OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
הבריק
הִבְרִיק
# החל לנצנץ, קיבל ברק.
# קרצף וצחצח משהו עד שנעשה מבריק.
#:* הברקתי את פמוטי הכסף עד שנצצו.
# <small>בהשאלה</small> פעל ביצירתיות ובמקוריות.
# התעוור.
# שלח ידיעה בשיטה מהירה. 
#:* חברי הבריק לי ממקום שהותו בחו"ל ובישר לי על נישואיו.
=גיזרון=
* 1. 2. מן ברק במקרא. 3. כנראה כמו סנוורים ריבוי האור שמעוור את העין. 4. גזירה לאחור מן מברק - מכתב הנשלח במהירות כמו הברק.
=נגזרות=
* מבריק
* הברקה
= מילים נרדפות =
למשמעות (1):
* בהק
* הבהיק
* נצץ
* זהר
* זרח
* האיר
למשמעות (2):
* צחצח
* קרצף
=תרגום=
למשמעות (1):
למשמעות (2):
למשמעות (5):
=ראו גם=
* אבזקת
* הברקה
=גיזרון=
* 1. 2. מן ברק במקרא. 3. כנראה כמו סנוורים ריבוי האור שמעוור את העין. 4. גזירה לאחור מן מברק - מכתב הנשלח במהירות כמו הברק.
=נגזרות=
* מבריק
* הברקה
= מילים נרדפות =
למשמעות (1):
* בהק
* הבהיק
* נצץ
* זהר
* זרח
* האיר
למשמעות (2):
* צחצח
* קרצף
=תרגום=
למשמעות (1):
למשמעות (2):
למשמעות (5):
=ראו גם=
* אבזקת
* הברקה
פולי־
פּוֹלִי־
# תחילית אופיינית המציינת ריבוי.
= גיזרון =
* - הרבה, רבים.
=ראו גם=
* 
* מולטי־

קטגוריה:תחיליות במילים לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
= גיזרון =
* - הרבה, רבים.
=ראו גם=
* 
* מולטי־

קטגוריה:תחיליות במילים לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
אנגריא
אַנְגַּרְיָא
# החרמה זמנית של רכוש על-ידי הרשויות לצורך עבודת המלך.
# שעבוד זמני של תושבי מקום לצורך עבודת המלך או עבודות העיר.
# שעבוד של בני אדם לצורך לוחמה.
=גזרון=
* αγγαρεία אנגרייה, וממנה כנראה נגזרה בתווך לאנגלית תיבת anger, בהוראת - כעס.
=תרגום=
* עברית: הלאמה, שירות חובה
=הערות שוליים=
רש"י על בבא מציעא עח א.

קטגוריה:ארמית
=גזרון=
* αγγαρεία אנגרייה, וממנה כנראה נגזרה בתווך לאנגלית תיבת anger, בהוראת - כעס.
=תרגום=
* עברית: הלאמה, שירות חובה
=הערות שוליים=
רש"י על בבא מציעא עח א.

קטגוריה:ארמית
נאו־
נֵאוֹ־
# תחילית במילים לועזיות שמשמעותה "חדש".
= גיזרון =
* מיוונית: , "חדש".
=ראו גם=
* 

קטגוריה:תחיליות במילים לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
* קטגוריה:נאו־
= גיזרון =
* מיוונית: , "חדש".
=ראו גם=
* 

קטגוריה:תחיליות במילים לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
* קטגוריה:נאו־
לחם צר ומים לחץ
לֶחֶם צָר וּמַיִם לָחַץ
# תזונה מעטה המספיקה בקושי לקיום חיים.
=מקור=
# 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
# 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
־פוביה
־פוֹבְּיָה
# סופית במילים לועזיות שמשמעותה הפרעה נפשית הקשורה לפחדים.
= גיזרון =
* מיוונית: , מ־, "פחד".
=תרגום=
קטגוריה:סיומות במילים לועזיות
*
= גיזרון =
* מיוונית: , מ־, "פחד".
=תרגום=
קטגוריה:סיומות במילים לועזיות
*
ארטיק קרח
אַרְטִיק קֶרַח
# תערובת קפואה של מים ותרכיז בטעמים שונים.
#:* על מנת להתקרר בקיץ, אפשר לאכול ארטיק קרח על מקל.
=ראו גם=
* ארטיק
* קרח

קטגוריה:מאכלים
=ראו גם=
* ארטיק
* קרח

קטגוריה:מאכלים
פקוד הערף
פִּקּוּד הָעֹרֶף
# פיקוד בצה"ל העוסק בהגנה אזרחית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
קטגוריה:צה"ל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
קטגוריה:צה"ל
סגסגת
סַגְסֹגֶת
# מתכת אשר נוצרה משילוב של שנים או יותר יסודות אשר לפחות אחד מהם הוא מתכת.
#:* ארד הוא סגסוגת של בדיל ונחושת.
#:* ישנן סיבות רבות ליצירת סגסוגות המרכזית בהן היא שילוב של תכונות יחודיות של שתי מתכות למתכת חזקה אחת.
=גיזרון=
*מן סִיגִים
=מידע נוסף=
*השורש פעם אחת בלשון חז"ל חומר סוג של אריג כנראה כמו סָגוֹס.
=מילים נרדפות=
* מסג, נתך
=ראו גם=
* פלדה
* נתיך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתכות
*
קטגוריה:פיזיקה
=גיזרון=
*מן סִיגִים
=מידע נוסף=
*השורש פעם אחת בלשון חז"ל חומר סוג של אריג כנראה כמו סָגוֹס.
=מילים נרדפות=
* מסג, נתך
=ראו גם=
* פלדה
* נתיך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתכות
*
קטגוריה:פיזיקה
לתך
לֵתֶךְ
# יחידת מידה מקראית לתבואה, השווה לחצי כור, ל-5 איפות או ל-15 סאים.
#:* בית כור אני מוכר לך אף על פי שאין בו אלא לתך (בבא מציעא ק"ד ע"א
#:* בליטרים, הלתך שווה לכ-124.42 ליטר ע"פ ר' חיים נאה ולכ-214.99 ליטר ע"פ החזון אי"ש.
=הערה=
* מידה מקראית. 
* תיבת "לתך" מופיעה ב[http://www.antiquities.org.il/t/item.aspx?CurrentPageKey=1&indicator=9 אוסטרקון אלישב בן אשיהו], המתוארך לתקופת הברזל בארץ ישראל. צטוט: "אל אדני אלישב, יהוה ישאל לשלומך, ועת: תן לשמריהו לתך ולקרסי תתן חומר ולדבר אשר צותני-שלום (לו); בית יהוה".
=הערות שוליים=
# מתוך ויקיפדיה.

קטגוריה:יחידות מידה
=הערה=
* מידה מקראית. 
* תיבת "לתך" מופיעה ב[http://www.antiquities.org.il/t/item.aspx?CurrentPageKey=1&indicator=9 אוסטרקון אלישב בן אשיהו], המתוארך לתקופת הברזל בארץ ישראל. צטוט: "אל אדני אלישב, יהוה ישאל לשלומך, ועת: תן לשמריהו לתך ולקרסי תתן חומר ולדבר אשר צותני-שלום (לו); בית יהוה".
=הערות שוליים=
# מתוך ויקיפדיה.

קטגוריה:יחידות מידה
ט"ר
ט"ר
# טורבינת רוח.
=תרגום=
* אנגלית: WT

קטגוריה:ראשי תיבות
=תרגום=
* אנגלית: WT

קטגוריה:ראשי תיבות
טורבינת רוח
טורבינת רוח
# מתקן מכאני המשמש להמרת אנרגית רוח לאנרגיה, בדרך כלל חשמלית, אך גם לצורך שאיבת מים, או יצירת חום.
=ראו גם=
* טורבינה
* טורבינת גז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טכנולוגיה
=ראו גם=
* טורבינה
* טורבינת גז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טכנולוגיה
אגרא
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על בבא מציעא פג א: מוט כפוף באמצעו ונותנו על כתפו ונושא שני בדין בשני ראשיו ונושא בו משא כבד.
אַגְרָא {{משני|ב}}
# שכר, תשלום
=צירופים=
*לפום צערא אגרא
=צירופים=
* מאיגרא רמא לבירא עמיקתא
* מרפסן איגרי
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על בבא מציעא פג א: מוט כפוף באמצעו ונותנו על כתפו ונושא שני בדין בשני ראשיו ונושא בו משא כבד.
אַגְרָא {{משני|ב}}
# שכר, תשלום
=צירופים=
*לפום צערא אגרא
=צירופים=
* מאיגרא רמא לבירא עמיקתא
* מרפסן איגרי
שכב עם אבותיו
שָׁכַב עִם אֲבוֹתָיו
# נפטר, חדל לחיות.
#:* האיש שכב עם אבותיו בגיל מבוגר.
= ביטויים קרובים =
* הלך לעולמו
=ראו גם=
* אב

קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:מוות
= ביטויים קרובים =
* הלך לעולמו
=ראו גם=
* אב

קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:מוות
כתב
כָּתַב
# השתמש באותיות, במספרים וּבסימנים להביע רעיון.
#:* משה כתב במחברתו את דברי המורה.
=גיזרון=
* הוראתה המקורית של המילה היא לחרות, לדקור. למילה זו קיימות מקבילות בשפות השמיות, ביניהן: ערבית – וארמית – כְּתַב.
=צירופים=
*כתב את הארץ
*כתב למגרה
=נגזרות=
* כתוב
**כתובים
* כתיבה
=ראו גם=
* רשם
* שרבט
כִּתֵּב
# חרת אותיות
# כתב הרבה.
# מסר עותק של מכתב למישהו, צירף מישהו לרשימת נמענים של מכתב.
כֻּתַּב
# נחרת.
# נמסר לו עותק של מכתב, צורף לרשימת נמענים של מכתב.
כַּתָּב
# עיתונאי. מי שמקצועו הוא דיווח ידיעות בתקשורת.
#:* יואב אבן הוא הכתב לענייני בריאות של חדשות ערוץ 2.
#סופר.
=תרגום=
קטגוריה:עיתונות
כְּתָב
# מערכת סימנים או אותיות המשמשים לכתיבת שפה.
#:* שפות אירופאיות רבות עושות שימוש בכתב הלטיני.
# צורת הכתיבה של מערכת זו.
# מסמך, תעודה.
# יצירה ספרותית.
#:* רכשתי את כתבי ש"י עגנון אשר מרוכזים בשמונה כרכים.
=נגזרות=
* בכתב
* כתבי
=מילים נרדפות=
* אלפבית
* מסמך
* שטר
* תעודה
* חבור
=תרגום=
* ספרדית: escrito
* אנגלית: ,
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כתיבה
=גיזרון=
* הוראתה המקורית של המילה היא לחרות, לדקור. למילה זו קיימות מקבילות בשפות השמיות, ביניהן: ערבית – וארמית – כְּתַב.
=צירופים=
*כתב את הארץ
*כתב למגרה
=נגזרות=
* כתוב
**כתובים
* כתיבה
=ראו גם=
* רשם
* שרבט
כִּתֵּב
# חרת אותיות
# כתב הרבה.
# מסר עותק של מכתב למישהו, צירף מישהו לרשימת נמענים של מכתב.
כֻּתַּב
# נחרת.
# נמסר לו עותק של מכתב, צורף לרשימת נמענים של מכתב.
כַּתָּב
# עיתונאי. מי שמקצועו הוא דיווח ידיעות בתקשורת.
#:* יואב אבן הוא הכתב לענייני בריאות של חדשות ערוץ 2.
#סופר.
=תרגום=
קטגוריה:עיתונות
כְּתָב
# מערכת סימנים או אותיות המשמשים לכתיבת שפה.
#:* שפות אירופאיות רבות עושות שימוש בכתב הלטיני.
# צורת הכתיבה של מערכת זו.
# מסמך, תעודה.
# יצירה ספרותית.
#:* רכשתי את כתבי ש"י עגנון אשר מרוכזים בשמונה כרכים.
=נגזרות=
* בכתב
* כתבי
=מילים נרדפות=
* אלפבית
* מסמך
* שטר
* תעודה
* חבור
=תרגום=
* ספרדית: escrito
* אנגלית: ,
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כתיבה
כופרא
כּוּפְרָא
# לדעת רש"י: זפת, שרף עץ ששימש לאיטום תחתית ספינות.
# לדעת רש"י: עץ בראשית צמיחתו, כשענפיו עדיין רכים.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על בבא מציעא ע א: ונהגו בני כופרא - בעלי ספינה קרי בני כופרא לפי שזופתין אותם בזפת:
* רש"י על סוכה לב א: ואימא כופרא - היינו נמי עץ כעין חרותא אלא עדיין בן שנה או שתי שנים ולא נתעבה עצו ואתה יכול לכפות ענפיו על ידי אגוד ולזקפן למעלה לאוגדן עם אביהן:
=מילים נרדפות=
* עטרן
* זפת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על בבא מציעא ע א: ונהגו בני כופרא - בעלי ספינה קרי בני כופרא לפי שזופתין אותם בזפת:
* רש"י על סוכה לב א: ואימא כופרא - היינו נמי עץ כעין חרותא אלא עדיין בן שנה או שתי שנים ולא נתעבה עצו ואתה יכול לכפות ענפיו על ידי אגוד ולזקפן למעלה לאוגדן עם אביהן:
=מילים נרדפות=
* עטרן
* זפת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
כלה קוצים מן הכרם
כִּלָּה קוֹצִים מִן הכֶּרֶם
# שיפר את המצב הקיים, הפך דבר טוב (כרם עם קוצים) לדבר עוד יותר טוב (כרם בלי קוצים).
=ראו גם=
* טיהור
* כִּלָּה
* כרם
* קוץ

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=ראו גם=
* טיהור
* כִּלָּה
* כרם
* קוץ

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
כרכושתא
כַּרְכּוּשְׁתָא (גם: כִּרְכּוּשְׁתָּא)
# חולדה – יונק ממשפחת העכבריים בסדרת המכרסמים.
#:* (תרגום: חולדה וחתול עשו חגיגה מהחֵלב של חסר המזל)
=מידע נוסף=
אין לבלבל עם כַּרכַּשׁתָא בארמית קצה של דבר (כמו שאריות האריג בסוף הבגד מֶלֶל, וגם החלחולת בסוף בני המעיים)
=ראו גם=
שונרא

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:מכרסמים
=מידע נוסף=
אין לבלבל עם כַּרכַּשׁתָא בארמית קצה של דבר (כמו שאריות האריג בסוף הבגד מֶלֶל, וגם החלחולת בסוף בני המעיים)
=ראו גם=
שונרא

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:מכרסמים
גוף א (שורש)
השורש ג־ו־ף <small>א</small> הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גוף (שורש)
קטגוריה:גזרת נע"ו/יהשורש ג־ו־ף <small>א</small> הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גוף (שורש)
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
גוף ב (שורש)
<noinclude>
קטגוריה:גוף (שורש)
</noinclude>

<noinclude>
קטגוריה:גוף (שורש)
</noinclude>
ג'סטה
גֶ'סְטָה
# מחווה, תנועה של איבר־גוף (על פי רוב, ראש או גפיים) המשלימה את הדיבור.
#:* יוסי עשה לי ג'סטה בידו וסימן לי להיכנס לפניו.
# מעשה של רצון טוב.
#:* עשה לי בבקשה ג'סטה והכן לי משהו קטן לאכול.
=גיזרון=
* geste – מחווה.
=נגזרות=
* ג'סטיקולציה
=מילים נרדפות=
* טובה (2)
* מערוף (2)
=תרגום=
קטגוריה:סלנג
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
=גיזרון=
* geste – מחווה.
=נגזרות=
* ג'סטיקולציה
=מילים נרדפות=
* טובה (2)
* מערוף (2)
=תרגום=
קטגוריה:סלנג
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
ישן
יָשַׁן
# היה שרוי במצב של שינה.
=צירופים=
*ישן על האף
=נגזרות=
* ישנוני
* שֵׁנָה
=מילים נרדפות=
* נם
* נרדם
=ניגודים=
* הקיץ
* התעורר
* יקץ
* נֵעוֹר
=תרגום=
* ערבית: (נַאמַ)
=מידע נוסף=
* אחד הפעלים הנוטים בהווה במשקל פָּעֵל ולא במשקל פּוֹעֵל (כגון, שׁוֹמֵר, הוֹלֵך). פעלים אחרים הם: זָקֵן, גָּדֵל, חָפֵץ, רָעֵב, עָרֵב, דָּבֵק, לָמֵד.
יָשֵׁן
# שרוי במצב של שינה.
# בצירופים שונים: כינוי כבוד למת 
#:* ומקיים אמונתו לישני עפר (ברכה שניה בתפילות שמנה עשרה)
#:* ישני חברון
=גיזרון=
*בינוני מן הפועל יָשַׁן לעיל.
=צירופים=
*ישן על האף
*יְשֵׁנֵי עָפָר
=תרגום=
* ערבית: (נַאִים)
יָשָׁן
# דבר הקיים זמן רב.
#:* זהו אחד הספרים הישנים ביותר בביתי.
=צירופים=
* יין ישן
* ישן נושן
* ישן מפני חדש תוציאו
=מילים נרדפות=
* עתיק
* קָדוּם
=ניגודים=
* חָדָשׁ
* טרי
=ראו גם=
* ותיק
* זָקֵן
יִשֵּׁן {{משני|א}}
# הרדים.
יִשֵּׁן {{משני|ב}}
# השאיר במתכוון דבר־מה במצבו ללא התערבות על־מנת שהזמן יתן בו את אותותיו.
#:* יהודה אנין־טעם הוא, ומיישן בשר ויין במרתפו.
=נגזרות=
* יִשּׁוּן
*יֻשַׁן (צורת הסביל)
** מְיֻשָּׁן
=צירופים=
*ישן על האף
=נגזרות=
* ישנוני
* שֵׁנָה
=מילים נרדפות=
* נם
* נרדם
=ניגודים=
* הקיץ
* התעורר
* יקץ
* נֵעוֹר
=תרגום=
* ערבית: (נַאמַ)
=מידע נוסף=
* אחד הפעלים הנוטים בהווה במשקל פָּעֵל ולא במשקל פּוֹעֵל (כגון, שׁוֹמֵר, הוֹלֵך). פעלים אחרים הם: זָקֵן, גָּדֵל, חָפֵץ, רָעֵב, עָרֵב, דָּבֵק, לָמֵד.
יָשֵׁן
# שרוי במצב של שינה.
# בצירופים שונים: כינוי כבוד למת 
#:* ומקיים אמונתו לישני עפר (ברכה שניה בתפילות שמנה עשרה)
#:* ישני חברון
=גיזרון=
*בינוני מן הפועל יָשַׁן לעיל.
=צירופים=
*ישן על האף
*יְשֵׁנֵי עָפָר
=תרגום=
* ערבית: (נַאִים)
יָשָׁן
# דבר הקיים זמן רב.
#:* זהו אחד הספרים הישנים ביותר בביתי.
=צירופים=
* יין ישן
* ישן נושן
* ישן מפני חדש תוציאו
=מילים נרדפות=
* עתיק
* קָדוּם
=ניגודים=
* חָדָשׁ
* טרי
=ראו גם=
* ותיק
* זָקֵן
יִשֵּׁן {{משני|א}}
# הרדים.
יִשֵּׁן {{משני|ב}}
# השאיר במתכוון דבר־מה במצבו ללא התערבות על־מנת שהזמן יתן בו את אותותיו.
#:* יהודה אנין־טעם הוא, ומיישן בשר ויין במרתפו.
=נגזרות=
* יִשּׁוּן
*יֻשַׁן (צורת הסביל)
** מְיֻשָּׁן
תרפה
תֻּרְפָּה <small>גם</small> תּוֹרְפָה
# חולשה, נקודת חולשה, מקום פגיע.
#<small>לשון חז"ל, לא בשימוש</small> מקום שאינו שמור, שאינו מוגן.
#:*. רש"י: תורפה - במקום גלוי ואינו משומר.
=מקור=
*לשון חז"ל. לא ברור אם נגזר מהשרש המקראי או שהשרש הוא שמשמעותו המקורית ערוָה, ראה בית התורפה.
= צירופים =
* בית התורפה
* מקום התורפה
* נקודת תורפה
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
* אנגלית: (1+2)

