
* מן הסתם
* סתם כך
* זה לא סתם
= מילים נרדפות =
* לחינם (3)
* לריק (3)
* בעלמא
= תרגום =
1
3
4
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא.
=צירופים=
* סתם עליו את הגולל
* סתם ולא פרש
=נגזרות=
* סתימה
* סתום
=מילים נרדפות=
1
* אטם
* סכר
* פקק
* סגר
=מידע נוסף=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא בשֹין שָֹתַם גם בפעול שתום עין
=תרגום=
1
סִתֵּם
# סגר וחסם מילא את החלל בחומר
=גיזרון=
* המילה בבניין פיעל מופיעה פעמיים במקרא באותו הקשר.
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
*סיתום
*סיתומתא

קטגוריה:שם הקטגוריה
סְתָם
# דבר בלתי ברור, פעולה שאינה מוגדרת ושנעשתה כבדרך אגב.
#:* ‏‏ 
# לא חשוב, חסר יחוד.
#:*‏‏
# לשוא, ללא צורך.
#:* סתם הלכתי למשרד הדואר הבוקר, הוא היה סגור.
# לא באמת, לא ברצינות, נאמר בדרך כלל כדי להתבדח. 
#:* "השעה כעת כבר שמונה בערב. סתם! אפילו לא שבע וחצי."
=גיזרון=
* מתוך דף הפייסבוק של האקדמיה ללשון העברית: "המילה סְתָם מוכרת לנו כבר מן המשנה, למשל: "אם של עבודה זרה נָדַר – מותר, ואם סְתָם – אסור" (ב, ד). היא מקבילה למילה הארמית סְתָמָא, וקשורה אל הפועל סָתַם שפירושו 'אָטַם', 'כיסה', ובהשאלה 'אמר או כתב דבר שלא בפירוש', 'טשטש ולא הבהיר', 'העלים'."
אמירות במשנה ובתלמוד. 
*סתם משנה - רבי מאיר היא...
::כלומר: משנה, שלא נאמר מיהו מקור הציטוט שבה - מקורה כנראה בדברי רבי מאיר.
=צירופים=
* מן הסתם
* סתם כך
* זה לא סתם
= מילים נרדפות =
* לחינם (3)
* לריק (3)
* בעלמא
= תרגום =
1
3
4
סוגיה
סוּגְיָה
# בעיה אשר דנים בה. 
#:* כעת אנו דנים בסוגיה האם שייך להחיל את הממשל שלנו בכוח על תושבי הארץ. וזו כבר סוגיה אחרת.
# נושא הנדון בתלמוד הבבלי או הירושלמי, או תחום הלכתי שנדון. 
#:* הרמב"ם הסיק מהסוגיה בבבא קמא שאין חולקים על דעת המתירים.
=גיזרון=
* סוגיא שמשמעותה 'הליכה' או 'מהלך', מהשורש סג"י (הפועל סגה לסגויי). העברת המסרים בתלמוד הוא נעשית כעין מהלך ודרך של קושיות תירוצים וראיות. כבר מאז ימי הראשונים נקרא עניין תלמודי בשם 'סוגיא'.
=צירופים=
*סוגיה מוסרית
=מילים נרדפות=
*בעיה (1)
*דילמה (1)
*עניין (2)
=ראו גם=
* שקלא וטריא
=גיזרון=
* סוגיא שמשמעותה 'הליכה' או 'מהלך', מהשורש סג"י (הפועל סגה לסגויי). העברת המסרים בתלמוד הוא נעשית כעין מהלך ודרך של קושיות תירוצים וראיות. כבר מאז ימי הראשונים נקרא עניין תלמודי בשם 'סוגיא'.
=צירופים=
*סוגיה מוסרית
=מילים נרדפות=
*בעיה (1)
*דילמה (1)
*עניין (2)
=ראו גם=
* שקלא וטריא
לפחות
לְפָחוֹת
#הערך המדויק, או יותר ממנו.
#:* השירות במסעדה היה מזוויע, אך לפחות האוכל היה טעים.
=מקור=
*קיצור מן לכל הפחות
*יש הוגים לַפָּחוֹת
=מילים נרדפות=
*לכל הפחות
*מינימום
*למצער
=ניגודים=
*לכל היותר
*מקסימום
לְפָחוֹת
#הערך המדויק, או יותר ממנו.
#:* השירות במסעדה היה מזוויע, אך לפחות האוכל היה טעים.
=מקור=
*קיצור מן לכל הפחות
*יש הוגים לַפָּחוֹת
=מילים נרדפות=
*לכל הפחות
*מינימום
*למצער
=ניגודים=
*לכל היותר
*מקסימום
השגה
הַשָּׂגָה
# הגעה אל דבר מה.
#:* "פה רבה עתה התכונה מאד מאד לרגלי השגת רשיון הממשלה יר"ה לבנות ארבעים בתים." ("המליץ", 31 במאי 1896, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
#:* "לשם השגת מדינה ומעמד מדינה... נהיה זקוקים למאמצים מאוחדים מצד היישוב והציונים בכל תפוצות העולם." (מדברי חיים וייצמן באגרת הברכה לוועידה הציונית השנתית באנגליה, 1945)
# תפיסה בכוח השכל.
# טענה סותרת או ביקורת.
#:* נדפסו גם השגותיו של הראב"ד על רמב"ם.
