OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
קדקוד
קָדְקוֹד (גם: קָדְקֹד)
# גולגולת, ראש, קרקפת.
#:* הילד גירד את קדקודו בניסיונו למצוא את פתרון החידה.
# נקודת המפגש של קרני הזווית במרחב או של צלעות קשתיות במרחב.
#:* הגובה בפירמידה או בטטרהדרון הוא קטע המחבר את הקדקוד עם הפאה שמולו ויוצר עמה זווית ישרה. יש להבדיל בין נקודה במרחב ששייכת לצורה מרחבית, שנקראת קדקוד, לבין נקודה במישור שנקראת נקודה בלבד ויכולה להשתייך לצורה מישורית בלבד. קודקוד אחד יכול לחבר מספר פאות שטוחות או עקמומיות. הוא אפילו יכול להיווצר בנקודה בה יש מקרה קיצון של פאה מרחבית אחת כמו חרוט.
# מפקד, ראש ארגון.
#:* הקדקוד יגיע מחר לערוך ביקורת בבסיס.
# פסגה, החלק הגבוה של דבר מה, בייחוד של דבר עגול.
# (א) הפינה העליונה של מפרש אורכי משולש; הפינה האחורית העליונה של מפרש אורכי מרובע. (ב) הקצה האחורי (העליון) של גף.
=גיזרון=
* אוגריתית: [https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%90%8E%96%F0%90%8E%84%F0%90%8E%96%F0%90%8E%84#Ugaritic qdqd], קדקד. ארמית: קַקַּדֻ וגם קַקֻּדֻ.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* נקודת קדקוד
* קדקוד הצמיחה
* נקודת קדקוד
* נקודת קדקוד
* זוויות קדקודיות
* קדקוד הפרבולה
* נף הקודקוד
=נגזרות=
* קדקודי
* קדקודיתיים
=מילים נרדפות=
* ראש (1), (3), (4)
* גולגולת (1)
* מפקד (3)
* פסגה (4)
* פדחת
* קודקוד הגף (5)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
* אנגלית: (3)
* אנגלית: (4)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
קִדְקוּד
# קרקורה של התרנגולת.
#:* "התרנגולות [...] נסו בנפנוף כנפיים ובקדקוד קולני" (תלמי, דבר).
=גיזרון=
* אונומטופיאה המחקה את צליל קרקור התרנגולת (קד... קד...).
=תרגום=
קטגוריה:אונומטופיה
=גיזרון=
* אוגריתית: [https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%90%8E%96%F0%90%8E%84%F0%90%8E%96%F0%90%8E%84#Ugaritic qdqd], קדקד. ארמית: קַקַּדֻ וגם קַקֻּדֻ.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* נקודת קדקוד
* קדקוד הצמיחה
* נקודת קדקוד
* נקודת קדקוד
* זוויות קדקודיות
* קדקוד הפרבולה
* נף הקודקוד
=נגזרות=
* קדקודי
* קדקודיתיים
=מילים נרדפות=
* ראש (1), (3), (4)
* גולגולת (1)
* מפקד (3)
* פסגה (4)
* פדחת
* קודקוד הגף (5)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
* אנגלית: (3)
* אנגלית: (4)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
קִדְקוּד
# קרקורה של התרנגולת.
#:* "התרנגולות [...] נסו בנפנוף כנפיים ובקדקוד קולני" (תלמי, דבר).
=גיזרון=
* אונומטופיאה המחקה את צליל קרקור התרנגולת (קד... קד...).
=תרגום=
קטגוריה:אונומטופיה
יתוש
יַתּוּשׁ
# פרט מתת־סדרה של סדרת הזבובאים, עדין מהזבוב. הוא מאופיין במבנה גוף מוארך, רגליים ארוכות ודקות ומחושים מחולקים לפרקים. הזחלים חיים בדרך כלל במים.
# סירת משמר ששימשה בחיל הים הישראלי למשימות סיור וביטחון שוטף.
#:* "חיל הים מפעיל ספינות „יתוש“ למשימות פיטרול ושמירה על הבטחון השוטף – נאמר בכתבה שפורסמה ב„במחנה“ השבוע." ("דבר", 9 במרץ 1978, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* על פי האקדמיה ללשון העברית: השורש ב. מילון אבן שושן משער את השורש .
=צירופים=
* אימת יתוש על פיל
* היתוש של טיטוס
* הרג יתוש בתותח
* יתוש בראש
* משקל יתוש
* עקיצת יתוש
=ראו גם=
* אנופלס
* ברחש
* יבחוש
=קישורים חיצוניים=
* [http://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=20153 ובעי לכרכושי בקי – יתוש], פורטל הדף היומי.
* [http://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=5978 כפתו לפני ארי פטור לפני יתושין חייב – יתוש], פורטל הדף היומי.

קטגוריה:חרקים
=גיזרון=
* על פי האקדמיה ללשון העברית: השורש ב. מילון אבן שושן משער את השורש .
=צירופים=
* אימת יתוש על פיל
* היתוש של טיטוס
* הרג יתוש בתותח
* יתוש בראש
* משקל יתוש
* עקיצת יתוש
=ראו גם=
* אנופלס
* ברחש
* יבחוש
=קישורים חיצוניים=
* [http://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=20153 ובעי לכרכושי בקי – יתוש], פורטל הדף היומי.
* [http://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=5978 כפתו לפני ארי פטור לפני יתושין חייב – יתוש], פורטל הדף היומי.

קטגוריה:חרקים
מחזמר
מַחֲזֶמֶר
# הצגת תיאטרון מוזיקלית שמשולבים בה שירה, נגינה ולעתים גם מחול.
#:*במחזמר "אוקלהומה" ניסו רוג'רס והמרשטיין למזג את היסודות הדרמטיים והמוזיקליים.
=גיזרון=
* הלחם בסיסים: מחזה + זמר.
=ראו גם=
* מחזה
* זמר
* הצגה
* תיאטרון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:תאטרון
קטגוריה:בידור
קטגוריה:הלחם בסיסים
מַחֲזֶמֶר
# הצגת תיאטרון מוזיקלית שמשולבים בה שירה, נגינה ולעתים גם מחול.
#:*במחזמר "אוקלהומה" ניסו רוג'רס והמרשטיין למזג את היסודות הדרמטיים והמוזיקליים.
=גיזרון=
* הלחם בסיסים: מחזה + זמר.
=ראו גם=
* מחזה
* זמר
* הצגה
* תיאטרון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:תאטרון
קטגוריה:בידור
קטגוריה:הלחם בסיסים
רום
רוּם
# משקה אלכוהולי המופק מזיקוק שיכר המיוצר מהתססת סוכר קנים (מולסה).
=צירופים=
* רום לבן
* רום חום
=ראו גם=
* אוזו
* גרוג
=קישורים חיצוניים=
* Eleanor Maier, [http://public.oed.com/aspects-of-english/word-stories/rum/ rum], Oxford English Dictionary
=סימוכין=
קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
רוּם (גם רוֹם)
# המרחק בציר האנכי.
#:* .
#:* .
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
=צירופים=
* רום לבן
* רום חום
=ראו גם=
* אוזו
* גרוג
=קישורים חיצוניים=
* Eleanor Maier, [http://public.oed.com/aspects-of-english/word-stories/rum/ rum], Oxford English Dictionary
=סימוכין=
קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
רוּם (גם רוֹם)
# המרחק בציר האנכי.
#:* .
#:* .
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
טפול
טִפּוּל
# דאגה לבריאותו הנפשית או הפיזית של אדם אחר. השקעת מאמץ וידע בניסיון לגרום לשיפור מצבו הבריאותי או הנפשי של אדם אחר. 
#:* הטיפול התרופתי והאוויר הצח שיפרו לאין שיעור את מצבו של החולה.
# האופן שבו אדם מדבר על נושא מסוים או מתמודד עימו.
#:* טיפול הנשיאה במשבר הכלכלי מעורר השתאות.
=גיזרון=
* שם פעולה מן הפועל טיפל.
= צירופים =
* טפול פסיכולוגי
* טפול כימותירפי
* טפול תרופתי
* טפול קוגנטיבי
* טפול רפואי
* טפול נמרץ
* טפול עשרת אלפים
* מוסדות לטיפול בעולים נחשלים
=תרגום=
קטגוריה:רפואה קטגוריה:פסיכולוגיה
=גיזרון=
* שם פעולה מן הפועל טיפל.
= צירופים =
* טפול פסיכולוגי
* טפול כימותירפי
* טפול תרופתי
* טפול קוגנטיבי
* טפול רפואי
* טפול נמרץ
* טפול עשרת אלפים
* מוסדות לטיפול בעולים נחשלים
=תרגום=
קטגוריה:רפואה קטגוריה:פסיכולוגיה
כליזמר
כְּלֵיזְמֵר
פסל של כליזמרים
# כינוי למנגן עממי המופיע כיחיד או עם קבוצה בחתנות ובמסבות שמחה משפחתיות אחרות במסורת מוזיקלית יהודית שמקורה במזרח אירופה.
#:* אחד מאירועי התרבות הגדולים והחשובים בישראל הוא פסטיבל הכליזמרים המתקיים מדי שנה בצפת
#:* נגינת הכליזמרים במזרח אירופה ליוותה את מרבית האירועים בקהילות השונות ובכלל זה אירועי שמחה ואבל.
=גיזרון=
* הלחם בסיסים של הצירוף העברי "כלי זמר"
=קישורים חיצוניים=
[http://www.kotar.co.il/KotarApp/Viewer.aspx?nBookID=99173414#1.3489.6.default הכליזמרים- תולדותיהם, אורח חייהם ויצירותיהם]
[http://cms.education.gov.il/NR/rdonlyres/B8E2AC50-780D-4178-BB2B-89953341D894/135080/mizmor11.pdf כליזמר - תחיה והתחדשות]
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:בידור
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
=גיזרון=
* הלחם בסיסים של הצירוף העברי "כלי זמר"
=קישורים חיצוניים=
[http://www.kotar.co.il/KotarApp/Viewer.aspx?nBookID=99173414#1.3489.6.default הכליזמרים- תולדותיהם, אורח חייהם ויצירותיהם]
[http://cms.education.gov.il/NR/rdonlyres/B8E2AC50-780D-4178-BB2B-89953341D894/135080/mizmor11.pdf כליזמר - תחיה והתחדשות]
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:בידור
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
הל
הֵל
# תבלין המופק מפירות או זרעים של צמח ממשפחת הזנגביל. משמש גם ברפואה עממית.
#:* יהודי תימן משתמשים בהל כתבלין לקפה, כמרכיב חשוב בתבלין חוואיג' לבשר ולמרק, וכן כצמח מרפא
=גיזרון=
* , במשמעות לערום ולפזר או למזוג.כמנהג הערבים לפזר תרמילי הל בקפה, ולמזוג אותו דרך התרמילים שנערמים בזרבובית של סיר הקפה.
=מילים נרדפות=
* חמם
* קרדמון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:תבלינים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
הֵל
# תבלין המופק מפירות או זרעים של צמח ממשפחת הזנגביל. משמש גם ברפואה עממית.
#:* יהודי תימן משתמשים בהל כתבלין לקפה, כמרכיב חשוב בתבלין חוואיג' לבשר ולמרק, וכן כצמח מרפא
=גיזרון=
* , במשמעות לערום ולפזר או למזוג.כמנהג הערבים לפזר תרמילי הל בקפה, ולמזוג אותו דרך התרמילים שנערמים בזרבובית של סיר הקפה.
=מילים נרדפות=
* חמם
* קרדמון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:תבלינים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
בערב ימיו
בַּעֲרֹב יָמָיו
# בְּסוֹף יָמָיו, בְּסוֹף חָיָּיו, בִּשְׁנוֹתָיו הָאַחֲרוֹנוֹת, לְעֵת זִקְנָה, בִּהְיוֹתוֹ זָקֵן.
#:* „ואף-על-פי-כן עמד הגניוס העברי שוב בנסיון. אך עברה שעת חירום, והתחילה עבודת בנין ויצירה ביתר שאת וביתר עוז מבתחלה. והמורה הגדול זכה לראות בערוב ימיו נצחון חדש של הרוח. ביום כ"ה כסלו תרפ"ה נפתח על הר-הצופים בירושלים המכון למדעי היהדות, זה הגרעין והיסוד הראשון לאוניברסיטה העברית בירושלים” ([http://benyehuda.org/gluckson/ginz_essays.html אחד העם], משה גליקסון).
#:* „להזדקן בכבוד - זהו רצונו של כל אדם בערוב ימיו”, מתוך פרסומת לבית אבות.
= מילים נרדפות =
* לעת זקנה
= ניגודים =
* בדמי ימיו
* בְּאִבּוֹ
* באביב ימיו
* באביב חייו
= ראו גם =
* זקן
* זִקְנָה
* יום