קטגוריה:לשון חז"ל
=מקור=
*לשון חז"ל. לא ברור אם נגזר מהשרש המקראי או שהשרש הוא שמשמעותו המקורית ערוָה, ראה בית התורפה.
= צירופים =
* בית התורפה
* מקום התורפה
* נקודת תורפה
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
* אנגלית: (1+2)

קטגוריה:לשון חז"ל
שתה
שָׁתָה
# הכניס נוזלים לגופו דרך פיו.
# צרך אלכוהול.
#:* אם שותים, לא נוהגים.
=גזרון=
* אוגריתית - שְׁתִי 𐎌𐎚𐎊 שתייה.
=צירופים=
* שתה לחיים
* שתה לשכרה
* שתו לו
* שתה בעציצו
* שתה לעג
=נגזרות=
* משתה
* שתוי
* שתייה
* שתיין
=מילים נרדפות=
* גמע
* לגם
* השתכר (2)
=ראו גם=
* גמא
* סבא
* רוה
* השקה
=גזרון=
* אוגריתית - שְׁתִי 𐎌𐎚𐎊 שתייה.
=צירופים=
* שתה לחיים
* שתה לשכרה
* שתו לו
* שתה בעציצו
* שתה לעג
=נגזרות=
* משתה
* שתוי
* שתייה
* שתיין
=מילים נרדפות=
* גמע
* לגם
* השתכר (2)
=ראו גם=
* גמא
* סבא
* רוה
* השקה
עקב אכילס
עָקֵב אַכִילֵס
# נקודת חולשה, נקודת תורפה.
=מקור=
* שאילה מן Achilles heel באנגלית. על פי המיתולוגיה היוונית, אמו של אכילס טבלה אותו במימי נהר סטיכס וכך נעשה גופו חסין לכל פגיעה, להוציא עקבו שבו אחזה אמו והמים לא שטפו אותו וכך נשאר פגיע. האגדה קדומה אך הניב מודרני, ונזכר באנגלית לראשונה ב־1810.
=ביטויים קרובים=
* חוליה חלשה
* נקודת תורפה
* הבטן הרכה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים
=מקור=
* שאילה מן Achilles heel באנגלית. על פי המיתולוגיה היוונית, אמו של אכילס טבלה אותו במימי נהר סטיכס וכך נעשה גופו חסין לכל פגיעה, להוציא עקבו שבו אחזה אמו והמים לא שטפו אותו וכך נשאר פגיע. האגדה קדומה אך הניב מודרני, ונזכר באנגלית לראשונה ב־1810.
=ביטויים קרובים=
* חוליה חלשה
* נקודת תורפה
* הבטן הרכה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים
כתנה
כֻּתְנָה
# סוג שיח ממשפחת החלמיתיים, הנזרע בעיקר להפקת בד ושמן.
#:עבדנו כל השבוע בשדות־הכותנה בקטיף.
# מין בד המופק מסיבי צמח הכותנה (1).
#:* קניתי חולצת־כותנה כחולה יפהפיה.
=גיזרון=
* כיתנא. (ראו גם אך מדובר בפשתן ולא במין זה.
*.ֿֿֿֿ ערבית: כותנה - . אפשר והכתיב העברי הושפע מהמילה – פשתן, שממנו נגזרה גם המילה כֻּתֹּנֶת. מקור המילה האנגלית: cotton אף הוא מן הערבית.
=צירופים=
*כתנה שויצרית
=תרגום=
* ערבית: (קֻטְן)
=ראו גם=
* אניץ
* צמר גפן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טקסטיל
=גיזרון=
* כיתנא. (ראו גם אך מדובר בפשתן ולא במין זה.
*.ֿֿֿֿ ערבית: כותנה - . אפשר והכתיב העברי הושפע מהמילה – פשתן, שממנו נגזרה גם המילה כֻּתֹּנֶת. מקור המילה האנגלית: cotton אף הוא מן הערבית.
=צירופים=
*כתנה שויצרית
=תרגום=
* ערבית: (קֻטְן)
=ראו גם=
* אניץ
* צמר גפן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טקסטיל
מת
מֵת  {{משני|א}}
# חדל לחיות.
# השתוקק, אבה.
#:* שאני אשלם על כל הנסיעה? היית מת!
# אהב מאוד.
#:* הוא מת על חברה שלו.
=גיזרון=
* מקראי, מקבילות בשפות השמיות: פיניקית 𐤌𐤕 (מת)<ref>Phoenician-Punic Dictionary by Charles R. Krahmalkov, page 319</ref>, אוגריתית mt (מת)<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 681</ref>, אכדית מַתֻ , ארמית מ-ו-ת\ܡ-ܘ-ܬ<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=mwt%20V&cits=all CAL].</ref>, מצרית קדומה mut<ref>Egyptian Hieroglyphic Dictionary, E. A. Wallis Budge, 1920, page 295.</ref>, ערבית (מאת).
*
=צירופים=
* מת בלא עתו
* מת לבו בקרבו
* למה, מי מת?
* תמות נפשי עם פלישתים
=מילים נרדפות=
* גָּוַע
* נִפְטַר
* נָפל
* פרחה נשמתו
* נאסף אל אבותיו
* שבק חיים
=תרגום=
* ספרדית: <small>(צירוף)</small>, <small>(פועל אִינְטרַנְזִיטִיבִי)</small>
* ערבית: תעתיק: מַאתּ
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, מהשפה פנימה: [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium.highlight-1.9215256 "האם יהודים מתים או נפטרים?"], "הארץ", 7/10/2020.

קטגוריה:מוות
מֵת {{משני|ב}}
# חסר חיים. אדם או בעל חיים שפסקה חיותו לנצח.
# צמח שאיבד את הלחות שלו והתייבש ונבל. 
# בצירופים שונים: דבר חסר תועלת. או שנעדר תכונה חיונית.
=מילים נרדפות=
*נִפְטָר(רק אדם)
*בר מינן(רק אדם)
=מידע נוסף=
הריבוי מתים בניקוד שונה מְתִים במשמעות שונה- בני אדם חיים. שונה צורת היחיד לא ברורה אם מת או מתה משערים שמתו.
=תרגום=
* ספרדית: <small>(זכר ונקבה)</small>, <small>(זכר; נקבה: )</small>
=ראו גם=
*הרוג
*חלל
מֵת {{משני|ג}}
# קיצור של מתאמפטמין
=מילים נרדפות=
*טינה
*ספיד
*קריסטל
=תרגום=
* ספרדית: <small>(נקבה)</small>
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סמים
=גיזרון=
* מקראי, מקבילות בשפות השמיות: פיניקית 𐤌𐤕 (מת)<ref>Phoenician-Punic Dictionary by Charles R. Krahmalkov, page 319</ref>, אוגריתית mt (מת)<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 681</ref>, אכדית מַתֻ , ארמית מ-ו-ת\ܡ-ܘ-ܬ<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=mwt%20V&cits=all CAL].</ref>, מצרית קדומה mut<ref>Egyptian Hieroglyphic Dictionary, E. A. Wallis Budge, 1920, page 295.</ref>, ערבית (מאת).
*
=צירופים=
* מת בלא עתו
* מת לבו בקרבו
* למה, מי מת?
* תמות נפשי עם פלישתים
=מילים נרדפות=
* גָּוַע
* נִפְטַר
* נָפל
* פרחה נשמתו
* נאסף אל אבותיו
* שבק חיים
=תרגום=
* ספרדית: <small>(צירוף)</small>, <small>(פועל אִינְטרַנְזִיטִיבִי)</small>
* ערבית: תעתיק: מַאתּ
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, מהשפה פנימה: [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium.highlight-1.9215256 "האם יהודים מתים או נפטרים?"], "הארץ", 7/10/2020.

קטגוריה:מוות
מֵת {{משני|ב}}
# חסר חיים. אדם או בעל חיים שפסקה חיותו לנצח.
# צמח שאיבד את הלחות שלו והתייבש ונבל. 
# בצירופים שונים: דבר חסר תועלת. או שנעדר תכונה חיונית.
=מילים נרדפות=
*נִפְטָר(רק אדם)
*בר מינן(רק אדם)
=מידע נוסף=
הריבוי מתים בניקוד שונה מְתִים במשמעות שונה- בני אדם חיים. שונה צורת היחיד לא ברורה אם מת או מתה משערים שמתו.
=תרגום=
* ספרדית: <small>(זכר ונקבה)</small>, <small>(זכר; נקבה: )</small>
=ראו גם=
*הרוג
*חלל
מֵת {{משני|ג}}
# קיצור של מתאמפטמין
=מילים נרדפות=
*טינה
*ספיד
*קריסטל
=תרגום=
* ספרדית: <small>(נקבה)</small>
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סמים
חרטם
חַרְטֹם
# מכשף, בעל ידע בעולם הנסתר.
=גיזרון=
*מקרא. כותב ראב"ע בפרושו: מלה מרובעת ויתכן מן ארמית או מצרית.
*יתכן כי שיכול עיצורים ḥm-nṯr – כהן (מילולית: משרת אלהים). להלן הירוגליף: <hiero>nTr-Hm</hiero>
=צירופים=
*כתב חרטמים
=מילים נרדפות=
* אמגוש
* אשף
* ידעוני
* מכשף
* קוסם
=תרגום=
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מיסטיקה
חַרְטֹם
# מכשף, בעל ידע בעולם הנסתר.
=גיזרון=
*מקרא. כותב ראב"ע בפרושו: מלה מרובעת ויתכן מן ארמית או מצרית.
*יתכן כי שיכול עיצורים ḥm-nṯr – כהן (מילולית: משרת אלהים). להלן הירוגליף: <hiero>nTr-Hm</hiero>
=צירופים=
*כתב חרטמים
=מילים נרדפות=
* אמגוש
* אשף
* ידעוני
* מכשף
* קוסם
=תרגום=
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מיסטיקה
תעריף
תַּעֲרִיף
# מחיר נקוב לשירות כלשהו.
#:* תעריפי־הנסיעה במוניות יועלו בתחילת החודש הקרוב.
=גיזרון=
* במשמעות דומה, מהשורש , שמשמעו ידיעה. לאחר כיבושה בידי הערבים חדרה המילה לספרדית בהגיית תָּארִיפַה [https://en.wiktionary.org/wiki/tarifa#Spanish tarifa] בהוראת תשלום, קנס. המילה האנגלית tariff הגיעה מאותו המקור, דהיינו בשאילה מצרפתית, ששאלה מטורקית, ששאלה מערבית.
=תרגום=
* ערבית: (תַעְרִיף)
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, "[http://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.2998278 מאין הגיעו התַּעֲרִיף וה–Tariff?]. "הארץ", 6 ביולי 2016.

