סבא
סַבָּא
# כינוי לאב ההורה, סב.
#:* לסבא שלי יש ספרייה ענקית.
#:* "דממה בעיירה ובביתנו; גם סבא, גם סבתא, גם אבא ואמא שותקים" ([http://benyehuda.org/gutman/ben-zion_prose030.html "מכתב גדול"], שמחה בן־ציון)
#:* "והנכדים לא יכלו למלאות פיהם צחוק, שמא יקפיד סבא, ענן של מרה־שחורה ירד על הבית, על החצר, והכביד על הכל" ([http://benyehuda.org/steinberg_yehuda/zaken_xole.html "זקן חולה"], יהודה שטיינברג)
# זקן, ישיש.
#:* ראיתי סבא אחד באוטובוס וקמתי כדי לתת לו לשבת.
#:* "וברוב הימים נטפל לי סבא אחד מבעלי ברית הממזר, רשע, ערום וגנב" ([http://benyehuda.org/mos/book_of_beggars.html "ספר הקבצנים"], מנדלי מוכר ספרים)
#:* "זה כחמשים שנה ויותר יושב לו אותו סבא בתוך כסאו, המשקפים נתונים לו על עיניו הקטנות המחודדות וראשו כפוף על־גבי גליון לבן" ([http://benyehuda.org/bialik/article09.html "יוצר הנוסח"], חיים נחמן ביאליק)
=גיזרון=
* מארמית. במקורה בארמית הייתה המילה sava, בבי"ת רפה ובמלרע.
=צירופים=
* ישראל סבא
* סבא בביתא פאחא בביתא
* סבא גדול
* סבא רבא
* מקל סבא
=מילים נרדפות=
* בא בימים (2)
* זקן (2)
* ישיש (2)
* סב (1, 2)
* קשיש (2)
* אב זקן
=ניגודים=
* ילד
* נער
* תינוק
* קטן
* נכד, נכדה
=מידע נוסף=
* לפי כללי האקדמיה ללשון העברית, מילים ארמיות ממין נקבה נכתבות בעברית בה"א בסופן (למשל: דוגמה, סדנה). מכלל זה יוצאות המילים: סבתא, סבא, אמא, אבא. 
*שאילת המילים מהארמית בתבנית זו מקשה על הטייתן ברבים. [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/13061001.aspx האקדמיה מעדיפה] חזרה לצורת העברית בצורת הרבים: אבות, אמהות, סבים, סבתות.
*באופן דומה, הוספת ה"א הידיעה למילה ארמית מיודעת אינה תקינה. למשל, "אמא" היא מילה מיודעת, ו"האמא" היא יידוע כפול (ראו למשל: בחוברת "[http://hebrew-academy.huji.ac.il/Milim/matsagot/Pages/201109-AlTomarEmor.aspx אַל תֹּאמַר - אֱמֹר. השגיאות השגורות בדבור]" של ועד הלשון העברית, ירושלים תרע"א). צורת הידוע בעברית היא "האב", "האם", "הסב", "הַסָּבָה".
=ראו גם=
* אבא
* אימא
* נכד
* סבתא
* שיבה
=קישורים חיצוניים=
* על ההגייה סָבָא בבי"ת רפה ובמלרע, [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/24031001.aspx באתר האקדמיה ללשון העברית].

קטגוריה:משפחה
קטגוריה:גילים
סָבָא
# שתה הרבה מאוד בדר"כ משקה חריף כשיכר, ויין.
#:* "בעלי לשון הרע הוציאו את דבּתם רעה כי סובא הוא ואוהב למשוך ביין את בשׂרו" ([http://benyehuda.org/yalag/shneyhem.html "שניהם כאחד טובים"], יהודה לייב גורדון)
=גיזרון=
# מקור הפועל אינו ידוע, אך בשפות שמיות אחרות קיימים פעלים מקבילים דומים (למשל הפועל הארמי סְבָא בתלמוד ארמית: -מוכרי יין). 
:* בתעודות שנתגלו בעיר אמר הכתובות אכדית בניב מקומי יין-חסְפֻּ ḥaspu בהוראת סוג של יין איכותי ללא משקעים (בניגוד ליין מצבְּ, yn mṣb) .
=צירופים=
* זולל וסובא
=נגזרות=
* סביאה
* מסבאה
=ראו גם=
* שבע
* אלכוהול
* חמרמורת
* יין
* שיכרון
סֹבֶא
# משקה חריף, משקה משכּר.
=גיזרון=
# מקור המילה אינו ידוע, אך בשפות שמיות אחרות (אכדית, ארמית־סורית וערבית) קיימות מילים דומות הקשורות ליין.
=פרשנים מפרשים=
* מצודת ציון: "כן נקראים משקים המשכרים."
* רד"ק: "הוא היין הנמכר בחנות לפי שבאים שם רקים ופוחזים וסובאים ומשתכרין שם."
* רש"י: "משקים."
=ראו גם=
* אלכוהול
* חמרמורת
* יין
* מסבאה
* שיכרון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משקאות
=גיזרון=
* מארמית. במקורה בארמית הייתה המילה sava, בבי"ת רפה ובמלרע.
=צירופים=
* ישראל סבא
* סבא בביתא פאחא בביתא
* סבא גדול
* סבא רבא
* מקל סבא
=מילים נרדפות=
* בא בימים (2)
* זקן (2)
* ישיש (2)
* סב (1, 2)
* קשיש (2)
* אב זקן
=ניגודים=
* ילד
* נער
* תינוק
* קטן
* נכד, נכדה
=מידע נוסף=
* לפי כללי האקדמיה ללשון העברית, מילים ארמיות ממין נקבה נכתבות בעברית בה"א בסופן (למשל: דוגמה, סדנה). מכלל זה יוצאות המילים: סבתא, סבא, אמא, אבא. 
*שאילת המילים מהארמית בתבנית זו מקשה על הטייתן ברבים. [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/13061001.aspx האקדמיה מעדיפה] חזרה לצורת העברית בצורת הרבים: אבות, אמהות, סבים, סבתות.
*באופן דומה, הוספת ה"א הידיעה למילה ארמית מיודעת אינה תקינה. למשל, "אמא" היא מילה מיודעת, ו"האמא" היא יידוע כפול (ראו למשל: בחוברת "[http://hebrew-academy.huji.ac.il/Milim/matsagot/Pages/201109-AlTomarEmor.aspx אַל תֹּאמַר - אֱמֹר. השגיאות השגורות בדבור]" של ועד הלשון העברית, ירושלים תרע"א). צורת הידוע בעברית היא "האב", "האם", "הסב", "הַסָּבָה".
=ראו גם=
* אבא
* אימא
* נכד
* סבתא
* שיבה
=קישורים חיצוניים=
* על ההגייה סָבָא בבי"ת רפה ובמלרע, [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/24031001.aspx באתר האקדמיה ללשון העברית].

קטגוריה:משפחה
קטגוריה:גילים
סָבָא
# שתה הרבה מאוד בדר"כ משקה חריף כשיכר, ויין.
#:* "בעלי לשון הרע הוציאו את דבּתם רעה כי סובא הוא ואוהב למשוך ביין את בשׂרו" ([http://benyehuda.org/yalag/shneyhem.html "שניהם כאחד טובים"], יהודה לייב גורדון)
=גיזרון=
# מקור הפועל אינו ידוע, אך בשפות שמיות אחרות קיימים פעלים מקבילים דומים (למשל הפועל הארמי סְבָא בתלמוד ארמית: -מוכרי יין). 
:* בתעודות שנתגלו בעיר אמר הכתובות אכדית בניב מקומי יין-חסְפֻּ ḥaspu בהוראת סוג של יין איכותי ללא משקעים (בניגוד ליין מצבְּ, yn mṣb) .
=צירופים=
* זולל וסובא
=נגזרות=
* סביאה
* מסבאה
=ראו גם=
* שבע
* אלכוהול
* חמרמורת
* יין
* שיכרון
סֹבֶא
# משקה חריף, משקה משכּר.
=גיזרון=
# מקור המילה אינו ידוע, אך בשפות שמיות אחרות (אכדית, ארמית־סורית וערבית) קיימות מילים דומות הקשורות ליין.
=פרשנים מפרשים=
* מצודת ציון: "כן נקראים משקים המשכרים."
* רד"ק: "הוא היין הנמכר בחנות לפי שבאים שם רקים ופוחזים וסובאים ומשתכרין שם."
* רש"י: "משקים."
=ראו גם=
* אלכוהול
* חמרמורת
* יין
* מסבאה
* שיכרון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משקאות