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
= מילים נרדפות =
* לעת זקנה
= ניגודים =
* בדמי ימיו
* בְּאִבּוֹ
* באביב ימיו
* באביב חייו
= ראו גם =
* זקן
* זִקְנָה
* יום

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
באביב ימיו
בַּאֲבִיב יָמָיו
# בִּשְׁנוֹת נֵעוּרָיו, בִּתְחִילַּת חָיָּיו, בִּשְׁנוֹת בַּחֲרוּתוֹ.
#:* אנו משתתפים בצער המשפחה, עת בנה נקטף באביב ימיו (מתוך מודעת אבל).
= מילים נרדפות =
* בדמי ימיו
* באבו
* באביב חייו
* בצעירותו
= ניגודים =
* בערב ימיו
= ראו גם =
* נקטף באביב ימיו

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
= מילים נרדפות =
* בדמי ימיו
* באבו
* באביב חייו
* בצעירותו
= ניגודים =
* בערב ימיו
= ראו גם =
* נקטף באביב ימיו

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
נוצה
נוֹצָה
נוצה
# פלומה קלת משקל על עור העוף אשר עשויה סעיפים ובני-סעיפים ונישאת על קנה נוקשה. הנוצות משמשות כסות גוף לעופות וממלאות תפקיד במעוף, שחיה, וויסות חום הגוף, הגנה פיזית וחיזור.
=גיזרון=
* קרוב אל הנץ הנצה.
=צירופים=
* גלגל אותו בזפת ובנוצות
* התהדר בנוצות זרים
* כדור נוצה
* משקל נוצה
* עט נוצה
* ענן נוצה
* קל כנוצה
=נגזרות=
*נצוי
*מנוצה
=מילים נרדפות=
* מוך (1)
* פלומה (1)
* פוך (1)
* קולמוס (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עופות
קטגוריה:אנטומיה
=גיזרון=
* קרוב אל הנץ הנצה.
=צירופים=
* גלגל אותו בזפת ובנוצות
* התהדר בנוצות זרים
* כדור נוצה
* משקל נוצה
* עט נוצה
* ענן נוצה
* קל כנוצה
=נגזרות=
*נצוי
*מנוצה
=מילים נרדפות=
* מוך (1)
* פלומה (1)
* פוך (1)
* קולמוס (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עופות
קטגוריה:אנטומיה
שיש
שַׁיִשׁ
# אבן גיר גבישית אשר עברה התמרה במעמקי כדור הארץ, ולאחר עיבוד הפכה למבריקה לבעלת מרקם חלק. משמשת לפיסול ולבנייה, כגון מדרגות, מרצפות, אנדרטות ועוד.
# משטח אבן או משטח דמוי אבן מלוטש המשמש כמשטח עבודה במטבח וסביב כיור האמבטיה.
#:* במסגרת שיפוץ המטבח החלפנו את השיש הישן בחדש.
=גיזרון=
* אכדית: šaššu, ארמית: שֵׁישַׁא.
*לצד הצורה שַׁיִשׁ, המופיעה פעם אחת במקרא, קיימת גם הצורה שֵׁשׁ בשיר השירים ובמגילת אסתר.
=צירופים=
* עוגת שיש
=ראו גם=
* גרניט
* אלבסטר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאולוגיה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* אכדית: šaššu, ארמית: שֵׁישַׁא.
*לצד הצורה שַׁיִשׁ, המופיעה פעם אחת במקרא, קיימת גם הצורה שֵׁשׁ בשיר השירים ובמגילת אסתר.
=צירופים=
* עוגת שיש
=ראו גם=
* גרניט
* אלבסטר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאולוגיה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חצר
חָצֵר
# שטח פתוח, מתוחם או מגודר הסמוך לבית.
#:*.
# הקבוצה הסובבת את השליט או הדמות הדומיננטית.
#:* האצילים השתייכו לחצר המלך.
=גיזרון=
* אוגריתית חצר 𐎈𐎑𐎗 . ארמית חַטְּרָא‎ . ערבית פרושו להקיף או לצוּר. מכאן נגזר שמה של חצור המקראית.
* משמעות (2) שייכת לרובד העברית החדשה.
= מילים נרדפות =
* קרפיף (1)
* אטריום
=מידע נוסף=
* מין המילה במקרא הוא גם זכר וגם נקבה. למשל לעומת . בספר שמות מופיע אפילו . "עמודיו" - לשון זכר ו"אדניה" לשון נקבה. ורש"י מעיר על הפסוק: "את עמודיו ואת אדניה - הרי חצר קרוי כאן לשון זכר ולשון נקבה וכן דברים הרבה" (כלומר, תופעה זו נמצאת גם במילים אחרות במקרא). בפירוש אבן עזרא על פסוק זה ניתנת דוגמה אחרת לתופעה: "כמו ".
* כיום המילה נהוגה רק בנקבה.
* [http://hebrew-academy.org.il/2010/03/25/%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%9E%D7%AA-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%9D-%D7%9D%D6%B4%D7%99%D7%9D-%D7%95%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%9E%D7%AA-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%9D-%D7%95%D6%B9%D7%AA-%D7%91%D7%96%D7%9B%D7%A8/ באתר האקדמיה ללשון העברית] מצוינת המילה "חצר" ברשימת מילים בעלות שתי צורות רבים, שנוצר ביניהן הבדל משמעות: "בכמה שמות נוצר בידול משמעות בין שתי צורות הרבים. למשל:.. חָצֵר: צורת הרבים הרגילה היא חֲצֵרוֹת, ואילו הצורה חֲצֵרִים היא מונח משפטי לציון שטח אדמה עם כל מה שעליו".
=ראו גם=
* אכסדרה (1)
* תחום (1)
* מגרש (1)
* קליקה (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעבר זכר ונקבה
קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:סוציולוגיה
חִצֵּר
# ניגן על חצוצרה.
=גיזרון=
*גזירת פועל מן חצוצרה. המופיעה אך ורק בדברי הימים; וכמעט בכל הפעמים הכתיב הוא מחצצרים והקרי הוא מַחְצְרִים.
*לעתים נהגה בשיכול עיצורים: חִצְרֵץ, לשבירת הדגש החזק שב־צ'.
=מילים נרדפות=
* הריע, התריע
* תקע
=גיזרון=
* אוגריתית חצר 𐎈𐎑𐎗 . ארמית חַטְּרָא‎ . ערבית פרושו להקיף או לצוּר. מכאן נגזר שמה של חצור המקראית.
* משמעות (2) שייכת לרובד העברית החדשה.
= מילים נרדפות =
* קרפיף (1)
* אטריום
=מידע נוסף=
* מין המילה במקרא הוא גם זכר וגם נקבה. למשל לעומת . בספר שמות מופיע אפילו . "עמודיו" - לשון זכר ו"אדניה" לשון נקבה. ורש"י מעיר על הפסוק: "את עמודיו ואת אדניה - הרי חצר קרוי כאן לשון זכר ולשון נקבה וכן דברים הרבה" (כלומר, תופעה זו נמצאת גם במילים אחרות במקרא). בפירוש אבן עזרא על פסוק זה ניתנת דוגמה אחרת לתופעה: "כמו ".
* כיום המילה נהוגה רק בנקבה.
* [http://hebrew-academy.org.il/2010/03/25/%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%9E%D7%AA-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%9D-%D7%9D%D6%B4%D7%99%D7%9D-%D7%95%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%9E%D7%AA-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%9D-%D7%95%D6%B9%D7%AA-%D7%91%D7%96%D7%9B%D7%A8/ באתר האקדמיה ללשון העברית] מצוינת המילה "חצר" ברשימת מילים בעלות שתי צורות רבים, שנוצר ביניהן הבדל משמעות: "בכמה שמות נוצר בידול משמעות בין שתי צורות הרבים. למשל:.. חָצֵר: צורת הרבים הרגילה היא חֲצֵרוֹת, ואילו הצורה חֲצֵרִים היא מונח משפטי לציון שטח אדמה עם כל מה שעליו".
=ראו גם=
* אכסדרה (1)
* תחום (1)
* מגרש (1)
* קליקה (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעבר זכר ונקבה
קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:סוציולוגיה
חִצֵּר
# ניגן על חצוצרה.
=גיזרון=
*גזירת פועל מן חצוצרה. המופיעה אך ורק בדברי הימים; וכמעט בכל הפעמים הכתיב הוא מחצצרים והקרי הוא מַחְצְרִים.
*לעתים נהגה בשיכול עיצורים: חִצְרֵץ, לשבירת הדגש החזק שב־צ'.
=מילים נרדפות=
* הריע, התריע
* תקע
קונוע
קַוְנוֹעַ
קונוע
# מערכת השקיה עילית עצמאית לשטח פתוח, המונעת באופן חשמלי ומקבלת מים מקו המים בשטח. את המערכת מרכיב צינור עילי הנע באופן סיבובי או קווי, ועליו ממטירונים.
#:* בשנים האחרונות התרחב מאוד השימוש בקונועים בשדות עמק החולה להשקיית שטחי תירס מתוק.
=גיזרון=
* המילה היא הלחם של השמות קו ונוע. את המילה לא קבעה רשמית בשפה האקדמיה ללשון העברית, אלא היא חידוש עממי שהחל בקרב החקלאים.
=ראו גם=
* חקלאות
* השקיה
* מיכון
* ממטירון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
=גיזרון=
* המילה היא הלחם של השמות קו ונוע. את המילה לא קבעה רשמית בשפה האקדמיה ללשון העברית, אלא היא חידוש עממי שהחל בקרב החקלאים.
=ראו גם=
* חקלאות
* השקיה
* מיכון
* ממטירון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
אנונה
אֲנוֹנָה
פרי אנונה