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=גיזרון=
* במשמעות דומה, מהשורש , שמשמעו ידיעה. לאחר כיבושה בידי הערבים חדרה המילה לספרדית בהגיית תָּארִיפַה [https://en.wiktionary.org/wiki/tarifa#Spanish tarifa] בהוראת תשלום, קנס. המילה האנגלית tariff הגיעה מאותו המקור, דהיינו בשאילה מצרפתית, ששאלה מטורקית, ששאלה מערבית.
=תרגום=
* ערבית: (תַעְרִיף)
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, "[http://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.2998278 מאין הגיעו התַּעֲרִיף וה–Tariff?]. "הארץ", 6 ביולי 2016.

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
אתנן
אֶתְנַן
# תמורה כספית שאדם מקבל עבור שרות שביצע; עפ"ר זנות.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
מקור המילה במקרא. השורש נראה ת.נ.ן אך מסתבר שהוא מן נ.ת.ן. בשיכול עיצורים
=מילים נרדפות=
* אגרא
* שכר
* תשלום
=ראו גם=
*מחיר כלב
*התנה אהבים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מצות לא תעשה
קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
מקור המילה במקרא. השורש נראה ת.נ.ן אך מסתבר שהוא מן נ.ת.ן. בשיכול עיצורים
=מילים נרדפות=
* אגרא
* שכר
* תשלום
=ראו גם=
*מחיר כלב
*התנה אהבים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מצות לא תעשה
קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:שמות
כמכחול בשפופרת
כְּמִכְחוֹל בִּשְׁפוֹפֶרֶת
# לשון נקיה לתיאור יחסי מין מלאים, הכוללים חדירה.
=מילים נרדפות=
* ביאה, יחסי מין, מִין, משגל, תשמיש
=ראו גם=
* מכחול
* שפופרת

קטגוריה:מיניות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=מילים נרדפות=
* ביאה, יחסי מין, מִין, משגל, תשמיש
=ראו גם=
* מכחול
* שפופרת

קטגוריה:מיניות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
נוכח
נוֹכַח
# שוכנע בנכונות טענה כלשהי. הוכח כאמת.
#:* בתחילה חשד הבלש כי ראובן אשם, אולם לאחר מכן נוכח לדעת כי שמעון הוא האשם.
# הוּבָא לְמִשְׁפָּט.
=מידע נוסף=
* בהווה: נוֹכָח. להבדיל מן "נוֹכֵחַ" שהיא צורת ההווה של השרש נ־כ־ח בבניין קל.
נוֹכֵחַ
# מי שנמצא במקום מסוים.
# כינוי המתייחס לאדם שעמו מדברים.
=גיזרון=
* מן הפועל נָכַח שחודש ממילת היחס המקראית נֹכַח 'מול'.
=מילים נרדפות=
*גוף שני (2)
=תרגום=
*אנגלית 
*ערבית 

קטגוריה:כינויי גוף
נוֹכַח
# שוכנע בנכונות טענה כלשהי. הוכח כאמת.
#:* בתחילה חשד הבלש כי ראובן אשם, אולם לאחר מכן נוכח לדעת כי שמעון הוא האשם.
# הוּבָא לְמִשְׁפָּט.
=מידע נוסף=
* בהווה: נוֹכָח. להבדיל מן "נוֹכֵחַ" שהיא צורת ההווה של השרש נ־כ־ח בבניין קל.
נוֹכֵחַ
# מי שנמצא במקום מסוים.
# כינוי המתייחס לאדם שעמו מדברים.
=גיזרון=
* מן הפועל נָכַח שחודש ממילת היחס המקראית נֹכַח 'מול'.
=מילים נרדפות=
*גוף שני (2)
=תרגום=
*אנגלית 
*ערבית 

קטגוריה:כינויי גוף
אחריותיות
אַחְרָיוּתִיּוּת
# הנכונות והחובה של מוסד צבורי או של גוף שלטוני לתת דין וחשבון על פעולותיו ולשאת בתוצאותיהן.
#:*"אחד ההישגים הוא לנסות ולחוקק את חוק יסוד שירות המדינה בישראל ולהטמיע בו ערכים של אחריותיות ושקיפות." ("TheMarker", [https://www.themarker.com/markerweek/1.2729462 11/9/2015])
=גיזרון=
* מן אחריות.
=מילים נרדפות=
* אַחְרָיוּת דִּוּוּחַ
=מידע נוסף=
*ועדת האקדמיה ללשון העברית החליטה לקבל מונח זה, שהחל להשתרש בשימוש, למרות צורתו המוזרה. עד כה היה המונח העברי לפי האקדמיה: אחריות דיווח.<ref>מתוך פרסום ב"גלובס": [https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1000432009 ועדת מינוח מטעם האקדמיה ללשון העברית מפרסמת לביקורת הציבור רשימת מונחים באיכות הסביבה].</ref>
=קישורים חיצוניים=
* [http://lib.cet.ac.il/Pages/item.asp?item=16929 אחריותיות] ב"מונחון אזרחות" של "הספריה הוירטואלית של מט"ח".
* [https://blog.myway.science/index.php/archives/313 פוסט על אחריותיות] בבלוג "בלשנות אונליין".
=גיזרון=
* מן אחריות.
=מילים נרדפות=
* אַחְרָיוּת דִּוּוּחַ
=מידע נוסף=
*ועדת האקדמיה ללשון העברית החליטה לקבל מונח זה, שהחל להשתרש בשימוש, למרות צורתו המוזרה. עד כה היה המונח העברי לפי האקדמיה: אחריות דיווח.<ref>מתוך פרסום ב"גלובס": [https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1000432009 ועדת מינוח מטעם האקדמיה ללשון העברית מפרסמת לביקורת הציבור רשימת מונחים באיכות הסביבה].</ref>
=קישורים חיצוניים=
* [http://lib.cet.ac.il/Pages/item.asp?item=16929 אחריותיות] ב"מונחון אזרחות" של "הספריה הוירטואלית של מט"ח".
* [https://blog.myway.science/index.php/archives/313 פוסט על אחריותיות] בבלוג "בלשנות אונליין".
הירוגליפים
הִירוֹגְלִיפִים
# כתב ציורים, ובמיוחד כתב הציורים המצרי העתיק.
#התוים של כתב הציורים.
=גיזרון=
* כתב הציורים המצרי (מילולית: חריטת קודש) .
=מילים נרדפות=
* כתב חרטומים
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=ראו גם=
* כתב יתדות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כתיבה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* כתב הציורים המצרי (מילולית: חריטת קודש) .
=מילים נרדפות=
* כתב חרטומים
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=ראו גם=
* כתב יתדות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כתיבה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קא משמע לן
קָא מַשְׁמַע לָן <small>(גם: קָמַשְׁמַע לָן)</small>
# <small>ארמית</small> משמיע לנו (ביטוי הפותח או הסוגר סוגיה בגמרא).
=מקור=
* מארמית: משמיע לנו.
=צירופים=
* מאי קא משמע לן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ארמית
=מקור=
* מארמית: משמיע לנו.
=צירופים=
* מאי קא משמע לן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ארמית
אריסות
אֲרִיסוּת
# השאלת קרקע חקלאית בתמורה לחלק יחסי מהיבול המתקבל מאותה קרקע.
=ניגודים=
* חכירות, שכירות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
=ניגודים=
* חכירות, שכירות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
קבלנות
קַבְּלָנוּת
# השאלת קרקע חקלאית בתמורה לחלק יחסי מהיבול המתקבל מאותה קרקע.
# הסכם עבודה שבו מזמין העבודה משלם למבצע העבודה שכר מוסכם מראש (בניגוד ל־1).
=מילים נרדפות=
* קבלה (לשון חז"ל)
* אריסות (1)
=ניגודים=
* חכירות, שכירות (1)
=תרגום=
קטגוריה:חקלאות
=מילים נרדפות=
* קבלה (לשון חז"ל)
* אריסות (1)
=ניגודים=
* חכירות, שכירות (1)
=תרגום=
קטגוריה:חקלאות
שכירות
שְׂכִירוּת
# שימוש בנכס לתקופה קצובה, בתמורה לתשלום כספי מוסכם מראש.
=ניגודים=
*אריסות
*חכירות
=ראו גם=
* שכר
* שכר דירה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלכלה
שְׂכִירוּת
# שימוש בנכס לתקופה קצובה, בתמורה לתשלום כספי מוסכם מראש.
=ניגודים=
*אריסות
*חכירות
=ראו גם=
* שכר
* שכר דירה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלכלה
חכירות
חֲכִירוּת
# שימוש בקרקע חקלאית בתמורה למתן כמות קצובה של יבול לבעל הקרקע, בלי קשר ליבול המתקבל מאותה קרקע.
#:* על פי התלמוד, התשלום עבור חכירה יתבצע מתוך יבול הקרקע המוחכרת, ורק אם אין בה מספיק, משלימים מבחוץ.
# סוג של שכירות.
=ניגודים=
* אריסות, שכירות (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
=ניגודים=
* אריסות, שכירות (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
מיליליטר
מִילִילִיטֶר
# יחידת מידה לנפח השווה לאלפית ליטר (1 סמ"ק).
=גיזרון=
* milliliter; הלחם של mille (אלף) בלטינית ו־ litra (ליטרה) בלטינית מאוחרת (מן λίτρα ביוונית).
=תרגום=
קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* milliliter; הלחם של mille (אלף) בלטינית ו־ litra (ליטרה) בלטינית מאוחרת (מן λίτρα ביוונית).
=תרגום=
קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הלטינית
ינק
יָנַק
# שאב נוזל באמצעות פיו. בפרט, שאב חלב מפטמה של שָׁד או של בקבוק.
# שאב נוזל או גז באמצעות הפרש לחצים.
#:* הַסִּיפוֹן, שתחת לכיור הביתי, יונק מים אל מערכת הביוב.
# קבל השראה לדעותיו מאחר.
#:* המשורר ינק רבות מהתרבות האירופית, והיא השפיעה על יצירותיו.
=גיזרון=
*הפועל קיים בשפות שמיות נוספות, אכדית: 𒂊𒉈𒆪 (), אוגריתית: 𐎊𐎐𐎖 (ינק), ארמית: [https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=ynq%20V&cits=all יְנַק]. משערים שבפרוטו-שמית הצורה היתה: *yanaḳ. השוו גם מצרית: , להלן הירוגליף: <hiero>s-n:q-A2</hiero>
=צירופים=
*יונק דבש
*יונק שדיים
*יותר משהעגל רוצה לינק הפרה רוצה להניק
=נגזרות=
* יונק
* יונקות
* יניקה
=מילים נרדפות=
* מצץ (1)
* רטף (1)
* סָפַג (3)
= תרגום =
* אנגלית: (1)
* ערבית: (1, תעתיק: רְדַ'אעַה)
=גיזרון=
*הפועל קיים בשפות שמיות נוספות, אכדית: 𒂊𒉈𒆪 (), אוגריתית: 𐎊𐎐𐎖 (ינק), ארמית: [https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=ynq%20V&cits=all יְנַק]. משערים שבפרוטו-שמית הצורה היתה: *yanaḳ. השוו גם מצרית: , להלן הירוגליף: <hiero>s-n:q-A2</hiero>
=צירופים=
*יונק דבש
*יונק שדיים
*יותר משהעגל רוצה לינק הפרה רוצה להניק
=נגזרות=
* יונק
* יונקות
* יניקה
=מילים נרדפות=
* מצץ (1)
* רטף (1)
* סָפַג (3)
= תרגום =
* אנגלית: (1)
* ערבית: (1, תעתיק: רְדַ'אעַה)
להקה
לַהֲקָה
# קבוצה של אנשים הפועלים יחדיו.
# קבוצה של בעלי חיים אשר חיים יחד, בעיקר ציפורים או דגים, או לחלופין טורפים.
#:* בתקופת נדידת הציפורים, עוברות בשמי הארץ להקות גדולות של צפורי בר.
#:* זאבים פועלים כלַהֲקָה בעת הציד.
# קבוצה של זמרים ונגנים אשר מופיעה יחד.
#:* הלַהֲקָה הצבאית הופיעה בערב של הכתרת המ"כים החדשים.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל. יתכן שהמילה היא שיכול עצורים מקהל.
=צירופים=
* להקה צבאית
* להקת צפורים
=מילים נרדפות=
* אנסמבל
* להק
=ראו גם=
* נחיל, עדר
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל. יתכן שהמילה היא שיכול עצורים מקהל.
=צירופים=
* להקה צבאית
* להקת צפורים
=מילים נרדפות=
* אנסמבל
* להק
=ראו גם=
* נחיל, עדר
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מתוק
מָתוֹק
# שטעמו ערב לחיך האוכל.
# אחד מחמשת הטעמים הנרגשים בלשון, המאפיין הבולט בטעם הדבש והסוכר.
#:* כל מאכל מתוק מכיל מספר פחמימות, מספר של חלבונים מצומצם וכמה חומרים נוספים.

