יהב
יָהַב
# נתן.
# הצטרף למגמה, הסכים לפעולה.
=גיזרון=
* לשון המקרא.הפועל מופיע בספרי המקרא הכתובים עברית כמעט רק בצורת ציווי: הַב, הָבוּ, הָבִי, הָבָה. וב:.בארמית המופיעה בספר דניאל ובספר עזרא מופיע הפועל כח' (28) פעמים בבניינים שונים ובזמנים שונים. נראה שהשימוש בעברית הושאל מן הארמית. 
* לשון קדם אפרו-אסיאתיות בהגיית: הְוֲואֲבּ (-hVwab) בהוראת: לתת, לשלוח. במצרית תכונה: (הֲבְּ - ) - לשלוח (שליח, מסר). בלשון געז: בהגיית וֳוהֲבּה (wähäbä) במשמעות- תן, לתת. תיבה זו מגיעה משורש וֲו-ה-בּ, (𐩥 𐩠 𐩨) ערבית: (וַהַבּ وهب) - להעניק, לתת, לסבור.
* בשפות שמיות צפון-מערביות (כנענית,ארמית,אוגריתית) בהן הגה: W' השתנה בעברית עם הזמן להגה-י', כדוגמת: "קוסיַהב"⮀ החופף לשם אחר שנמצא בכתובות :"וֲהַאבאל" , הדי פעפוע לשוני זה מתגלים בתנ"ך שמדווח: ,.
=מובאות נוספות=
* (אתה המלך, מלך־המלכים אשר אלוהי השמים נתן לך מלכות, חוסן, כוח וכבוד).
* (נשאם ונתנם בקדרה חדשה).
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מילים מקראיות
יַהַב
# משא.
# טרדת הנפש ודאגה.
# תקווה, סיכוי.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
* קרא במאמר האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2018/02/11/יַהַב/ יהב].
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. חז"ל מספרים שהתקשו בהבנתה עד שגילו מקבילה בשפה אחרת (ערבית או ארמית) שמשמעותה משא. השוו ערבית 'אֻהְבַּה' [https://en.wiktionary.org/wiki/أهبة أهبة] בהוראת ציוד. במקורות חז"ל שנלקחו מן התרגומים היווניים הקודמים, הופיע הנוסח העברי "יאהבך", ולא - "יהבך", (ויתכן ש האות א' נוספה כ'שגיאת-חכם' אותה המשיכו הבאים אחריו), מכל מקום איש מפרשני המקרא הקדומים או המאוחרים אינו מציע להבין את "יהבך" כ'תקוותך'. היקרות צורת יהב המלמדת כנראה על הטעמה מלעילית ניתן למצוא אצל הפייטן הארץ־ישראלי - יניי, בן המאה השישית לספירה שכותב: "מאד עזה כמוות אהב, נידמה להסקת להב, סלה לא יכבוה מי רהב, עלינו במורא יהב. .
: תרגום מהתלמוד "לא ידעו החכמים מהו "השלך על ה' יהבך" אמר רבה בב"ח יום אחד הייתי הולך אחרי ישמעאלי והייתי נושא משא ואמר לי "שקול יהביך ושדי אגמלאי" - קח משאך והשלך על גמלי. (בבלי ר"ה כ"ו ע"ב)
* כיום מייחסים למילה משמעות של תקוה או יחול אך לדברי חז"ל הנ"ל וגם על פי ההשוואה לפועל יָהַב בן אותו השורש, מסתבר יותר שמשמעות המילה: מה שאדם נושא או נותן.
* ניקוד המילה יְהָב בהגייה מלרעית משוערת על פי כללי הנטייה אך נפוץ לנקד יַהַב ב.
=פרשנים מפרשים=
* רד"ק פירש, "'השלך על ה' יהבך' - כלומר אשר נתן לך עד היום השלך עליו צרכך והוא יכלכלך".
=צירופים=
* השליך יהבו
=נרדפות=
* נטל (1)
* כובד (1)
=ראו גם=
* מטען (1)
* הזדמנות (3)
=הערות שוליים=
*[https://books.google.co.il/books?id=acg9AAAAQBAJ&pg=PA349&lpg=PA349&dq=geez:+whb&source=bl&ots=HO8cZujRQS&sig=ACfU3U1AbgBKMVGQa5lBlHLIQdyRjIRWiA&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwi9i5PamcXmAhUHHMAKHa-6A0wQ6AEwAHoECAcQAQ#v=onepage&q=geez%3A%20whb&f=false געז: (וֲובּ whb) ]

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
* לשון המקרא.הפועל מופיע בספרי המקרא הכתובים עברית כמעט רק בצורת ציווי: הַב, הָבוּ, הָבִי, הָבָה. וב:.בארמית המופיעה בספר דניאל ובספר עזרא מופיע הפועל כח' (28) פעמים בבניינים שונים ובזמנים שונים. נראה שהשימוש בעברית הושאל מן הארמית. 
* לשון קדם אפרו-אסיאתיות בהגיית: הְוֲואֲבּ (-hVwab) בהוראת: לתת, לשלוח. במצרית תכונה: (הֲבְּ - ) - לשלוח (שליח, מסר). בלשון געז: בהגיית וֳוהֲבּה (wähäbä) במשמעות- תן, לתת. תיבה זו מגיעה משורש וֲו-ה-בּ, (𐩥 𐩠 𐩨) ערבית: (וַהַבּ وهب) - להעניק, לתת, לסבור.
* בשפות שמיות צפון-מערביות (כנענית,ארמית,אוגריתית) בהן הגה: W' השתנה בעברית עם הזמן להגה-י', כדוגמת: "קוסיַהב"⮀ החופף לשם אחר שנמצא בכתובות :"וֲהַאבאל" , הדי פעפוע לשוני זה מתגלים בתנ"ך שמדווח: ,.
=מובאות נוספות=
* (אתה המלך, מלך־המלכים אשר אלוהי השמים נתן לך מלכות, חוסן, כוח וכבוד).
* (נשאם ונתנם בקדרה חדשה).
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מילים מקראיות
יַהַב
# משא.
# טרדת הנפש ודאגה.
# תקווה, סיכוי.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
* קרא במאמר האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2018/02/11/יַהַב/ יהב].
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. חז"ל מספרים שהתקשו בהבנתה עד שגילו מקבילה בשפה אחרת (ערבית או ארמית) שמשמעותה משא. השוו ערבית 'אֻהְבַּה' [https://en.wiktionary.org/wiki/أهبة أهبة] בהוראת ציוד. במקורות חז"ל שנלקחו מן התרגומים היווניים הקודמים, הופיע הנוסח העברי "יאהבך", ולא - "יהבך", (ויתכן ש האות א' נוספה כ'שגיאת-חכם' אותה המשיכו הבאים אחריו), מכל מקום איש מפרשני המקרא הקדומים או המאוחרים אינו מציע להבין את "יהבך" כ'תקוותך'. היקרות צורת יהב המלמדת כנראה על הטעמה מלעילית ניתן למצוא אצל הפייטן הארץ־ישראלי - יניי, בן המאה השישית לספירה שכותב: "מאד עזה כמוות אהב, נידמה להסקת להב, סלה לא יכבוה מי רהב, עלינו במורא יהב. .
: תרגום מהתלמוד "לא ידעו החכמים מהו "השלך על ה' יהבך" אמר רבה בב"ח יום אחד הייתי הולך אחרי ישמעאלי והייתי נושא משא ואמר לי "שקול יהביך ושדי אגמלאי" - קח משאך והשלך על גמלי. (בבלי ר"ה כ"ו ע"ב)
* כיום מייחסים למילה משמעות של תקוה או יחול אך לדברי חז"ל הנ"ל וגם על פי ההשוואה לפועל יָהַב בן אותו השורש, מסתבר יותר שמשמעות המילה: מה שאדם נושא או נותן.
* ניקוד המילה יְהָב בהגייה מלרעית משוערת על פי כללי הנטייה אך נפוץ לנקד יַהַב ב.
=פרשנים מפרשים=
* רד"ק פירש, "'השלך על ה' יהבך' - כלומר אשר נתן לך עד היום השלך עליו צרכך והוא יכלכלך".
=צירופים=
* השליך יהבו
=נרדפות=
* נטל (1)
* כובד (1)
=ראו גם=
* מטען (1)
* הזדמנות (3)
=הערות שוליים=
*[https://books.google.co.il/books?id=acg9AAAAQBAJ&pg=PA349&lpg=PA349&dq=geez:+whb&source=bl&ots=HO8cZujRQS&sig=ACfU3U1AbgBKMVGQa5lBlHLIQdyRjIRWiA&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwi9i5PamcXmAhUHHMAKHa-6A0wQ6AEwAHoECAcQAQ#v=onepage&q=geez%3A%20whb&f=false געז: (וֲובּ whb) ]

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:שמות