# עץ פרי טרופי נשיר, שמקורו ביבשת אמריקה. ישנם כ-60 זני אנונה. צורת הפרי מזכירה אצטרובל. קליפת פרי האנונה ירוקה-צהבהבה, ותוכו לבן. מרבית מיני האנונה ראויים למאכל אדם. הפרי עסיסי, טעמו מתוק עד חמוץ-מתוק. בקליפת העץ, בעליו ובזרעיו חומר רעיל הנקרא אנוניין (Anonaine), ואין לאכול מהם. לעתים משמשים חלקי העץ השונים להפקת שמן, משחת שיניים ותרופות.
#:* פרי עץ האנונה ערב לחך, אולם זרעיו אינם למאכל; ניתן לייבשם ולטחנם עד לקבלת אבקה, שניתן להשתמש בה כמשחת שיניים.
=גיזרון=
* לפי אחת ההשערות, השם הספרדי "אנונה" אומץ בקריביים על ידי הכובשים הספרדיים של האיים, מן השם anón – שמו של נהר מרכזי בפורטו ריקו.
=צירופים=
* אנונה קשקשית
* אנונה חלקה
* אנונה שבלולית
* אנונה רשתית
* אנונת ההרים
=ראו גם=
* פרי טרופי
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.gamnon.net/AG-NewHerbal/Herbs01-Alef/Heb-Spices-Alef-Annona.htm ] גאמנון צמחי מרפא ורפואה טבעית
* [http://www.exoticfruit.co.il/ExoticFruit/he/Forms/Article/%d7%9e%d7%99%d7%a0%d7%99%20%d7%94%d7%90%d7%a0%d7%95%d7%a0%d7%94%20%d7%94%d7%a9%d7%95%d7%a0%d7%99%d7%9d.aspx] עמותה לפירות אקזוטיים בישראל

קטגוריה:פירות
אֲנוֹנָה
פרי אנונה

# עץ פרי טרופי נשיר, שמקורו ביבשת אמריקה. ישנם כ-60 זני אנונה. צורת הפרי מזכירה אצטרובל. קליפת פרי האנונה ירוקה-צהבהבה, ותוכו לבן. מרבית מיני האנונה ראויים למאכל אדם. הפרי עסיסי, טעמו מתוק עד חמוץ-מתוק. בקליפת העץ, בעליו ובזרעיו חומר רעיל הנקרא אנוניין (Anonaine), ואין לאכול מהם. לעתים משמשים חלקי העץ השונים להפקת שמן, משחת שיניים ותרופות.
#:* פרי עץ האנונה ערב לחך, אולם זרעיו אינם למאכל; ניתן לייבשם ולטחנם עד לקבלת אבקה, שניתן להשתמש בה כמשחת שיניים.
=גיזרון=
* לפי אחת ההשערות, השם הספרדי "אנונה" אומץ בקריביים על ידי הכובשים הספרדיים של האיים, מן השם anón – שמו של נהר מרכזי בפורטו ריקו.
=צירופים=
* אנונה קשקשית
* אנונה חלקה
* אנונה שבלולית
* אנונה רשתית
* אנונת ההרים
=ראו גם=
* פרי טרופי
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.gamnon.net/AG-NewHerbal/Herbs01-Alef/Heb-Spices-Alef-Annona.htm ] גאמנון צמחי מרפא ורפואה טבעית
* [http://www.exoticfruit.co.il/ExoticFruit/he/Forms/Article/%d7%9e%d7%99%d7%a0%d7%99%20%d7%94%d7%90%d7%a0%d7%95%d7%a0%d7%94%20%d7%94%d7%a9%d7%95%d7%a0%d7%99%d7%9d.aspx] עמותה לפירות אקזוטיים בישראל