# כל דבר נעים וטוב לחושי האדם.
=גיזרון=
* מן המקרא. הפועל מָתַק
=מידע נוסף=
* במקרא מתוק אינו דווקא הטעם שנקרא מתוק כיום. כיום גם בביטוי מים מתוקים. מודגש בפועל המתיק במקרא: "וימתקו המים" ובחז"ל: "מלח ממתק את הקדירה" "ממתיקין את החרדל בגחלת" ועוד ניכר שמשמעות מתוק היא ערב לחיך. (טעם הדבש הוא הערב לחיך באופן אבסולוטי לרוב בני האדם.)
* בלשון Luganda, (אוגנדה) - "מתוק, Matoke" היא זן של בננה שממנה מתפרנסים חקלאים רבים במערב אפריקה, בעיקר ניגריה.
=צירופים=
* מים מתוקים
* מתוק מדבש
* תפוח אדמה מתוק
* יין מתוק
* מתוקה שנת העובד
=נגזרות=
*מתיקות
*מתקתק
=ניגודים=
* מלוח
* מר
=ראו גם=
* טעם
* אחלה - (סלנג)
*המתיק
*ממתק
*המתקה
מִתּוּק
# תיקון מאכל שיהיה ערב לחיך. להסיר את מרירותו.
#:* .
# לשון ימי הביניים: הפיכת מצב קשה לנוח ונעים. בפרט ביטול דינים ברוחניות
#:* ומיתוק הדינים קשים ורפים העתידים לבא על ידיהם (תפילה נוסח תימן לפני תקיעת שופר)
#:* הנידון התחנן למיתוק עונשו.
=גיזרון=
* שורש מקראי. הפועל מִתֵּק בלשון חז"ל.
=צירופים=
* מתוק הדינים
=ראו גם=
*המתיק

 

 

קטגוריה:מזון
=גיזרון=
* מן המקרא. הפועל מָתַק
=מידע נוסף=
* במקרא מתוק אינו דווקא הטעם שנקרא מתוק כיום. כיום גם בביטוי מים מתוקים. מודגש בפועל המתיק במקרא: "וימתקו המים" ובחז"ל: "מלח ממתק את הקדירה" "ממתיקין את החרדל בגחלת" ועוד ניכר שמשמעות מתוק היא ערב לחיך. (טעם הדבש הוא הערב לחיך באופן אבסולוטי לרוב בני האדם.)
* בלשון Luganda, (אוגנדה) - "מתוק, Matoke" היא זן של בננה שממנה מתפרנסים חקלאים רבים במערב אפריקה, בעיקר ניגריה.
=צירופים=
* מים מתוקים
* מתוק מדבש
* תפוח אדמה מתוק
* יין מתוק
* מתוקה שנת העובד
=נגזרות=
*מתיקות
*מתקתק
=ניגודים=
* מלוח
* מר
=ראו גם=
* טעם
* אחלה - (סלנג)
*המתיק
*ממתק
*המתקה
מִתּוּק
# תיקון מאכל שיהיה ערב לחיך. להסיר את מרירותו.
#:* .
# לשון ימי הביניים: הפיכת מצב קשה לנוח ונעים. בפרט ביטול דינים ברוחניות
#:* ומיתוק הדינים קשים ורפים העתידים לבא על ידיהם (תפילה נוסח תימן לפני תקיעת שופר)
#:* הנידון התחנן למיתוק עונשו.
=גיזרון=
* שורש מקראי. הפועל מִתֵּק בלשון חז"ל.
=צירופים=
* מתוק הדינים
=ראו גם=
*המתיק

 

 