#:* "באחרונה הושמעו השגות לגבי עסקות, שנעשו על ידי בנק לאומי עם מספר חברות...". ("מעריב", 20 בינואר 1987, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
*שם פעולה מן השיג 3. בלשונם נקראה גם תפיסה (תפס עליו ב־)
=נרדפות=
* הבנה (2)
* קליטה (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1) (2); (3)
* ערבית: (1) (2); (3)
=ראו גם=
* הישג (1)
* הפרכה (3)
הַשָּׂגָה
# הגעה אל דבר מה.
#:* "פה רבה עתה התכונה מאד מאד לרגלי השגת רשיון הממשלה יר"ה לבנות ארבעים בתים." ("המליץ", 31 במאי 1896, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
#:* "לשם השגת מדינה ומעמד מדינה... נהיה זקוקים למאמצים מאוחדים מצד היישוב והציונים בכל תפוצות העולם." (מדברי חיים וייצמן באגרת הברכה לוועידה הציונית השנתית באנגליה, 1945)
# תפיסה בכוח השכל.
# טענה סותרת או ביקורת.
#:* נדפסו גם השגותיו של הראב"ד על רמב"ם.
#:* "באחרונה הושמעו השגות לגבי עסקות, שנעשו על ידי בנק לאומי עם מספר חברות...". ("מעריב", 20 בינואר 1987, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
*שם פעולה מן השיג 3. בלשונם נקראה גם תפיסה (תפס עליו ב־)
=נרדפות=
* הבנה (2)
* קליטה (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1) (2); (3)
* ערבית: (1) (2); (3)
=ראו גם=
* הישג (1)
* הפרכה (3)
לקוני
לָקוֹנִי
# קצר ומדוייק (א' שושן); תמציתי. נאמר בצורה תמציתית, תכליתית, עניינית, בקצרה, במילים מועטות.
#:* התלמיד הזה קיבל ציון נמוך בשאלה, מאחר שהוא ענה עליה בצורה לקונית, ולא בהרחבה.
#:* העובד הציג דו"ח לקוני בישיבה כדי להתרכז בעיקר.
=גיזרון=
* המשמשת לכינוי תושב לאקוניה, שהיא ספארטה העתיקה, שתושביה ידועים כמי שעשו שימוש מועט במילים כחלק מאורח החיים בה.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים על שם מקומות
=גיזרון=
* המשמשת לכינוי תושב לאקוניה, שהיא ספארטה העתיקה, שתושביה ידועים כמי שעשו שימוש מועט במילים כחלק מאורח החיים בה.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים על שם מקומות
כחש
כַּחַש
# שקר, ההיפך מאמת, הצגת משהו לא נכון, כאמיתה, שכנוע עצמי בדברי שקר.
#:* בבית המשפט, כאשר אתה מעיד, עליך להישמר מדברי כחש ולדבר אך ורק אמת.
=גיזרון=
* מן המקרא.
=צירופים=
* סבב בכחש
=מילים נרדפות=
* הבל
* כזב
* שווא
* שקר
* בדיה
כִּחֵשׁ
גם כִּחֶשׁ

# דיבר שקר, עסק בשקר, לא הודה על האמת.
=גיזרון=
*שורש מקראי.
=מילים נרדפות=
*שיקר
*רימה
*הכחיש (א)
* כָּפַר (א)
=ניגודים=
*הודה
*גילה
=ראו גם=
* כחד (כִּיחֵד)
=מידע נוסף=
הצורה הכחיש מתפרשת לעיתים שיקר כמו כיחש. ולעתים הציג כשקר (דברים אחרים) סָתר. ולפעמים הוכיח כשקר.
כָּחַשׁ גם כִּחֵשׁ
# בעל חיים שאיבד ממסת השומן שלו.
# בעל חיים או צמח שאיבד מכוחו, נחלש.
=גיזרון=
שורש מקראי לא מצוי. כ.ח.ש (ב)(3 פעמים במקרא) מצוי בחז"ל.
=מילים נרדפות=
* הכחיש(ב)
=מידע נוסף=
בפסוק דברים לג הנ"ל וכן בני נכר יכחשו תהלים יש מפרשים שהוא משורש כחש א ישקרו
=גיזרון=
* מן המקרא.
=צירופים=
* סבב בכחש
=מילים נרדפות=
* הבל
* כזב
* שווא
* שקר
* בדיה
כִּחֵשׁ
גם כִּחֶשׁ

# דיבר שקר, עסק בשקר, לא הודה על האמת.
=גיזרון=
*שורש מקראי.