קטגוריה:פירות
חרשף
חֻרְשָׁף
# ירק מאכל ממשפחת המורכבים. שם אחר לקנרס (ארטישוק). שיח קוצני רב-שנתי. הפרי הנאכל הוא ניצן הפרח שטרם הבשיל. החורשף נחשב ירק בריא מאוד והוא מהווה מקור לוויטמינים ולמינרלים ותורם להפחתת רמת הכולסטרול ורמת הסוכר, וכן את הסיכון לחלות בסרטן.
#:* הזנים הבולטים בארץ הם החורשף הסגול (ויולט) והחורשף הירוק - האחד מתאים להרתחה והאחר לבישול ולמילוי. 
#:* חורשף טרי וטוב ניתן לבשל בשלמותו.
# צמח קוצני עשבוני ממשפחת המורכבים. עליו משוננים ותפרחתו בגוון סגול-לילך או צהוב. שכיח מאוד באזור ההר הים-תיכוני.
=גיזרון=
#אכדית בהגיית: אֲרשֻׁפֻּ [http://www.maravot.com/Akkadian.dictionary.html arsuppu] בהוראת "סוג של תפוח". . המילה מופיעה לראשונה בחיבור קאנון במדע הרפואה מאת אבן סינא (1037-980), בתרגומו של ר' נתן המאתי מהמאה ה־13. 
::*קרצ'ופי אלַה גיאוּדיאה (Carciofi alla-[https://en.wiktionary.org/wiki/carciofo#Italian giudea]) "חרשף בנוסח היהודים" היה מאכל יהודי טיפוסי של יהודי רומא בגלותם, שהוגש ברחוב היהודים עבור שועי וחשובי רומא .
=צירופים=
* חרשף השבכה
* חרשף מצויץ
* חרשף חום קשקשים
* חרשף מצרי
* חרשף נאה
* נימפית החרשף
=מילים נרדפות=
* ארטישוק
* קנרס
=תרגום=
* ארמית: חֻ'רְשַׁף
=הערות שוליים=
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:קוצים
=גיזרון=
#אכדית בהגיית: אֲרשֻׁפֻּ [http://www.maravot.com/Akkadian.dictionary.html arsuppu] בהוראת "סוג של תפוח". . המילה מופיעה לראשונה בחיבור קאנון במדע הרפואה מאת אבן סינא (1037-980), בתרגומו של ר' נתן המאתי מהמאה ה־13. 
::*קרצ'ופי אלַה גיאוּדיאה (Carciofi alla-[https://en.wiktionary.org/wiki/carciofo#Italian giudea]) "חרשף בנוסח היהודים" היה מאכל יהודי טיפוסי של יהודי רומא בגלותם, שהוגש ברחוב היהודים עבור שועי וחשובי רומא .
=צירופים=
* חרשף השבכה
* חרשף מצויץ
* חרשף חום קשקשים
* חרשף מצרי
* חרשף נאה
* נימפית החרשף
=מילים נרדפות=
* ארטישוק
* קנרס
=תרגום=
* ארמית: חֻ'רְשַׁף
=הערות שוליים=
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:קוצים
נרצה
נִרְצָה
# התפייס, השלים.
# הושלם לפי הנדרש, התקבל.
#:* דַּבְּר֞וּ עַל־לֵ֤ב יְרֽוּשָׁלִַ֙ם֙ וְקִרְא֣וּ אֵלֶ֔יהָ כִּ֤י מָֽלְאָה֙ צְבָאָ֔הּ כִּ֥י נִרְצָ֖ה עֲוֹנָ֑הּ כִּ֤י לָקְחָה֙ מִיַּ֣ד יְהוָ֔ה כִּפְלַ֖יִם בְּכָל־חַטֹּאתֶֽיהָ (ישעיהו מ' ב)
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), (2)
=ראו גם=
* הִתְרַצָה
* רצון
* רציה
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), (2)
=ראו גם=
* הִתְרַצָה
* רצון
* רציה
התרצה
הִתְרַצָה
# התפייס, הסכים, נעתר, השלים
#:* "פרס התרצה: ועידת העבודה נדחתה לשלישי הבא" ([http://pplus.ynet.co.il/articles/0,7340,L-2866778,00.html כותרת ynet.co.il])
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), (2)
=ראו גם=
* נִרְצָה
* רצון
* רציה
הִתְרַצָה
# התפייס, הסכים, נעתר, השלים
#:* "פרס התרצה: ועידת העבודה נדחתה לשלישי הבא" ([http://pplus.ynet.co.il/articles/0,7340,L-2866778,00.html כותרת ynet.co.il])
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), (2)
=ראו גם=
* נִרְצָה
* רצון
* רציה
חצי
חֵצִי או חֲצִי {{הפניה|1|אקדמיה}}
#חלק אחד מתוך שניים. במספרים: ½ או 0.5.
#:* הוא חילק את כיכר הלחם לשתיים: חצי נתן לחברו וחצי אכל בעצמו.
#:* רק כשהייתי כבר בחצי הדרך לעבודה, נזכרתי שלא נעלתי את דלת הבית.
#:* בחול המועד נהוג לעבוד רק חצי יום.
=גיזרון=
* מן ח-צ-ה, הפועל חָצָה.
=נגזרות=
* חצאית
* חציון
=מילים נרדפות=
* מחצית
* מחצה
=מידע נוסף=
* במקרא כל המופעים הם חֵצִי (וחֲצִי בנסמך) מלבד (מלאכת שלמה שקלים פ"א)
* בהחלטות w:האקדמיה ללשון העברית בנושא דקדוק, [http://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/formation-and-vocalization/2-1-%D7%9E%D7%A9%D7%A7%D7%9C%D7%99%D7%9D/ נכתב לגבי המשקלים פְּעִי/פֶּעִי]: "לכמה שמות שתי צורות בנפרד: האחת תחילתה שווא והאחרת – סגול. ואלו הם: בְּכִי בֶּכִי, גְּבִי גֶּבִי, גְּמִי גֶּמִי, דְּחִי דֶּחִי, יְרִי יֶרִי, לְחִי לֶחִי, מְרִי מֶרִי, קְרִי קֶרִי (לשון מקרה), שְׁבִי שֶׁבִי. שמות אלו מנוקדים בנסמך בשווא, כגון בְּכִי־(תמרורים), קְרִי־(לילה). דומה להם השם חצי: ניקודו בנפרד חֲצִי או חֵצִי, ובנסמך חֲצִי־".
=ראו גם=
* רבע
* שליש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקהקטגוריה:שברים
חֵצִי או חֲצִי {{הפניה|1|אקדמיה}}
#חלק אחד מתוך שניים. במספרים: ½ או 0.5.
#:* הוא חילק את כיכר הלחם לשתיים: חצי נתן לחברו וחצי אכל בעצמו.
#:* רק כשהייתי כבר בחצי הדרך לעבודה, נזכרתי שלא נעלתי את דלת הבית.
#:* בחול המועד נהוג לעבוד רק חצי יום.
=גיזרון=
* מן ח-צ-ה, הפועל חָצָה.
=נגזרות=
* חצאית
* חציון
=מילים נרדפות=
* מחצית
* מחצה
=מידע נוסף=
* במקרא כל המופעים הם חֵצִי (וחֲצִי בנסמך) מלבד (מלאכת שלמה שקלים פ"א)
* בהחלטות w:האקדמיה ללשון העברית בנושא דקדוק, [http://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/formation-and-vocalization/2-1-%D7%9E%D7%A9%D7%A7%D7%9C%D7%99%D7%9D/ נכתב לגבי המשקלים פְּעִי/פֶּעִי]: "לכמה שמות שתי צורות בנפרד: האחת תחילתה שווא והאחרת – סגול. ואלו הם: בְּכִי בֶּכִי, גְּבִי גֶּבִי, גְּמִי גֶּמִי, דְּחִי דֶּחִי, יְרִי יֶרִי, לְחִי לֶחִי, מְרִי מֶרִי, קְרִי קֶרִי (לשון מקרה), שְׁבִי שֶׁבִי. שמות אלו מנוקדים בנסמך בשווא, כגון בְּכִי־(תמרורים), קְרִי־(לילה). דומה להם השם חצי: ניקודו בנפרד חֲצִי או חֵצִי, ובנסמך חֲצִי־".
=ראו גם=
* רבע
* שליש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקהקטגוריה:שברים
נעמית
נַעֲמִית
נעמית
# עוף גדול הנזכר בספרות חז"ל ומזוהה עם היען.
#:* רש"י מפרש: נעמיות - בנות היענה.
=גיזרון=
* בהתאם לזיהוי של חז"ל, העוף המקראי הטמא מתורגם בתרגומים הארמיים: "בַּת נַעָמִיתָא", ובתרגום הסורי: ܢܥܡ̈ܐ (נעמא), ובתרגום רס"ג לערבית: . אבל לדעת התרגום השומרוני דוקא ה"רחם" המקראית היא הנעמית.
=מילים נרדפות=
* יען
* בת יענה
* בר יוכני
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.safa-ivrit.org/fauna/yaen.php יען ובת יענה], אתר השפה העברית
* ד"ר משה רענן, [http://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=28357 אתאי בת נעמיתא בעא למיבלעיה – יען], פורטל הדף היומי
* ראם בר, [http://www.snark.co.il/ostrich/ostrich.htm הנעמית במקורות העבריים], אתר סנארק

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
=גיזרון=
* בהתאם לזיהוי של חז"ל, העוף המקראי הטמא מתורגם בתרגומים הארמיים: "בַּת נַעָמִיתָא", ובתרגום הסורי: ܢܥܡ̈ܐ (נעמא), ובתרגום רס"ג לערבית: . אבל לדעת התרגום השומרוני דוקא ה"רחם" המקראית היא הנעמית.
=מילים נרדפות=
* יען
* בת יענה
* בר יוכני
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.safa-ivrit.org/fauna/yaen.php יען ובת יענה], אתר השפה העברית
* ד"ר משה רענן, [http://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=28357 אתאי בת נעמיתא בעא למיבלעיה – יען], פורטל הדף היומי
* ראם בר, [http://www.snark.co.il/ostrich/ostrich.htm הנעמית במקורות העבריים], אתר סנארק

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
כדאי
כְּדַאי
# <small>בעברית החדשה, תאר הפועל</small> שווה, מומלץ או רצוי. מציין ציפייה לרווח או, בשלילה, להֶפְסֵד מפעולה כלשהי מבלי לציין מידת הרווח או ההפסד.
#:* האם כדאי לעבור למערכת הפעלה לינוקס?
#:* לא כדאי לך לעלות על מטוס זה.
#:* כדאי להגיע מוקדם ככל האפשר.
#:* כדאי שהוא ימשיך בתפקיד.

# <small>בלשון חז"ל, תואר השם</small> ראוי, שווה, הולם. מציין קיום או העדר מידת זכות של בן אדם או של קבוצה של אנשים.
#:* "אמרו לו נבוכדנצר זכה ליעשות על ידו נסים וחנניה מישאל ועזריה זכו שיעשה על ידיהם נסים נבוכדנצר זכה שלא נתחייב לשפוך דם נקי וחנניה מישאל ועזריה זכו שלא נתחייבו מיתה ואתה אי אתה כדאי ליעשות נסים על ידיך." (מכילתא דרבי שמעון בר יוחאי פרק כא)
#:* "אמר לו: כדאי הוא הלל שתאבד על ידו ארבע מאות זוז וארבע מאות זוז והלל אל יקפיד." (אבות דרבי נתן פרק טו)
#: תרגום אנגלית:
=גיזרון=
# צרף כְ + די
# לפי השערה: .
# בלשון חז"ל "כדיי" (מקורות ארץ ישראליים) או "כדאי" (מקורות בבליים)
# בימי הביניים עברה "כדאי" מתואר השם לשימוש המודרני כתאר הפעל, בהשפעת שפות אירופיות, לפי ההשערה של [https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%92%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%9C_%D7%91%D7%99%D7%A8%D7%A0%D7%91%D7%90%D7%95%D7%9D גבריאל בירנבאום] שפורסם במאמרו "לגלגוליה של המילה 'כדאי'", בספר "שערי לשון", כרך ב', דף 31, מוסד ביאליק, התשס"ח, ועל פיו נערך ערך זה.
=ראו גם=
קטגוריה:עברית חדשה
קטגוריה:לשון חז"ל
=גיזרון=
# צרף כְ + די
# לפי השערה: .
# בלשון חז"ל "כדיי" (מקורות ארץ ישראליים) או "כדאי" (מקורות בבליים)
# בימי הביניים עברה "כדאי" מתואר השם לשימוש המודרני כתאר הפעל, בהשפעת שפות אירופיות, לפי ההשערה של [https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%92%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%9C_%D7%91%D7%99%D7%A8%D7%A0%D7%91%D7%90%D7%95%D7%9D גבריאל בירנבאום] שפורסם במאמרו "לגלגוליה של המילה 'כדאי'", בספר "שערי לשון", כרך ב', דף 31, מוסד ביאליק, התשס"ח, ועל פיו נערך ערך זה.
=ראו גם=
קטגוריה:עברית חדשה
קטגוריה:לשון חז"ל
משגע לדבר
מְשֻׁגָּע לַדָּבָר
# הַמַּשְׁקִיעַ אֶת כֹּל זְמָנוֹ, מִרְצוֹ אוֹ כַּסְפּוֹ עֲבוּר דְּבַר מָה, מַטָּרָה אוֹ עֵרֶך. מַשְׁקִיעַ מֵעַל וּמֵעֵבֶר.
#:* „"אף אחד לא התעורר. צריך משוגע לדבר, כמו שהיה בכיפת ברזל, שראש הפרויקט לחץ ולחץ, והביא תקציבים. כאן לא היה משוגע לדבר"”, מתוך כתבה על ההתמודדות עם איום המנהרות במבצע צוק איתן.
#:* „אם לחשוב שתל אביב מנתה באותה עת, 1918, 1940 תושבים, הרי היה הזה חלום של משוגע לדבר, אדם בעל רצון ברזל, שהקים מפעל חלוצי ותרם תרומה שאין דומה לה לחיי התרבות בפלשתינה, ארץ ישראל” ([http://benyehuda.org/matalon_yivneel/telaviv.html תל אביב: זכרונות 1919–1939], יבנאל מטלון).
= מקור =
* ככל הנראה מקור הביטוי הוא חיתוך מהביטוי הרחב משוגע לדבר אחד, עם שינוי משמעות קטן, גם ביטוי זה מופיע לראשונה בעברית החדשה.
= ביטויים קרובים =
* משוגע לדבר אחד