קטגוריה:מזון
ידה
יִדָּה
# זרק למרחק. כיום נאמר בעיקר במשמעות של "זרק חפצים כדי לפגוע באחר", ובעיקר לציון זריקת אבנים.
#:* במהלך ההפגנה, יידו המתפרעים בשוטרים מכל הבא ליד.
=גיזרון=
*מילה מקראית אולי מן יד.
=מילים נרדפות=
* הֵטִיל
* השליך
* ירה
* קָלַע
* רגם
* רָמָה
=מידע נוסף=
* יש המבחינים את היידוי כסוג מסוים של זריקה. כך, באתלטיקה קלה הובחנו "יידוי פטיש", "הטלת כידון", "הדיפת כדור ברזל" ואילו הזריקה מתארת את הפעולה בכללה. בפרט, "זריקת דיסקוס" ו"זריקת כדור".
יָדָה
# זרק למרחק. ראו יִדָּה
=ראו גם=
* הֵטִיל
* השליך
* ירה
* רגם
=גיזרון=
*מילה מקראית אולי מן יד.
=מילים נרדפות=
* הֵטִיל
* השליך
* ירה
* קָלַע
* רגם
* רָמָה
=מידע נוסף=
* יש המבחינים את היידוי כסוג מסוים של זריקה. כך, באתלטיקה קלה הובחנו "יידוי פטיש", "הטלת כידון", "הדיפת כדור ברזל" ואילו הזריקה מתארת את הפעולה בכללה. בפרט, "זריקת דיסקוס" ו"זריקת כדור".
יָדָה
# זרק למרחק. ראו יִדָּה
=ראו גם=
* הֵטִיל
* השליך
* ירה
* רגם
טיט
טִיט
# בֹּץ, עפר שלפחות חלקו גרגר דק, ספוג במים וטובעני.
# חומר, סוג מסוים של עפר דק גרגר מעורב במים שניתן לעצבו לצורה הרצויה ומתקשה כשמתיבש וכאשר נשרף באש או מחומם בתנור. משמש להכנת כלי חרס ולבנים.
# תערובת המשמשת לטיח ולהדבקת לבני הבנין. בעבר בעקר טיט (1) מעורב בסיד, כיום בעקר תערובת של צמנט, סיד, חול ומים. גם חומרים פלסטיים לשימוש דומה.
=מקור=
* מקרא.
* מן אכדית טִטֻ ṭiṭu בהוראת רפש לח שבאדמת בור, הושאלה לארמית מקראית ומופיעה גם בצורת "טין" .
=צירופים=
* טיט הנרוק
=תרגום=
 ,
 ,
=ראו גם=
* אדמה
* בוץ
* זפת
* טִיחַ
*טין
* מלט
טִיֵּט
# מילא נייר בדיו.
#:* על מנת למנוע זיוף של שטר, יש לטייט את הרווח שבין חתימת העדים לבין חותמת בית הדין.
=ראו גם=
* טיוטה
* קשקש
=סמוכין=====טִיט
# בֹּץ, עפר שלפחות חלקו גרגר דק, ספוג במים וטובעני.
# חומר, סוג מסוים של עפר דק גרגר מעורב במים שניתן לעצבו לצורה הרצויה ומתקשה כשמתיבש וכאשר נשרף באש או מחומם בתנור. משמש להכנת כלי חרס ולבנים.
# תערובת המשמשת לטיח ולהדבקת לבני הבנין. בעבר בעקר טיט (1) מעורב בסיד, כיום בעקר תערובת של צמנט, סיד, חול ומים. גם חומרים פלסטיים לשימוש דומה.
=מקור=
* מקרא.
* מן אכדית טִטֻ ṭiṭu בהוראת רפש לח שבאדמת בור, הושאלה לארמית מקראית ומופיעה גם בצורת "טין" .
=צירופים=
* טיט הנרוק
=תרגום=
 ,
 ,
=ראו גם=
* אדמה
* בוץ
* זפת
* טִיחַ
*טין
* מלט
טִיֵּט
# מילא נייר בדיו.
#:* על מנת למנוע זיוף של שטר, יש לטייט את הרווח שבין חתימת העדים לבין חותמת בית הדין.
=ראו גם=
* טיוטה
* קשקש
צדף
צֶדֶף
# רכיכה החיה בתוך קונכיה סימטרית ואטומה המחולקת לשניים, כאשר כל חצי קרוי קשׂווה.
# קונכיה ריקה של כל רכיכה ימית שהיא.
=תרגום=
*# 
*#
=מידע נוסף=
* ההגייה התקנית של צורת הנקבה היא צִדְפָּה. נפוצה הגייה שאינה תקנית (צְדָפָה), אולי עקב גזירה מצורת הרבים צְדָפוֹת, תופעה זו מכונה בדקדוק "גזירה לאחור".
=ראו גם=
* אוסטראה
* מול
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רכיכות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=תרגום=
*# 
*#
=מידע נוסף=
* ההגייה התקנית של צורת הנקבה היא צִדְפָּה. נפוצה הגייה שאינה תקנית (צְדָפָה), אולי עקב גזירה מצורת הרבים צְדָפוֹת, תופעה זו מכונה בדקדוק "גזירה לאחור".
=ראו גם=
* אוסטראה
* מול
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רכיכות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
שאפו
שָׁאפּוֹ
# כל הכבוד!
#:*הצלחת לסיים במקום הראשון, שאפו.
=גיזרון=
* Chapeau, "כובע". מקיצור הביטוי בצרפתית Chapeau à lui, מוריד את הכובע (מחווה להערכה).
=מילים נרדפות=
* כל הכבוד
* יישר כח
* כה לחי
* סחתיין
=ראו גם=
* הוריד בפניו את הכובע

קטגוריה:ברכות
=גיזרון=
* Chapeau, "כובע". מקיצור הביטוי בצרפתית Chapeau à lui, מוריד את הכובע (מחווה להערכה).
=מילים נרדפות=
* כל הכבוד
* יישר כח
* כה לחי
* סחתיין
=ראו גם=
* הוריד בפניו את הכובע

קטגוריה:ברכות
יפה
יָפֶה
# נושא חן; בעל חזות ערבה; נעים ונחמד למראה.
#:* ראיתי אתמול אישה יפה לבושה שמלה יפה.
# טוב.
#:* התלמיד הגיש למורה עבודה יפה, שנכר שהשקיע בה מאמץ רב.
# מתאים או רצוי בנסיבות מסוימות.
= גיזרון =
* מן המקרא. מקבילות בשפות אחרות: ארמית יָפֶה, אכדית , באותה משמעות.
=מילים נרדפות=
* נאה (1)
* מצוין (2)
* משובח (2)
* הולם (3)
יָפָה {{משני|א}}
# נעשה יפה יותר.
יָפָה {{משני|ב}}
#שם פרטי לנקבה.

קטגוריה:שמות
יִפָּה
# עשה יפה יותר.
= צירופים =
*ייפה את כוחו
= נגזרות =
*יֻפָּה (צורת הסביל)
*יִפּוּי
= מילים נרדפות =
* שִׁפֵּר
* קִשֵּׁט
* הִנְוָוה
= ראו גם =
* טִיֵּב
* מופת
= גיזרון =
* מן המקרא. מקבילות בשפות אחרות: ארמית יָפֶה, אכדית , באותה משמעות.
=מילים נרדפות=
* נאה (1)
* מצוין (2)
* משובח (2)
* הולם (3)
יָפָה {{משני|א}}
# נעשה יפה יותר.
יָפָה {{משני|ב}}
#שם פרטי לנקבה.

קטגוריה:שמות
יִפָּה
# עשה יפה יותר.
= צירופים =
*ייפה את כוחו
= נגזרות =
*יֻפָּה (צורת הסביל)
*יִפּוּי
= מילים נרדפות =
* שִׁפֵּר
* קִשֵּׁט
* הִנְוָוה
= ראו גם =
* טִיֵּב
* מופת
אוביקטיבי
אוֹבְּיֶקְטִיבִי
# בלתי תלוי, שאינו מושפע מדעות או מתחושות אישיות.
#:* כדי שיתבצע משפט אמת על השופט להיות אוביקטיבי.
#:* לעיתים יכול אדם להיות אובייקטיבי יותר כלפי אדם אחר, מאשר ביחס לעצמו, וזאת בשל העובדה שהאדם האחר עלול להיות ביקורתי או שיפוטי כלפי עצמו יתר על המידה.
=גיזרון=
* מלטינית ימי ביניימית: obiectivus.
=מילים נרדפות=
* חסר פניות
* ניטרלי
=ניגודים=
* סוביקטיבי
=ראו גם=
* אובייקט

קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:פסיכולוגיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* מלטינית ימי ביניימית: obiectivus.
=מילים נרדפות=
* חסר פניות
* ניטרלי
=ניגודים=
* סוביקטיבי
=ראו גם=
* אובייקט

קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:פסיכולוגיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
שיפה
שִׁיפָה {{משני|א}}
# מערכת הובלה בצמחים המוליכה את תוצרי הפוטוסינתזה מן העלים והגבעולים.
#:*בעצים שכבת השיפה הקפית בין הקליפה לבין העצה.
=מקור=
* על פי לשון חז"ל, סיבים צמחיים והושאלה לאנטומיה של הצמחים משום שסיבי פשתה ודומיהם נמצאים בשכבת השיפה של הצמח.
=ראו גם=
* אדהזיה
* נימיות (קפילריות)
* עצה
* קוהזיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:חלקי הצמח
שִׁיפָה {{משני|ב}}
# הסרת שכבת חומר בעזרת כלי שיש לו חדודיות קשות המגרדות בחומר.
=גיזרון=
*שם פעולה מן שָׁף
=ראו גם=
* משוף
*שופין
*ניר זכוכית
*בד שמיר

קטגוריה:טכנולוגיה
=מקור=
* על פי לשון חז"ל, סיבים צמחיים והושאלה לאנטומיה של הצמחים משום שסיבי פשתה ודומיהם נמצאים בשכבת השיפה של הצמח.
=ראו גם=
* אדהזיה
* נימיות (קפילריות)
* עצה
* קוהזיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:חלקי הצמח
שִׁיפָה {{משני|ב}}
# הסרת שכבת חומר בעזרת כלי שיש לו חדודיות קשות המגרדות בחומר.
=גיזרון=
*שם פעולה מן שָׁף
=ראו גם=
* משוף
*שופין
*ניר זכוכית
*בד שמיר