=מילים נרדפות=
*שיקר
*רימה
*הכחיש (א)
* כָּפַר (א)
=ניגודים=
*הודה
*גילה
=ראו גם=
* כחד (כִּיחֵד)
=מידע נוסף=
הצורה הכחיש מתפרשת לעיתים שיקר כמו כיחש. ולעתים הציג כשקר (דברים אחרים) סָתר. ולפעמים הוכיח כשקר.
כָּחַשׁ גם כִּחֵשׁ
# בעל חיים שאיבד ממסת השומן שלו.
# בעל חיים או צמח שאיבד מכוחו, נחלש.
=גיזרון=
שורש מקראי לא מצוי. כ.ח.ש (ב)(3 פעמים במקרא) מצוי בחז"ל.
=מילים נרדפות=
* הכחיש(ב)
=מידע נוסף=
בפסוק דברים לג הנ"ל וכן בני נכר יכחשו תהלים יש מפרשים שהוא משורש כחש א ישקרו
זפק
זֶפֶק
# מין כיס בוושט של בעלי חיים אחדים, כולל עופות, המשמש לאגירה זמנית של מזון לפני העברתו לקיבה.
=גיזרון=
* עפ"י מילון אב"ש, אולי מיוונית: , "בית בליעה".
=נגזרות=
* זַפֶּקֶת
=ראו גם=
* קורקבן
* חלב יונים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:בעלי חיים
=גיזרון=
* עפ"י מילון אב"ש, אולי מיוונית: , "בית בליעה".
=נגזרות=
* זַפֶּקֶת
=ראו גם=
* קורקבן
* חלב יונים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:בעלי חיים
זרד
זֶרֶד
# ענף דקיק.
# שם נחל מיובלי הירדן
#:* נחל זרד
זֶרֶד
# ענף דקיק.
# שם נחל מיובלי הירדן
#:* נחל זרד
קודקס
קוֹדֶקְס
# ספר החוקים של מדינה או ממלכה.
#:* "נפוליאון נחוש [היה] לברר כיצד ניתן לשלב בין ההלכה היהודית וקודקס החוקים הנאור שייעד לאימפריה המתרחבת שלו." (הספריה הלאומית, [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/library/reading_corner/Pages/Grand_sanhedrin.aspx כך המציא נפוליאון את הרבנות הראשית], אין תאריך)
#:* "אם הכנסת אינה מסוגלת להכין לעצמה קודקס ערכי של כללי התנהגות, חייבים הוגים מן החוץ לבוא לעזרתה ולהכין לה הצעת קודקס." ("מעריב", 4 בינואר 1987, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
* כתב יד עתיק, שדפיו כרוכים כספר ולא כמגילה.
=גיזרון=
* codex, צורה חלופית של caudex – גזע עץ, סֶפֶר.
=צירופים=
* קודקס חוקים
=מילים נרדפות=
* מצחף (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* codex, צורה חלופית של caudex – גזע עץ, סֶפֶר.
=צירופים=
* קודקס חוקים
=מילים נרדפות=
* מצחף (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
כרטיס
כַּרְטִיס
# יריעה או גליון, נועדו לרשום.
#*"קרטיס או כרטיס הוא קלף" - אסף הרופא
#דף עליו כתוב דבר מה.
# חלק פנימי במחשב שנועד למטרה כלשהי.
#תג או אישור כניסה (בדרך כלל חד פעמי) למקום כלשהו.
=גיזרון=
* חָרטייס - דף נייר או ספר
* מובאת בתלמוד ירושלמי ובמדרשים כרטיס או כרטיסא 
*ופי' כרטיס "שטר חוב בלשון ערב שקורין אלקרטס וכן בדברי רז"ל ויש אחרים בירושלמי ובמדרש תילים נטל כרטיס ונתן לדיין וכו' ובלשון לעז שקורין לשטר כרטא (חי' רמב"ן כתובות פ"ט)
=צירופים=
*כרטיס אשראי
*כרטיס ביקור
*כרטיס ברכה
*כרטיס טיסה
*כרטיס כניסה
*כרטיס מועדון
*כרטיס רשת
=נגזרות=
*כרטיסיה
*כרטיסן
*כרטסת
=תרגום=
# אנגלית: 
# אנגלית:
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* חָרטייס - דף נייר או ספר
* מובאת בתלמוד ירושלמי ובמדרשים כרטיס או כרטיסא 
*ופי' כרטיס "שטר חוב בלשון ערב שקורין אלקרטס וכן בדברי רז"ל ויש אחרים בירושלמי ובמדרש תילים נטל כרטיס ונתן לדיין וכו' ובלשון לעז שקורין לשטר כרטא (חי' רמב"ן כתובות פ"ט)
=צירופים=
*כרטיס אשראי
*כרטיס ביקור
*כרטיס ברכה
*כרטיס טיסה
*כרטיס כניסה
*כרטיס מועדון
*כרטיס רשת
=נגזרות=
*כרטיסיה
*כרטיסן
*כרטסת
=תרגום=
# אנגלית: 
# אנגלית:
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
סת"פ
סת"פ
# סמל תורן פלוגתי.