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
= מקור =
* ככל הנראה מקור הביטוי הוא חיתוך מהביטוי הרחב משוגע לדבר אחד, עם שינוי משמעות קטן, גם ביטוי זה מופיע לראשונה בעברית החדשה.
= ביטויים קרובים =
* משוגע לדבר אחד

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
תלאה
תְּלָאָה
# חוויה קשה שמלווה במצוקה נפשית או גופנית.
=גיזרון=
* מקראי, מן לָאָה.<ref></ref>
=נגזרות=
* מַתְּלָאָה<!--מלאכי א יג-->
=מילים נרדפות=
* מצוקה
* עייפות
* קושי
=ניגודים=
* מנוחה
* מנוחה ונחלה
* רוגע
=גיזרון=
* מקראי, מן לָאָה.<ref></ref>
=נגזרות=
* מַתְּלָאָה<!--מלאכי א יג-->
=מילים נרדפות=
* מצוקה
* עייפות
* קושי
=ניגודים=
* מנוחה
* מנוחה ונחלה
* רוגע
מן בקר עד ערב
מִן־בֹּקֶר עַד־עָרֶב
# ללא הפוגה במשך יום שלם.
= ביטויים קרובים =
* כל היום
* מצאת החמה עד צאת הנשמה
=ראו גם=
* משקיעת החמה עד צאת הכוכבים
* מעלות השחר ועד הנץ החמה

קטגוריה:ביטויים
= ביטויים קרובים =
* כל היום
* מצאת החמה עד צאת הנשמה
=ראו גם=
* משקיעת החמה עד צאת הכוכבים
* מעלות השחר ועד הנץ החמה

קטגוריה:ביטויים
ממלא מקום
מְמַלֵּא מָקוֹם
# מי שמשמש בתפקיד כתחליף בהיעדרו של אחר.
#:*הוא הגיע להיות ממלא מקום קבוע לנשיא בית המשפט העליון.
=גיזרון=
* הביטוי מופיע לראשונה בלשון חכמים, אלא שמשמעותו אז הייתה "מחליף המצליח להשתוות לקודמו". 
:לדוגמה, במסכת כתובות דנה הגמרא בהורשת תפקיד הנשיא מרבי יהודה הנשיא לבנו הבכור רבן גמליאל. אחד החכמים סובר שישנה הורשה אוטומטית של התפקיד לבן הבכור, ומביא ראיה מהפסוק . אלא שעל כך משיבים . כלומר, אין הקבלה בין המקרים, שכן יהורם הגיע לדרגת אביו, אך רבן גמליאל אינו מגיע לדרגת רבי יהודה הנשיא.
:כותב על כך יוחנן ברויאר .: "[...] פירוש 'ממלא מקום אבותיו' הוא שהבן צריך למלא את כל מקומו של האב, [...] הפועל ממלא משמש כאן איפה בהוראתו הרגילה, שהוא מציין בה את תפיסת כל מילואו של השטח"
=מילים נרדפות=
*חליף
*מחליף
*מ"מ (קיצור)
=ביטויים קרובים=
* נכנס לנעליו
* נכנס לנעלים גדולות
=ראו גם=
* מילא 
* מִשְׁנֶה
* נכנס לנעלים גדולות
=סימוכין=
קטגוריה:ביטויים
מְמַלֵּא מָקוֹם
# מי שמשמש בתפקיד כתחליף בהיעדרו של אחר.
#:*הוא הגיע להיות ממלא מקום קבוע לנשיא בית המשפט העליון.
=גיזרון=
* הביטוי מופיע לראשונה בלשון חכמים, אלא שמשמעותו אז הייתה "מחליף המצליח להשתוות לקודמו". 
:לדוגמה, במסכת כתובות דנה הגמרא בהורשת תפקיד הנשיא מרבי יהודה הנשיא לבנו הבכור רבן גמליאל. אחד החכמים סובר שישנה הורשה אוטומטית של התפקיד לבן הבכור, ומביא ראיה מהפסוק . אלא שעל כך משיבים . כלומר, אין הקבלה בין המקרים, שכן יהורם הגיע לדרגת אביו, אך רבן גמליאל אינו מגיע לדרגת רבי יהודה הנשיא.
:כותב על כך יוחנן ברויאר .: "[...] פירוש 'ממלא מקום אבותיו' הוא שהבן צריך למלא את כל מקומו של האב, [...] הפועל ממלא משמש כאן איפה בהוראתו הרגילה, שהוא מציין בה את תפיסת כל מילואו של השטח"
=מילים נרדפות=
*חליף
*מחליף
*מ"מ (קיצור)
=ביטויים קרובים=
* נכנס לנעליו
* נכנס לנעלים גדולות
=ראו גם=
* מילא 
* מִשְׁנֶה
* נכנס לנעלים גדולות
=סימוכין=
קטגוריה:ביטויים
זללת
זְלֹלֶת
# מזון בעל ערך תזונתי נמוך.
= גיזרון =
*<ref>.</ref> המילה מתייחסת הן לזלילה, והן לזילותו של המזון.
= ראו גם =
*מזון מהיר
= סימוכין =
קטגוריה:מזון
זְלֹלֶת
# מזון בעל ערך תזונתי נמוך.
= גיזרון =
*<ref>.</ref> המילה מתייחסת הן לזלילה, והן לזילותו של המזון.
= ראו גם =
*מזון מהיר
= סימוכין =
קטגוריה:מזון
זמזם
זַמְזַם
# מכשיר חשמלי המשמיע קול צפצוף או זמזום לאות התרעה.
=גיזרון=
*נגזר מהפועל זִמְזֵם. ועד הלשון העברית, רשימת מונחים לחשמל, לטלפון ולטלגרף, 1929.
=מידע נוסף=
* הניקוד בשני פַּתָּחִים, ובצורת הרבים בא דגש במ"ם השניה. זאת, בדומה למלים אחרות משורש מרובע כפול. למשל: גלגל, עפעף, כפכף.
זִמְזֵם
# השמיע צלילים בפה סגור.
#:*האיש זמזם חרש מנגינה שקטה.
# השמיע קול נהימה קל כשל יתוש.
#:*האנשים סביבו זמזמו כמו דבורים.
=גיזרון=
*ע"פ יצחק אבינרי (יד הלשון, עמ' 174.) המילה היא , והיא מילה אונומטופאית המחקה את הקול שנשמע בעת זמזום. וע"פ קליין ([https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%96%D7%9E%D7%96%D7%9D?lang=he ערך זמזם]) זו מילה שנטבעה על ידי אליעזר בן יהודה עם אנלוגיה לערבית בהוראת מלמול.
*בסורית הפועל (זַמְזוּמִא) הוראתו: להישמע בקול, להדהד. ובערבית הפועל הוראתו: להשמיע צליל רציף, לרעום. ובארמית: "זַמְזוּמֵי" - מצלתים (עירובין קד ע"א).
=נגזרות=
*זמזום
* זמזם
=מילים נרדפות=
* פיזם (1)
* המהם
=ראו גם=
* זימר
* צפצף

קטגוריה:אונומטופיה
קטגוריה:קולות בעלי חיים
=גיזרון=
*נגזר מהפועל זִמְזֵם. ועד הלשון העברית, רשימת מונחים לחשמל, לטלפון ולטלגרף, 1929.
=מידע נוסף=
* הניקוד בשני פַּתָּחִים, ובצורת הרבים בא דגש במ"ם השניה. זאת, בדומה למלים אחרות משורש מרובע כפול. למשל: גלגל, עפעף, כפכף.
זִמְזֵם
# השמיע צלילים בפה סגור.
#:*האיש זמזם חרש מנגינה שקטה.
# השמיע קול נהימה קל כשל יתוש.
#:*האנשים סביבו זמזמו כמו דבורים.
=גיזרון=
*ע"פ יצחק אבינרי (יד הלשון, עמ' 174.) המילה היא , והיא מילה אונומטופאית המחקה את הקול שנשמע בעת זמזום. וע"פ קליין ([https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%96%D7%9E%D7%96%D7%9D?lang=he ערך זמזם]) זו מילה שנטבעה על ידי אליעזר בן יהודה עם אנלוגיה לערבית בהוראת מלמול.
*בסורית הפועל (זַמְזוּמִא) הוראתו: להישמע בקול, להדהד. ובערבית הפועל הוראתו: להשמיע צליל רציף, לרעום. ובארמית: "זַמְזוּמֵי" - מצלתים (עירובין קד ע"א).
=נגזרות=
*זמזום
* זמזם
=מילים נרדפות=
* פיזם (1)
* המהם
=ראו גם=
* זימר
* צפצף