קטגוריה:טכנולוגיה
מונומנט
מוֹנוֹמֶנְט
# מבנה המשמש להנצחה.
#:* העיר הזאת עשירה במונומנטים מדהימים ביופיים, שהקמו לזכר אישים ואירועים היסטוריים שקרו בעיר הזאת.
=גיזרון=
* מלטינית: monumentum, מן monere.
=מילים נרדפות=
* אנדרטה
* פסל
=ראו גם=
* מונומנטלי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
מוֹנוֹמֶנְט
# מבנה המשמש להנצחה.
#:* העיר הזאת עשירה במונומנטים מדהימים ביופיים, שהקמו לזכר אישים ואירועים היסטוריים שקרו בעיר הזאת.
=גיזרון=
* מלטינית: monumentum, מן monere.
=מילים נרדפות=
* אנדרטה
* פסל
=ראו גם=
* מונומנטלי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
טרפת
טְרֹפֶת
# שברי אונייה שעלתה על החוף או טבעה ושקעה למצולות; אונייה טרופה.
#:* ארכאולוגים משו את טרופת האונייה העתיקה מקרקעית הים.
= גיזרון =
* מן טֶרֶף, ערבוב.
* על יסוד "ספינה מיטרפת בים" בלשון התלמוד. ראו: נטרפה ספינה.
=מילים נרדפות=
* אונייה טרופה
* ספינה טרופה
=ראו גם=
* נטרפה ספינה
* סחורה טרופה
* טֶרֶף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:ימאות
טְרֹפֶת
# שברי אונייה שעלתה על החוף או טבעה ושקעה למצולות; אונייה טרופה.
#:* ארכאולוגים משו את טרופת האונייה העתיקה מקרקעית הים.
= גיזרון =
* מן טֶרֶף, ערבוב.
* על יסוד "ספינה מיטרפת בים" בלשון התלמוד. ראו: נטרפה ספינה.
=מילים נרדפות=
* אונייה טרופה
* ספינה טרופה
=ראו גם=
* נטרפה ספינה
* סחורה טרופה
* טֶרֶף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:ימאות
דוכנית
דּוּכָנִית
# באוניית מפרשים: משטח סביב ראש־התורן התחתי, לריווח הרכסות המייצבות את התורן העילי.
#:* באוניות מפרשים מלחמתיות שימשו הדוכניות גם כעמדות ירי, מהן המטירו אש רובים על האויב.
=גיזרון=
* מן דוכן.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* דוכנית ירי
=מילים נרדפות=
* דוכנית התורן, דוכניות התרנים
=ראו גם=
* קן הצופה
* קן העורב
* סלם יעקב
* איש ראש התורן
* מַצְלֵב
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* מן דוכן.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* דוכנית ירי
=מילים נרדפות=
* דוכנית התורן, דוכניות התרנים
=ראו גם=
* קן הצופה
* קן העורב
* סלם יעקב
* איש ראש התורן
* מַצְלֵב
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
קן הצופה
קַן הַצּוֹפֶה
# עמדת תצפית גבוהה בראש התורן הקדמי או הראשי של אונייה, מוגנת מכל עבריה. נמצאת לרוב באוניות לציד לווייתנים.
= גיזרון =
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות, תש"ל (1970).
=מילים נרדפות=
* קן העורב
=ראו גם=
* דוכנית
* צופה

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
= גיזרון =
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות, תש"ל (1970).
=מילים נרדפות=
* קן העורב
=ראו גם=
* דוכנית
* צופה

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
תרן
תֹּרֶן
# כלונס או עמוד איתן וגבוה, הנושא את מפרשיה של ספינה. באוניות קיטור ומנוע נושא התורן אורות שיט, אנטנות מכ"ם ותקשורת ועוד. 
#:* תורניהן של אוניות מפרשים בנויים מכמה קטעים המחוברים זה לזה, הנקראים: תורן תחתי, תורן עילי ותורן על־עילי.
#:* תורנה הראשי של הספינה מתנשא לגובה 25 מטרים.
# עמוד גבוה להנפת דגלים.
#:* דגל הלאום הונף לראש התורן לקול תרועת חצוצרות.
# הֵסִיר תֹּרֶן (הסיר תורן): פירק והוציא תורן של אוניית מפרשים ממקומו.
# שָׁבַר תֹּרֶן (שבר תורן): פגע בתורן של אוניית מפרשים והפילו (ברוח סערה או באש תותחים).
# הִתְקִין תֹּרֶן (התקין תורן): צייד אונייה בתרנים.
# אִדֵּן תֹּרֶן (אידן תורן): זָקַף תורן בסירה או בספינה וקבע אותו למקומו באדן התורן.
#:* את התורן הראשי אידנו קצת מאחורי האמצעית, כשהוא נוטה כמה מעלות לאחור.
# הוֹרִיד תֹּרֶן (הוריד תורן): באוניות מפרשים - פירק והוריד תורן עילי או עלעילי במזג אוויר סוער.
=גיזרון=
* מן המקרא. הגיזרון אינו ידוע. השוו לטיראנוס (tyrannous) הוא עריץ מקומי המוצב על עַם בחסות אימפריאלית.
: הפועל העברי-מקראי 'תרנה' משמש בהוראת מוצב-במאונך,כתורן: 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: תֹּרֶן, הִתְקִין תֹּרֶן, אִדֵּן תֹּרֶן.
=מידע נוסף=
* הביטוי באנגלית before the mast, מילולית: "לפני התורן", פירושו "כמלח פשוט"; המלחים באוניות מפרשים מסחריות התגוררו בצור החרטום (מגורי חרטום), מלפנים לתורן הקדמי, בניגוד לקצינים שהתגוררו בירכתיים.
=נגזרות=
* תְּרֻנָּה
* תָּרְנִית
* תָּרְנִי
=תרגום=
* ייונית עתיקה: (הגייה: הִיסְטוֹס)
* ערבית: (הגייה: צָארִן)
=ראו גם=
* מפרש
* נס
=סמוכין=
קטגוריה:מילים עלומות שורש
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* מן המקרא. הגיזרון אינו ידוע. השוו לטיראנוס (tyrannous) הוא עריץ מקומי המוצב על עַם בחסות אימפריאלית.
: הפועל העברי-מקראי 'תרנה' משמש בהוראת מוצב-במאונך,כתורן: 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: תֹּרֶן, הִתְקִין תֹּרֶן, אִדֵּן תֹּרֶן.
=מידע נוסף=
* הביטוי באנגלית before the mast, מילולית: "לפני התורן", פירושו "כמלח פשוט"; המלחים באוניות מפרשים מסחריות התגוררו בצור החרטום (מגורי חרטום), מלפנים לתורן הקדמי, בניגוד לקצינים שהתגוררו בירכתיים.
=נגזרות=
* תְּרֻנָּה
* תָּרְנִית
* תָּרְנִי
=תרגום=
* ייונית עתיקה: (הגייה: הִיסְטוֹס)
* ערבית: (הגייה: צָארִן)
=ראו גם=
* מפרש
* נס
=סמוכין=
קטגוריה:מילים עלומות שורש
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
תורן
תּוֹרָן
#שממלא תפקיד מסוים בפרק זמן נתון.
#:* תורני חדר האוכל ערכו את השולחנות בסדר מופתי.
#:* "תייר שנאשם בגניבת 7500 ל"י... הובא לדין ביום ב' בפני הנשיא התורן של בית המשפט המחוזי בתל־אביב." (מתוך עיתון "חרות", 3 ביוני 1953)
=גיזרון=
* מן תּוֹר במשמעות זמן, מועד.
תּוֹרָן
#שממלא תפקיד מסוים בפרק זמן נתון.
#:* תורני חדר האוכל ערכו את השולחנות בסדר מופתי.
#:* "תייר שנאשם בגניבת 7500 ל"י... הובא לדין ביום ב' בפני הנשיא התורן של בית המשפט המחוזי בתל־אביב." (מתוך עיתון "חרות", 3 ביוני 1953)
=גיזרון=
* מן תּוֹר במשמעות זמן, מועד.
סקריה
סְקַרְיָה (<small>גם</small> אִסְקַרְיָה)
סקריות מפרשים רוחביים

# כלונס בספינת מפרשים אליו מחוברת השפה העליונה של מפרש רוחבי או מפרש לטיני. 
#:* אמצע הסקריה נקרא "צוואר", כל אחד משני קצותיה - "זרוע", והחלק שבין הצוואר לזרוע נקרא - "כָּתֵף".
# הִצְלִיב סְקַרְיָה: באוניות בעלות מפרשים רוחביים - משך בחבל והעלה סקריה למרומי התורן, ואחר כך סובב אותה שתי וערב לתורן.
# יִשֵּׁר סְקַרְיָה (יישר סקריה): באוניות בעלות מפרשים רוחביים - העמיד את הסקריה והמפרש בזווית ישרה לתורן או לקו השדרית של האונייה.
# מִשֵּׁךְ סְקַרְיָה (מישך סקריה): בספינות בעלות מפרשים רוחביים: סובב אופקית את הסקריה כדי להביא את המפרש לזווית הרצויה ביחס לרוח. כיוון את הסקריה באמצעות המושכות.
=גיזרון=
* אִסְקַרְיָא, אִיסְקַרְיָא. למשל: (תרגום: "אילפא נתלה על סקריית המפרש").
* ועד הלשון העברית, רשימת מונחי ספנות (תש"א), 1940: "אסקריה"; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "סְקַרְיָה", "מִשֵּׁךְ (סְקַרְיָה)". 
* סקריה אלכסונית הנמשכת משני צדי התורן נקראת בעברית זרוע (lug).
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על כתובות סט ב: "[...] באיסקריא דמכותא – בכלונסות ארזים שתולים בה וילון הספינה; מכותא – וילון."
* יש המפרשים "מכותא" – ספינה, ואחרים – תורן של ספינה (ראו: בבא בתרא קסא ב).
=צירופים=
* זרוע הסקריה
* כתף הסקריה
* צואר הסקריה
* סקרית אותות
=ראו גם=
* מנור
* גף
* זרוע
* כלונס

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* אִסְקַרְיָא, אִיסְקַרְיָא. למשל: (תרגום: "אילפא נתלה על סקריית המפרש").
* ועד הלשון העברית, רשימת מונחי ספנות (תש"א), 1940: "אסקריה"; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "סְקַרְיָה", "מִשֵּׁךְ (סְקַרְיָה)". 
* סקריה אלכסונית הנמשכת משני צדי התורן נקראת בעברית זרוע (lug).
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על כתובות סט ב: "[...] באיסקריא דמכותא – בכלונסות ארזים שתולים בה וילון הספינה; מכותא – וילון."
* יש המפרשים "מכותא" – ספינה, ואחרים – תורן של ספינה (ראו: בבא בתרא קסא ב).
=צירופים=
* זרוע הסקריה
* כתף הסקריה
* צואר הסקריה
* סקרית אותות
=ראו גם=
* מנור
* גף
* זרוע
* כלונס

