חרס
חֶרֶס (גם: חֶרֶשׂ)
# משקע של חמר עשיר (למעשה, אדמת טין, בעלת הרכב אחיד פחות או יותר המורכב מגרגרים דקים) המעוצב בידי אמן, שורף באש ונתקשה.
# <small>בצורת הרבים</small> שברי חרס, במיוחד בהקשר של ממצאים ארכיאולוגיים.
#:*בחפירות נמצאו חרסים רבים ועליהם כתובות קדומות.
# כלוּם. שום דבר בעל ערך.
#:*החיפושים שנערכו אחר הפריט האבוד העלו חרס.
=גיזרון=
* בלשון המקרא מופיעה המילה (במשמעות הראשונה) תמיד בשי"ן שמאלית, אולם כבר בלשון חז"ל היא נכתבה בסמ"ך, בדומה למילים רבות אחרות (למשל שׂכין וסכין).
* המילה משותפת לכמה שפות עתיקות: חיתית, בהגיית: חָרְשִׁי DUG-ḫarši (סימן DUG לציון: כלי) . פונית: חִירְס chirs . בארמית - חַרְסָא .
* יש לציין שבלשון התורנית המילה 'חרש' קשורה למשמעות כשוף- שנאמר,
=צירופים=
*כחרס הנשבר
*יבש כחרס
=נגזרות=
*חרסינה
*חרסית
=תרגום=
*אנגלית: ‏
*רוסית: керамика (הגייה קרמיקה)
=ראו גם=
*חמר
*קרמיקה
*פחר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
חֶרֶס
# השמש; חַמָּה.
=גיזרון=
*לשון המקרא. נקרא במלעיל.
* אחד משלושת השמות שבהן נקראת השמש בספרות הקבלה, בהתאם לשלושת עולמות בי"ע. לעיתים מאוית עם שׂין: חרשׂ.
=מילים נרדפות=
* המאור הגדול
חֶרֶס
#צדף.
#*
#*
=גיזרון=
*לשון מקראי.
*:, 
*:: תרגום : "לולא העליתי לך את מכיתת החרס לא היית מוצא המרגלית שתחתיה".
:הניב- "העלה חרס בידו" שאול ממלאכת שולי הפנינים המתייגעים בחיפוש צדפות הפנינים וכושלים במוצאם צדפות פשוטות חסרות ערך.
:כך גם הלוויתן הרובץ על צדפים חדים בקרקעית הים כבפסוק הנ"ל (ר' חנוך ארנטרוי, עיונים בדברי חז"ל ובלשונם קמט).
=מידע נוסף=
"הוָה לֵיה למידרש ביה מַרגניתא [אבן טובה], ודרש ביה חֵספא (יבמות צ"ד, ע"א) :

כך אמר רב על דרשתו של התנא ר' אלעזר בן מתיא: ' היה יכול לדרוש בענין זה מרגלית (דבר יפה) ודרש בו חרס (דרוש [דבר] גרוע). וזו היא [לשון] מליצה מפורסמת [בקרב חכמי הספר]. '

([השימוש במושגים] "מרגניתא" ו"חספא" ל[שם התיחסות ל]עניני [דברי־] תורה מצויים הרבה בתלמוד, כגון [למשל] "אי לאו דדלאי לך חספא וכו') "
: [https://benyehuda.org/read/4945 אתר פרויקט בן־יהודה : אוצר המשלים והפתגמים, סימן 994]
=צירופים=
*העלה חרס בידו
=סמוכין=====חֶרֶס (גם: חֶרֶשׂ)
# משקע של חמר עשיר (למעשה, אדמת טין, בעלת הרכב אחיד פחות או יותר המורכב מגרגרים דקים) המעוצב בידי אמן, שורף באש ונתקשה.
# <small>בצורת הרבים</small> שברי חרס, במיוחד בהקשר של ממצאים ארכיאולוגיים.
#:*בחפירות נמצאו חרסים רבים ועליהם כתובות קדומות.
# כלוּם. שום דבר בעל ערך.
#:*החיפושים שנערכו אחר הפריט האבוד העלו חרס.
=גיזרון=
* בלשון המקרא מופיעה המילה (במשמעות הראשונה) תמיד בשי"ן שמאלית, אולם כבר בלשון חז"ל היא נכתבה בסמ"ך, בדומה למילים רבות אחרות (למשל שׂכין וסכין).
* המילה משותפת לכמה שפות עתיקות: חיתית, בהגיית: חָרְשִׁי DUG-ḫarši (סימן DUG לציון: כלי) . פונית: חִירְס chirs . בארמית - חַרְסָא .
* יש לציין שבלשון התורנית המילה 'חרש' קשורה למשמעות כשוף- שנאמר,
=צירופים=
*כחרס הנשבר
*יבש כחרס
=נגזרות=
*חרסינה
*חרסית
=תרגום=
*אנגלית: ‏
*רוסית: керамика (הגייה קרמיקה)
=ראו גם=
*חמר
*קרמיקה
*פחר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
חֶרֶס
# השמש; חַמָּה.
=גיזרון=
*לשון המקרא. נקרא במלעיל.
* אחד משלושת השמות שבהן נקראת השמש בספרות הקבלה, בהתאם לשלושת עולמות בי"ע. לעיתים מאוית עם שׂין: חרשׂ.
=מילים נרדפות=
* המאור הגדול
חֶרֶס
#צדף.
#*
#*
=גיזרון=
*לשון מקראי.
*:, 
*:: תרגום : "לולא העליתי לך את מכיתת החרס לא היית מוצא המרגלית שתחתיה".
:הניב- "העלה חרס בידו" שאול ממלאכת שולי הפנינים המתייגעים בחיפוש צדפות הפנינים וכושלים במוצאם צדפות פשוטות חסרות ערך.
:כך גם הלוויתן הרובץ על צדפים חדים בקרקעית הים כבפסוק הנ"ל (ר' חנוך ארנטרוי, עיונים בדברי חז"ל ובלשונם קמט).
=מידע נוסף=
"הוָה לֵיה למידרש ביה מַרגניתא [אבן טובה], ודרש ביה חֵספא (יבמות צ"ד, ע"א) :

כך אמר רב על דרשתו של התנא ר' אלעזר בן מתיא: ' היה יכול לדרוש בענין זה מרגלית (דבר יפה) ודרש בו חרס (דרוש [דבר] גרוע). וזו היא [לשון] מליצה מפורסמת [בקרב חכמי הספר]. '

([השימוש במושגים] "מרגניתא" ו"חספא" ל[שם התיחסות ל]עניני [דברי־] תורה מצויים הרבה בתלמוד, כגון [למשל] "אי לאו דדלאי לך חספא וכו') "
: [https://benyehuda.org/read/4945 אתר פרויקט בן־יהודה : אוצר המשלים והפתגמים, סימן 994]
=צירופים=
*העלה חרס בידו