קטגוריה:אונומטופיה
קטגוריה:קולות בעלי חיים
קרניסט
קַרְנִיסְט
# שמתייחס לקרניזם ותומך בו.
#:*היות וכך, מחויבת המערכת הקרניסטית להסוות את עצמה, בדיוק כמו אידאולוגיות אלימות ומנצלות אחרות, על מנת להבטיח את תמיכת הציבור בה. ללא תמיכה ציבורית, המערכת הקרניסטית תקרוס. (ד"ר מלאני ג'וי, [http://www.gary-tv.com/garymain/more/articles/carnism/ מהו קרניזם], gary-tv)
=גיזרון=
* carnist, נגזרת של המונח קרניזם שטבעה הד"ר מלאני ג'וי. משמש טבעונים בתואנה כי קרניבור אינו יכול לתאר בני אדם, כיוון שיש להם ברירה שלא לאכול בשר.
=מילים נרדפות=
*בשרוני <!---ע"פ מילון גור ואב"ש--->
=תרגום=
קטגוריה:־יסט
=גיזרון=
* carnist, נגזרת של המונח קרניזם שטבעה הד"ר מלאני ג'וי. משמש טבעונים בתואנה כי קרניבור אינו יכול לתאר בני אדם, כיוון שיש להם ברירה שלא לאכול בשר.
=מילים נרדפות=
*בשרוני <!---ע"פ מילון גור ואב"ש--->
=תרגום=
קטגוריה:־יסט
גרידה
גְּרִידָה
# הפלה מלאכותית, הפסקת הריון כירורגית.
# חיכוך או שיפשוף
#:* אסור לכתוב בחול המועד, הויא מלאכה שאינה לצורך המועד ... אבל אם יש דיבוק באותיות שפוסל הספר תורה באופן שאפשר לתקנו על ידי גרידת הדיבוק והפרדת האותיות זו מזו, מותר לתקנו בחול המועד, שאין זה מעשה אומן.
# חלקים קטנים שירדו כתוצאה מחיכוך או שיפשוף זה
#:* לצורך בדיקה מיקרוסקופית יש לקחת גרידה מהנגע בעור
#:* לתערובת הבצק יש להוסיף גרידה של קליפת תפוז
=גיזרון=
* מן הפועל גרד.
*גרידה במשמעות שפשוף וחיכוך, בלשון ספרות ימי הביניים. בשאר המשמעויות, בלשון הספרות החדשה
=תרגום=
* אנגלית: (1)
גְּרִידָה
# הפלה מלאכותית, הפסקת הריון כירורגית.
# חיכוך או שיפשוף
#:* אסור לכתוב בחול המועד, הויא מלאכה שאינה לצורך המועד ... אבל אם יש דיבוק באותיות שפוסל הספר תורה באופן שאפשר לתקנו על ידי גרידת הדיבוק והפרדת האותיות זו מזו, מותר לתקנו בחול המועד, שאין זה מעשה אומן.
# חלקים קטנים שירדו כתוצאה מחיכוך או שיפשוף זה
#:* לצורך בדיקה מיקרוסקופית יש לקחת גרידה מהנגע בעור
#:* לתערובת הבצק יש להוסיף גרידה של קליפת תפוז
=גיזרון=
* מן הפועל גרד.
*גרידה במשמעות שפשוף וחיכוך, בלשון ספרות ימי הביניים. בשאר המשמעויות, בלשון הספרות החדשה
=תרגום=
* אנגלית: (1)
שול
שׁוּל
# קצה הבגד, שפת הבגד התחתונה.
#:* .
#:* כובע טמבל הוא כובע בד דמוי קערה, בלא מצחיה ובלא שוליים בולטים.
# תחתית.
#:* "אומר: מה שאני עתיד לשייר בשולי הכוס.. ושותה ומניח כדי תרומת מעשר בשולי הכוס" (רמב"ם מעשר ט' י')
# כל אחד משני צדי דרך או כביש. בדרך כלל בריבוי.
#:* המשטרה מתירה לרוכבי דו־גלגלי לרכוב על שול ימין בלבד בצורה זהירה, איטית ומתחשבת.
# הרצועה הריקה סביב טקסט בדף של ספר, דף מחברת וכו'.
#:* יש לי Word 2007 וכשאני מדפיס תעודה לתוכו היא תמיד מופיעה עם שוליים של 2.5 ס"מ מכל כיוון. 
#:* העמותה פועלת עם נוער נושר רובם ממשפחות מצוקה שבשולי החברה.
=גיזרון=
* השורש ש־ו־ל או נ־ש־ל בעברית משמעו ירידה, תחתית, נשל, . 
* בדומה לירכתים, לשולים במקורות לא קיימת צורת יחיד, הצורה ביחיד 'שול' היא תחדיש.
=צירופים=
* הערת שוליים
* השחירו פניו כשולי קדרה
=מילים נרדפות=
* שובל
* תחתית
* ירכתים
=ניגודים=
* מרכז
* עיקר
=ראו גם=
*עקב
=גיזרון=
* השורש ש־ו־ל או נ־ש־ל בעברית משמעו ירידה, תחתית, נשל, . 
* בדומה לירכתים, לשולים במקורות לא קיימת צורת יחיד, הצורה ביחיד 'שול' היא תחדיש.
=צירופים=
* הערת שוליים
* השחירו פניו כשולי קדרה
=מילים נרדפות=
* שובל
* תחתית
* ירכתים
=ניגודים=
* מרכז
* עיקר
ערדל
עַרְדָּל
184px
# נעל גומי שנועלים מעל הנעל הרגילה בימי גשם, על מנת למנוע ממנה להתרטב או להתכסות בבוץ.
#:* הערדליים של חברת אקמה מבודדים ועמידים לגשם, ויגנו עליכם מהקור והמים בימות החורף.
=גיזרון=
*כנראה משורש ע-ר-ד ממנו נגזר שם החיה הקרויה ערוד (וזאת משום רגליו המפוספסות הנראות כעטויות ערדל). בלשון השומרית קיימת מילה דומה: ערדלא [https://sunofchedorlaomer.fandom.com/wiki/Sumerian_Religion Ardalah] שתיארה את משלח ידו של השליח, ונושא הכלים של האלה אישתר .
*לשון חז"ל, מופיעה בתלמוד, . ככל הנראה פרוש המילה היה שונה אז, אבל בעברית החדשה נקבעה משמעות זו.
*בעתון "הצפירה" בתאריכים 17/7/1896 עד 22/7/1896 כותב בן־דוד בקורת על הספר "עדן הילדים" של י"ח טביוב. בפרט הוא מבקר את חסר הזהירות של טביוב בקביעת פרוש למלים מהתלמוד. [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=gODQTd4DRlOF6bOokMLQiLfLAOYg9gLtvXHU9vKM%2B1cf%2Fh8WFRvUEJn2t9BOxdOkYw%3D%3D&mode=image&href=HZF%2F1896%2F07%2F21&page=3&rtl=true בקטע מה־21/7] הוא מפרט לגבי ערדלים כי משמעותן מוטלת בספק, תוך צטוט פרוש רש"י על הכתוב במסכת ביצה. בתאריכים 7/8/1896 עד ה־14/8/1896 משיב לו טביוב, ובפרט [http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=gODQTd4DRlOF6bOokMLQiIlpatpBStXdhIruVUKiBRGhfv0d3WT7OvYHbpmUikg2Yw%3D%3D&mode=image&href=HZF%2F1896%2F08%2F13&rtl=true ב־13/8/1896] (החל מהפסקה הרביעית) הוא מודה שהתרגום של "ערדלים" אינו ודאי. לדבריו הוא הסתמך על יהושע שטיינברג, שבאתר בן יהודה מופיעה אמנם [http://benyehuda.org/steinberg_yehuda/beerev_tisha_beav.html יצירה] שלו בה הוא כתב "גאלושים (*ערדליים)".
=נגזרות=
* ערוד
* ערד
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הנעלה
=גיזרון=
*כנראה משורש ע-ר-ד ממנו נגזר שם החיה הקרויה ערוד (וזאת משום רגליו המפוספסות הנראות כעטויות ערדל). בלשון השומרית קיימת מילה דומה: ערדלא [https://sunofchedorlaomer.fandom.com/wiki/Sumerian_Religion Ardalah] שתיארה את משלח ידו של השליח, ונושא הכלים של האלה אישתר .
*לשון חז"ל, מופיעה בתלמוד, . ככל הנראה פרוש המילה היה שונה אז, אבל בעברית החדשה נקבעה משמעות זו.
*בעתון "הצפירה" בתאריכים 17/7/1896 עד 22/7/1896 כותב בן־דוד בקורת על הספר "עדן הילדים" של י"ח טביוב. בפרט הוא מבקר את חסר הזהירות של טביוב בקביעת פרוש למלים מהתלמוד. [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=gODQTd4DRlOF6bOokMLQiLfLAOYg9gLtvXHU9vKM%2B1cf%2Fh8WFRvUEJn2t9BOxdOkYw%3D%3D&mode=image&href=HZF%2F1896%2F07%2F21&page=3&rtl=true בקטע מה־21/7] הוא מפרט לגבי ערדלים כי משמעותן מוטלת בספק, תוך צטוט פרוש רש"י על הכתוב במסכת ביצה. בתאריכים 7/8/1896 עד ה־14/8/1896 משיב לו טביוב, ובפרט [http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=gODQTd4DRlOF6bOokMLQiIlpatpBStXdhIruVUKiBRGhfv0d3WT7OvYHbpmUikg2Yw%3D%3D&mode=image&href=HZF%2F1896%2F08%2F13&rtl=true ב־13/8/1896] (החל מהפסקה הרביעית) הוא מודה שהתרגום של "ערדלים" אינו ודאי. לדבריו הוא הסתמך על יהושע שטיינברג, שבאתר בן יהודה מופיעה אמנם [http://benyehuda.org/steinberg_yehuda/beerev_tisha_beav.html יצירה] שלו בה הוא כתב "גאלושים (*ערדליים)".
=נגזרות=
* ערוד
* ערד
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הנעלה
ארכאו־
ארכאו־
# תחילית אופיינית המציינת תקופה פרימיטיבית או ישנה, או מצב כלשהו.
=ניגודים=
* נאו־

קטגוריה:תחיליות שאולות מהשפה היוונית
=ניגודים=
* נאו־

קטגוריה:תחיליות שאולות מהשפה היוונית
נשוי
נָשׂוּי
# קשור בברית זוגיות.
#:* האיש נשוי לבחירת לבו.
#:* הזוג נשוי מזה 18 שנים.
=גיזרון=
*צורת בינוני פָּעוּל בשורש נ־ש־א, השייך לגזרת נל"א. מן נָשָׂא נבדלת מן הצורה הכללית נָשׂוּא.
=צירופים=
* נשוי פלוס
=ניגודים=
* רווק
* גרוש
* אלמן
=מידע נוסף=
* השורש שייך לגזרת נל"א, אך בצורת היחיד במשמעות זו באה המילה כבגזרת נל"י/ה. בנטיות אחרות (כגון: "נְשׂוּאָה", "נְשׂוּאִים") ובמשמעויות אחרות (כגון: "נְשׂוּא־פָּנִים") באה האות אל"ף.[http://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/netiyyat-hapoal/3-6-%D7%94%D7%A4%D7%95%D7%A2%D7%9C-%D7%91%D7%92%D7%96%D7%A8%D7%AA-%D7%9C%D7%90/#target-3223 כלל זה אושר] בישיבה רלה של מליאת האקדמיה ללשון עברית.
=ראו גם=
*אָרוּס
*נשוא
קטגוריה:מצב משפחתי
=גיזרון=
*צורת בינוני פָּעוּל בשורש נ־ש־א, השייך לגזרת נל"א. מן נָשָׂא נבדלת מן הצורה הכללית נָשׂוּא.
=צירופים=
* נשוי פלוס
=ניגודים=
* רווק
* גרוש
* אלמן
=מידע נוסף=
* השורש שייך לגזרת נל"א, אך בצורת היחיד במשמעות זו באה המילה כבגזרת נל"י/ה. בנטיות אחרות (כגון: "נְשׂוּאָה", "נְשׂוּאִים") ובמשמעויות אחרות (כגון: "נְשׂוּא־פָּנִים") באה האות אל"ף.[http://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/netiyyat-hapoal/3-6-%D7%94%D7%A4%D7%95%D7%A2%D7%9C-%D7%91%D7%92%D7%96%D7%A8%D7%AA-%D7%9C%D7%90/#target-3223 כלל זה אושר] בישיבה רלה של מליאת האקדמיה ללשון עברית.
=ראו גם=
*אָרוּס
*נשוא
קטגוריה:מצב משפחתי
רעל
רַעַל
# חומר הפוגע בגוף החי, והעלול לגרום למוות.
#:*בראי ההסטוריה נחשבת שיטת השימוש ברצח ע"י רעל להשגת מטרות כשיטה "נשית" וחסרת כבוד לנוקט בה !
# נִמְרָצוּת ורצון עז להצלחה במשימה.
#:*"מחלקה 2 - אני רוצה לראות רעל בעיניים שלכם!"
=גיזרון=
* המילה "רעל" מופיעה במקרא פעם אחת, בפסוק , אמנם השורש ר-ע-ל מופיע במקרא בצורות אחרות: , . 
: לדעת מפרשים רבים (אבן ג'אנח, ראב"ע, שד"ל ועוד) המשמעות היא רעד [יתכן שיש קשר בין השורשים, חילוף ד-ל], וכמו המשמעות של השורש [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=r%28l%20V&cits=all רעל] בארמית ובסורית, השווה: מתורגם . לפי פרשנות זו, "כוס תרעלה" הוא כוס יין שנקרא כן מחמת שגורם להתנודדות כתוצאה מהשכרות. 
: לדעת מפרשים אחרים (תרגום יונתן, רש"י, רד"ק, אבן כספי ועוד) המשמעות היא סם ממית. ולפי פרשנות זו, "הַבְּרֹשִׁים הָרְעָלוּ" הכוונה שמשחו את החניתות ברעל (רד"ק).
* בערבית: رغـل - חסר קשר, תלוי על בלימה, דומה למשמעות בארמית וסורית.
* על מקור המילה במשמעות (2) אומר רוביק רוזנטל: "כאשר חקרתי את ארכיון צה"ל, נתקלתי במכתב של משה שרת שמתלונן מדוע משתמשים במילה 'מוראל' בצבא, שהיא מילה לועזית, בשעה שיש לנו מילה יפה בעברית — 'רוח', שאפשר להטות אותה כמו 'רוח הלחימה'. מתברר שכך נולדה המילה רעל: 'רוח הלחימה' הפכה לרה"ל, ורה"ל הפכה לרעל"
=צירופים=
*רעל עכברים
=נגזרות=
* רעיל
* רעלן
=מילים נרדפות=
* ארס (1)
* רוש (1)
* תרעלה (1)
=תרגום=
חומר ממית
=ראו גם=
* טוקסיקולוגיה
* מורל
* סם
=הערות שוליים=
קטגוריה:טוקסיקולוגיה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה "רעל" מופיעה במקרא פעם אחת, בפסוק , אמנם השורש ר-ע-ל מופיע במקרא בצורות אחרות: , . 
: לדעת מפרשים רבים (אבן ג'אנח, ראב"ע, שד"ל ועוד) המשמעות היא רעד [יתכן שיש קשר בין השורשים, חילוף ד-ל], וכמו המשמעות של השורש [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=r%28l%20V&cits=all רעל] בארמית ובסורית, השווה: מתורגם . לפי פרשנות זו, "כוס תרעלה" הוא כוס יין שנקרא כן מחמת שגורם להתנודדות כתוצאה מהשכרות. 
: לדעת מפרשים אחרים (תרגום יונתן, רש"י, רד"ק, אבן כספי ועוד) המשמעות היא סם ממית. ולפי פרשנות זו, "הַבְּרֹשִׁים הָרְעָלוּ" הכוונה שמשחו את החניתות ברעל (רד"ק).
* בערבית: رغـل - חסר קשר, תלוי על בלימה, דומה למשמעות בארמית וסורית.
* על מקור המילה במשמעות (2) אומר רוביק רוזנטל: "כאשר חקרתי את ארכיון צה"ל, נתקלתי במכתב של משה שרת שמתלונן מדוע משתמשים במילה 'מוראל' בצבא, שהיא מילה לועזית, בשעה שיש לנו מילה יפה בעברית — 'רוח', שאפשר להטות אותה כמו 'רוח הלחימה'. מתברר שכך נולדה המילה רעל: 'רוח הלחימה' הפכה לרה"ל, ורה"ל הפכה לרעל"
=צירופים=
*רעל עכברים
=נגזרות=
* רעיל
* רעלן
=מילים נרדפות=
* ארס (1)
* רוש (1)
* תרעלה (1)
=תרגום=
חומר ממית
=ראו גם=
* טוקסיקולוגיה
* מורל
* סם
=הערות שוליים=
קטגוריה:טוקסיקולוגיה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קר
קַר (גם: קָרַר)
# הָיָה חֲסַר חֹם.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות. למשל: ארמית – קְרַר, וערבית .
= ניגודים =
*חם
*להט
*לָהַב
=ראו גם=
*נקר
*התקרר
*קריר
קַר
# בעל טמפרטורה נמוכה באופן יחסי, בייחוד בהשוואה לחום גוף האדם.
# מבטא קהות או ריחוק רגשי.
=צירופים=
*דם קר
*היתוך קר
*כתף קרה
*נשק קר
*צבע קר
*קר מזג
*קר רוח
=נגזרות=
*קָרָה
*קרטיב
*קריר
=ניגודים=
*לוהט
*חם
*פושר
=ראו גם=
*קפוא
*טרי
קַר (גם: קָרַר)
# הָיָה חֲסַר חֹם.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות. למשל: ארמית – קְרַר, וערבית .
= ניגודים =
*חם
*להט
*לָהַב
=ראו גם=
*נקר
*התקרר
*קריר
קַר
# בעל טמפרטורה נמוכה באופן יחסי, בייחוד בהשוואה לחום גוף האדם.
# מבטא קהות או ריחוק רגשי.
=צירופים=
*דם קר
*היתוך קר
*כתף קרה
*נשק קר
*צבע קר
*קר מזג
*קר רוח
=נגזרות=
*קָרָה
*קרטיב
*קריר
=ניגודים=
*לוהט
*חם
*פושר
=ראו גם=
*קפוא
*טרי
סוג
סוּג {{משני|א}}
#קבוצה הכוללת מספר מינים, בעלת מאפיינים דומים.
#:* איזה סוג של ספר אתם מחפשים?
#:* הנך מתבקש/ת שלא לעשות כל שימוש מכל מין וסוג שהוא באתר, בשירותים ובתכנים הכלולים בו כאמור.
# רמה של מיון טקסונומי של יצורים חיים, מעל מין ומתחת למשפחה.
#*: צבעוני הוא סוג צמח השייך למשפחת השושניים. זהו סוג שבו כ-100 מינים הגדלים בר.
=גיזרון=
* נגזר מהמילה סייג, גדר. הגדר המטאפורית שתוחמת את תת הקבוצה (הסוג) מכלל הפריטים.
=צירופים=
*סוג א'
*סוג ב'
*סוג ז'
=נגזרות=
* סוגה 
* סוגנות
=מילים נרדפות=
* קטגוריה (1)
* טיפוס
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (1, 2)

קטגוריה:טקסונומיה
סוּג {{משני|ב}}
# מוקף, מגודר.
=גיזרון=
* ר' יהודה אבן קריש הראה שמתקיימים חילופי הגאים ג'-כ' בין התיבות: 'סוג'-'שך'(סכה), בשל כך תיבות נרדפות הן.
=צירופים=
*סוגה בשושנים
=ראה גם=
* השיג
* הסיג
סִוֵּג
# חילק לסוגים שונים.
#:* כשבסין אוכלים כלבים ובצרפת אוכלים סוסים, אי אפשר באמת לסווג את החיות ל"חיות מחמד" ול"חיות למאכל".
# אפיין פרט מסויים כשייך לקבוצה מסויימת או לסוג כלשהו.
#:* משרד האוצר ממליץ לסווג כלי רכב במשקל עד 3.5 טון כפרטי.
=גיזרון=
*גזירת פועל מן סוּג.
=נגזרות=
* סֻוַּג (צורת הסביל)
**מסווג
* סיווג
=ראו גם=
* שייך
=גיזרון=
* נגזר מהמילה סייג, גדר. הגדר המטאפורית שתוחמת את תת הקבוצה (הסוג) מכלל הפריטים.
=צירופים=
*סוג א'
*סוג ב'
*סוג ז'
=נגזרות=
* סוגה 
* סוגנות
=מילים נרדפות=
* קטגוריה (1)
* טיפוס
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (1, 2)

קטגוריה:טקסונומיה
סוּג {{משני|ב}}
# מוקף, מגודר.
=גיזרון=
* ר' יהודה אבן קריש הראה שמתקיימים חילופי הגאים ג'-כ' בין התיבות: 'סוג'-'שך'(סכה), בשל כך תיבות נרדפות הן.
=צירופים=
*סוגה בשושנים
=ראה גם=
* השיג
* הסיג
סִוֵּג
# חילק לסוגים שונים.
#:* כשבסין אוכלים כלבים ובצרפת אוכלים סוסים, אי אפשר באמת לסווג את החיות ל"חיות מחמד" ול"חיות למאכל".
# אפיין פרט מסויים כשייך לקבוצה מסויימת או לסוג כלשהו.
#:* משרד האוצר ממליץ לסווג כלי רכב במשקל עד 3.5 טון כפרטי.
=גיזרון=
*גזירת פועל מן סוּג.
=נגזרות=
* סֻוַּג (צורת הסביל)
**מסווג
* סיווג
הלכה למעשה
הֲלָכָה לְמַעֲשֶׂה
# בפועל, כפי שנהוג במציאות, דה פקטו.
#:* „אגף החשב הכללי (חשכ"ל) במשרד האוצר, שהעומד בראשו קרוי אף הוא החשב הכללי, אחראי על ביצועו הלכה למעשה של תקציב המדינה”, מתוך הוויקיפדיה העברית.
#:* „שגרת שינה היא האלמנט החשוב ביותר לתינוק. נשמע לא רע בתאוריה אבל הלכה למעשה לא עניין פשוט כלל להטמעה. שגרת שינה דורשת התמדה וסבלנות”, [https://dormiente.co.il/%d7%98%d7%99%d7%a4%d7%99%d7%9d-%d7%9c%d7%a9%d7%99%d7%a0%d7%94-%d7%91%d7%a8%d7%99%d7%90%d7%94-%d7%95%d7%91%d7%98%d7%95%d7%97%d7%94/ טיפים לשינה בריאה ובטוחה].
# הלכה פסוקה, כיצד יש לנהוג בפועל על פי ההלכה היהודית במקרה מסוים.
#:* „אמנם עלתה הסכמתו ביביע אומר (ח"ז סי' נח) ובעל פה, להלכה למעשה שאם יניחו מבנים הנדרשים ע"פ ההלכה, כדי שיהיה רצף בין רמות לשכונות הסמוכות, יום הפורים יקבע ליום ט"ו כדין ירושלים.”, בהקשר ליום חגיגת חג הפורים בשכונת רמות.
=ניגודים=
* להלכה ולא למעשה(2)
= ראו גם =
* דה פקטו
* פסק הלכה
* הלכה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=ניגודים=
* להלכה ולא למעשה(2)
= ראו גם =
* דה פקטו
* פסק הלכה
* הלכה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
שלום ולא להתראות
שָׁלוֹם וְלֹא לְהִתְרָא֫וֹת
# אמירת פרידה, לעתים מתריסה, שעל מנת שלא להיפגש שוב.
#:* מקיא אתה את עצמיך מאיתנו, שיהיה לך שלום ולא להתראות!
#:* שלום ולא להתראות, פתח תקווה!
= גיזרון =
* כנראה ביטוי זה נוצר כמקבילה לאמירת הפרידה הנפוצה, שלום ולהתראות, אך בהתרסה ובמשמעות כמעט הפוכה לאמירת הפרידה הלבבית.
= ניגודים =
* שלום ולהתראות
= ראו גם =
* שלום
* להתראות

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
= גיזרון =
* כנראה ביטוי זה נוצר כמקבילה לאמירת הפרידה הנפוצה, שלום ולהתראות, אך בהתרסה ובמשמעות כמעט הפוכה לאמירת הפרידה הלבבית.
= ניגודים =
* שלום ולהתראות
= ראו גם =
* שלום
* להתראות

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
מדיניות
מְדִינִיּוּת
# גישה כללית של ארגון או ממשלה בהקשר לנושאים ועניינים מהותיים ופחות מהותיים, העומדים לפתחה ותחת השפעתה.
#:* "לישראל אין מדיניות חוץ, רק מדיניות פנים" (תרגום הציטוט "Israel has no foreign policy - only domestic politics", המיוחס להנרי קיסינג׳ר).
#:* המדיניות שלנו בנושא ברורה, ואנו נפעל כדי לממש אותה במציאות.
= גיזרון =
* מהמילה מדינה, המשותפת לכמה שפות שמיות, אל המילה מדיני בצירוף צורן סופי ־וּת.
=צירופים=
* מדיניות גבוהה
* מדיניות מוניטרית
* מדיניות נמוכה
* מדיניות עסקית
* מדיניות צבורית
= מילים נרדפות =
* אסטרטגיה
* פוליטיקה
=מידע נוסף =
* לפי [http://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/formation-and-vocalization/2-3-%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%AA-%D7%A9%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%9D/2-3-%D7%A6%D7%95%D7%A8%D7%AA-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%9D/ החלטה 2.3.7 בדקדוק] של האקדמיה ללשון העברית: "צורת הרבים של שמות בסיומת ־יוּת, כגון אישִיוּת, אחרָיוּת, נגזרת בדרך הרגילה בעברית: אישיוּיוֹת, אחריוּיוֹת. המבקש להימנע מן הצורות האלה ישתמש בתחליפים, כגון סוגי אישיות, מינֵי אחריות".
= ראו גם =
* אידיאולוגיה
* נוהל
* שיטה

קטגוריה:מדע המדינה
= גיזרון =
* מהמילה מדינה, המשותפת לכמה שפות שמיות, אל המילה מדיני בצירוף צורן סופי ־וּת.
=צירופים=
* מדיניות גבוהה
* מדיניות מוניטרית
* מדיניות נמוכה
* מדיניות עסקית
* מדיניות צבורית
= מילים נרדפות =
* אסטרטגיה
* פוליטיקה
=מידע נוסף =
* לפי [http://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/formation-and-vocalization/2-3-%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%AA-%D7%A9%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%9D/2-3-%D7%A6%D7%95%D7%A8%D7%AA-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%9D/ החלטה 2.3.7 בדקדוק] של האקדמיה ללשון העברית: "צורת הרבים של שמות בסיומת ־יוּת, כגון אישִיוּת, אחרָיוּת, נגזרת בדרך הרגילה בעברית: אישיוּיוֹת, אחריוּיוֹת. המבקש להימנע מן הצורות האלה ישתמש בתחליפים, כגון סוגי אישיות, מינֵי אחריות".
= ראו גם =
* אידיאולוגיה
* נוהל
* שיטה

קטגוריה:מדע המדינה
מהותי
מַהוּתִי
# ערכי, ייחודי, עיקרי, חשוב, חיוני, בעל ערך ייחודי הנותן לו משמעות או חשיבות יחסית; בעל מהות.
#:* „התייצבות: הדולר היציג נותר ללא שינוי מהותי - 3.987 שקלים”, מתוך [http://www.calcalist.co.il/markets/articles/1,7340,L-3653714,00.html עתון "כלכליסט" מתאריך 03.03.15].
= גיזרון =
* גזירה מהמילה מהות (שחודשה כבר בימי־הביניים).
= צירופים =
* גוף דו מהותי
* משפט מהותי
= נגזרות =
* מהותיוּת
= מילים נרדפות =
* חשוב
* ייחודי
=ניגודים=
* כמותי
* משני
= ראו גם =
* איכותי
= גיזרון =
* גזירה מהמילה מהות (שחודשה כבר בימי־הביניים).
= צירופים =
* גוף דו מהותי
* משפט מהותי
= נגזרות =
* מהותיוּת
= מילים נרדפות =
* חשוב
* ייחודי
=ניגודים=
* כמותי
* משני
ה"ח
ה"ח
# הצעת חוק.

קטגוריה:ראשי תיבות
אידך
אִידָךְ
# ההוא, האחר, השאר.
=גיזרון=
* אֲחֵר השֵׁני ולעמים השאר.
* במשמעות "זה", "...תניא אידך ר' נתן אומר...<ref>"אִידֵּךְ",מילון יסטרוב; ספריא </ref> ראו גם ערבית "הָאּדַא"= זה.
=צירופים=
* ואידך זיל גמר
* מאידך
* מחד גיסא ומאידך גיסא
=קישורים חיצוניים=
*
=גיזרון=
* אֲחֵר השֵׁני ולעמים השאר.
* במשמעות "זה", "...תניא אידך ר' נתן אומר...<ref>"אִידֵּךְ",מילון יסטרוב; ספריא </ref> ראו גם ערבית "הָאּדַא"= זה.
=צירופים=
* ואידך זיל גמר
* מאידך
* מחד גיסא ומאידך גיסא
אבו יויו
אַבּוּ יוֹיוֹ
# כאשר אדם אחד מחזיק על גבו אדם אחר, כך שידי המוחזק מלופפות סביב צוואר המחזיק, ושאר גופו של המוחזק מושען על גבו של המחזיק.
=גיזרון=
* סלנג ירושלמי.<ref></ref>
=סימוכין=
קטגוריה:עגה ירושלמית
אַבּוּ יוֹיוֹ
# כאשר אדם אחד מחזיק על גבו אדם אחר, כך שידי המוחזק מלופפות סביב צוואר המחזיק, ושאר גופו של המוחזק מושען על גבו של המחזיק.
=גיזרון=
* סלנג ירושלמי.<ref></ref>
=סימוכין=
קטגוריה:עגה ירושלמית
עסיס
עָסִיס
# כינוי ליין איכותי או מתוק;<ref>רש"י על עמוס ט יג.</ref> מיץ הפרי.
#:* הפרי הזה מלא עסיס.
# כוח הַחַיּוּת הנמצא בדבר.
=גיזרון=
* לשון המקרא.
*המילה נגזרה מהשורש ע־ס־ס,<ref></ref> שהוראתו לחיצה ומעיכה, כמו למשל בפסוק . משורש זה גזורות גם עיסה ועיסוי.
=פרשנים מפרשים=
*חנוך יהודה קאהוט מעיר בספר "ערוך השלם" [http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_48234_234.pdf על השורש זה]: "...ומזה השם עסיס בלשון מקרא פירושו יין שיוצא מהענבים על־ידי דריכה ורמיסה". הוא מציין כי מתורגם "חמר עסיס דיאי למשתי מלכא".
=נגזרות=
* עסיסי
* עסיסיות
=מילים נרדפות=
* לחלוחית, מי פירות, מיץ (1)
* לשד, ויטליות (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (הגייה: עַצִיר) (1)
=סימוכין=
קטגוריה:משקאות
=גיזרון=
* לשון המקרא.
*המילה נגזרה מהשורש ע־ס־ס,<ref></ref> שהוראתו לחיצה ומעיכה, כמו למשל בפסוק . משורש זה גזורות גם עיסה ועיסוי.
=פרשנים מפרשים=
*חנוך יהודה קאהוט מעיר בספר "ערוך השלם" [http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_48234_234.pdf על השורש זה]: "...ומזה השם עסיס בלשון מקרא פירושו יין שיוצא מהענבים על־ידי דריכה ורמיסה". הוא מציין כי מתורגם "חמר עסיס דיאי למשתי מלכא".
=נגזרות=
* עסיסי
* עסיסיות
=מילים נרדפות=
* לחלוחית, מי פירות, מיץ (1)
* לשד, ויטליות (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (הגייה: עַצִיר) (1)
=סימוכין=
קטגוריה:משקאות