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
טרפדת
טַרְפֶּדֶת
# ספינת מלחמה קטנה ומהירה, חמושה בטורפדות, לתקיפת כלי שטח. 
#:* ספינות הטילים דחקו את רגליהן של הטרפדות מן הזירה הימית.
#:* טרפדות של חיל הים הטביעו בשוגג את אוניית הביון האמריקנית "ליברטי".
=גיזרון=
* מן טורפדו, אמצעי הלחימה העיקרי בו מצוידת הספינה.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: אֳנִיַּת טוֹרְפֵּדוֹ (torpedo boat).
=מילים נרדפות=
* ספינת טורפדו, סט"ר
* <small>(לשון התחייה)</small>: אניה נושאת כלי מפץ, אנית מפץ, טרפיד, טורפיד, טורפידה, טורפידיה, סירת טורפידין, תרפיד, מוקשנית, סירה מוקשנית, סירת מוקש
= ראו גם =
* סט"ר
* טורפדו
* טרפד
=סימוכין=
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* מן טורפדו, אמצעי הלחימה העיקרי בו מצוידת הספינה.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: אֳנִיַּת טוֹרְפֵּדוֹ (torpedo boat).
=מילים נרדפות=
* ספינת טורפדו, סט"ר
* <small>(לשון התחייה)</small>: אניה נושאת כלי מפץ, אנית מפץ, טרפיד, טורפיד, טורפידה, טורפידיה, סירת טורפידין, תרפיד, מוקשנית, סירה מוקשנית, סירת מוקש
= ראו גם =
* סט"ר
* טורפדו
* טרפד
=סימוכין=
קטגוריה:כלי שיט
PTSD
PTSD
# Post-traumatic sterss disorder.</br>הפרעת דחק בתר־חבלתית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
קטגוריה:ראשי תיבות ברפואה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
קטגוריה:ראשי תיבות ברפואה
ספנה
סַפְנָה
# מדור פנימי באוניית סוחר או באוניית דיג, מתחת הסיפון העליון, בו מאוחסנים הסחורות והמטענים שהיא מובילה. 
# באוניות מפרשים מלחמתיות: החלל מתחת סיפון התותחים התחתון, ששימש לאחסנת הצידה והאספקה של האונייה, ונחלק לכמה מדורים: מחסן הדגים, מחסן השיכר, מחסן התחמושת, מחסן הלחם ועוד.
=גיזרון=
* סַפְנָא: תרגום: "ואשר לעוף החול, אבי מצא אותו שוכב בספנת התיבה" [=תיבת נח]. 
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי ימאות, תשי"ב (1953); מילון למונחי הימאות, תש"ל (1970).
= פרשנים מפרשים =
* רש"י על סנהדרין קח ב: "בספנה - בחדר ספון ומתוקן לו."
=מילים נרדפות=
# מחסן <small>(למטען באונייה)</small>
=ראו גם=
* בינת סיפונים
* סיפון ביניים
=סימוכין=
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
קטגוריה:ארמית
סְפֻנָּה
# צי האניות או צי הסחר של מדינה.
=גיזרון=
* מן ספינה. כנראה על יסוד shipping (ship + -ing).
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* צי
* אֳנִי
=ראו גם=
* צי מסחרי
* צי מלחמתי

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* סַפְנָא: תרגום: "ואשר לעוף החול, אבי מצא אותו שוכב בספנת התיבה" [=תיבת נח]. 
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי ימאות, תשי"ב (1953); מילון למונחי הימאות, תש"ל (1970).
= פרשנים מפרשים =
* רש"י על סנהדרין קח ב: "בספנה - בחדר ספון ומתוקן לו."
=מילים נרדפות=
# מחסן <small>(למטען באונייה)</small>
=ראו גם=
* בינת סיפונים
* סיפון ביניים
=סימוכין=
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
קטגוריה:ארמית
סְפֻנָּה
# צי האניות או צי הסחר של מדינה.
=גיזרון=
* מן ספינה. כנראה על יסוד shipping (ship + -ing).
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* צי
* אֳנִי
=ראו גם=
* צי מסחרי
* צי מלחמתי

קטגוריה:ימאות
משחתת
מַשְׁחֶתֶת
# אוניית מלחמה בינונית בגודלה, הממלאת תפקידי ליווי והגנה על כלי שיט גדולים ממנה כמו סיירות ונושאות מטוסים.
=גיזרון=
* מן ש-ח-ת, שִׁחֵת-השחית. destroyer, קיצור של torpedo boat destroyer.
* המשחתת פותחה בשנות השמונים של המאה ה־19. היא הייתה במקורה אנייה מהירה בעלת הדחק של כ־250 טון, שנועדה לסכל התקפה של ספינות טורפדו מהירות על אניות הקרב הגדולות המהוות את עיקר הצי, ומכאן שמה. בתחילה חומשה בתותחים ואחר כך גם בטורפדות. במלחמת העולם הראשונה קוצר שמה מ־torpedo boat destroyer ל־destroyer. המילה "משחתת" חודשה בתחילת שנות החמישים של המאה ה־20.
=צירופים=
* משחתת טילים
=מילים נרדפות=
* אניית משחית <small>(ארכאי)</small>
* משחיתה <small>(ארכאי)</small>
* חבלנית <small>(ארכאי)</small>
* <small>לשון התחייה:</small> אניה מהרסת טרפידים, מהרסת טורפידין, מהרסת טארפעדא, אניה מחבלת מוקשים, אניה מחרבת, אניה נגד טרפידים, אניה קונטר־טורפידית<ref>שפת הים – ים וספנות בעיתוני ההשכלה והתחייה, 1918-1788: [https://sfathayam.com/%d7%9e%d7%95%d7%a0%d7%97%d7%99%d7%9d-%d7%99%d7%9e%d7%99%d7%99%d7%9d-%d7%94%d7%99%d7%a1%d7%98%d7%95%d7%a8%d7%99%d7%99%d7%9d/ מונחים ימיים היסטוריים].</ref>
=ראו גם=
* טורפדו
* ספינת טורפדו
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:שחת (שרש)
=גיזרון=
* מן ש-ח-ת, שִׁחֵת-השחית. destroyer, קיצור של torpedo boat destroyer.
* המשחתת פותחה בשנות השמונים של המאה ה־19. היא הייתה במקורה אנייה מהירה בעלת הדחק של כ־250 טון, שנועדה לסכל התקפה של ספינות טורפדו מהירות על אניות הקרב הגדולות המהוות את עיקר הצי, ומכאן שמה. בתחילה חומשה בתותחים ואחר כך גם בטורפדות. במלחמת העולם הראשונה קוצר שמה מ־torpedo boat destroyer ל־destroyer. המילה "משחתת" חודשה בתחילת שנות החמישים של המאה ה־20.
=צירופים=
* משחתת טילים
=מילים נרדפות=
* אניית משחית <small>(ארכאי)</small>
* משחיתה <small>(ארכאי)</small>
* חבלנית <small>(ארכאי)</small>
* <small>לשון התחייה:</small> אניה מהרסת טרפידים, מהרסת טורפידין, מהרסת טארפעדא, אניה מחבלת מוקשים, אניה מחרבת, אניה נגד טרפידים, אניה קונטר־טורפידית<ref>שפת הים – ים וספנות בעיתוני ההשכלה והתחייה, 1918-1788: [https://sfathayam.com/%d7%9e%d7%95%d7%a0%d7%97%d7%99%d7%9d-%d7%99%d7%9e%d7%99%d7%99%d7%9d-%d7%94%d7%99%d7%a1%d7%98%d7%95%d7%a8%d7%99%d7%99%d7%9d/ מונחים ימיים היסטוריים].</ref>
=ראו גם=
* טורפדו
* ספינת טורפדו
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:שחת (שרש)
חמוץ
חָמוּץ
# דבר שטעמו נובע מנוכחות חומצה.
#:* פירות הדר הינם חמוצים.
# זועף, כועס וממורמר.
#:* במשך כל הארוע הוא ישב עם פרצוף חמוץ ולא דיבר עם אף אחד.
# ספוג בדם, צבוע אדום.
=גיזרון=
* (1+2:) משותפת למספר לשונות שמיות; למשל ערבית: (חַאמִץ').
* (3:) המילה חמוּץ מופיעה במקרא פעם אחת בספר ישעיהו במשמעות אדום (ר' ציטוט לעיל). הכוונה לבגדים שנטבלו בחומץ בן יין שמראהו אדום. מאוחר יותר החלה המילה חמוץ לשמש במשמעות של טעם. נראה שהקשר בין שתי המשמעויות הוא הצבע והטעם של החומץ.
=צירופים=
* מלפפון חמוץ
* חלב חמוץ
* פרצוף חמוץ
* פנים חמוצות
* חמוץ פנים
* ריח חמוץ
= מילים נרדפות =
* פרצוף איכה (2)
* פרצוף תשעה באב (2)
* נפלו פניו (2)
=ניגודים=
* פנים מאירות (2)
=ראו גם=
* טעם
* מלוח
* מר
* מתוק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מזון
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חָמוּץ
# דבר שטעמו נובע מנוכחות חומצה.
#:* פירות הדר הינם חמוצים.
# זועף, כועס וממורמר.
#:* במשך כל הארוע הוא ישב עם פרצוף חמוץ ולא דיבר עם אף אחד.
# ספוג בדם, צבוע אדום.
=גיזרון=
* (1+2:) משותפת למספר לשונות שמיות; למשל ערבית: (חַאמִץ').
* (3:) המילה חמוּץ מופיעה במקרא פעם אחת בספר ישעיהו במשמעות אדום (ר' ציטוט לעיל). הכוונה לבגדים שנטבלו בחומץ בן יין שמראהו אדום. מאוחר יותר החלה המילה חמוץ לשמש במשמעות של טעם. נראה שהקשר בין שתי המשמעויות הוא הצבע והטעם של החומץ.
=צירופים=
* מלפפון חמוץ
* חלב חמוץ
* פרצוף חמוץ
* פנים חמוצות
* חמוץ פנים
* ריח חמוץ
= מילים נרדפות =
* פרצוף איכה (2)
* פרצוף תשעה באב (2)
* נפלו פניו (2)
=ניגודים=
* פנים מאירות (2)
=ראו גם=
* טעם
* מלוח
* מר
* מתוק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מזון
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך