מסה
מָסָה
# כמות החומר על דחיסותו; גודל פיזיקלי סקלרי המתאר את המידה להתמדתו של הגוף, ומידת הכובד שלו.
#:* מסה של גוף שווה למכפלת צפיפות הגוף בנפחו.
#:* מסתו של ליטר מים היא בערך ק"ג אחד.
# כמות רבה, מספר רב, המון.
#:*ככר מלכי ישראל היא הככר היחידה בעיר היכולה להכיל מסה כזאת של אנשים.
=גיזרון=
* massa – גוש, משקל כבד.
=צירופים=
* התקפה מסיבית (1)
* מסה קריטית (1, 2)
=ראו גם=
* מכלול
* משקל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
מַסָּה {{משני|א}}
# עוני,דיכוי
=גיזרון=
*(1:) יחידאית, השוו 'מסה'>'משא' בהוראת: תביעת חוב. .
=תרגום=
* אנגלית: ‏
מַסָּה {{משני|ב}}
# ניסיון, התנסוּת.
=גיזרון=
*רש"י: מן נסיון התנסות .
=תרגום=
* אנגלית: ‏
מַסָּה {{משני|ג}}
# <ref>המילה במשמעות זו התחדשה לכל המאוחר בשנים הראשונות של המאה ה-20. ראובן סיוון הביא עדות לקיומה במשמעותה החדשה (בצירוף "מסות ספרותיות") במודעה שהתפרסמה בגיליון ו' של כתב העת "המעורר" (לונדון 1906) שבעריכת י"ח ברנר, מטעם מערכת הירחון הספרותי "הירדן", שיצא בעיר בוצ'אץ' שבגליציה המזרחית בעריכת אליעזר רוקח (ראובן סיוון, 'מחיי המלים', לשוננו לעם לז, ג (שסג) (תשמ"ו), 87; מובא אצל ראובן מירקין, [http://www.irgun-jeckes.org/?CategoryID=308&ArticleID=336 סיפורה של המילה: מַסָּה], MB יקינתון 222 (פברואר 2008, שבט תשס"ח), באתר ארגון יוצאי מרכז-אירופה).
ואולם קיימות עדויות מוקדמות אף יותר: המונח (גם כן בצירוף "מסות ספרותיות") מופיע במודעה שהתפרסמה ב-23 בינואר 1903 בעיתון "השקפה" שהופיע בארץ ישראל בעריכת אליעזר בן-יהודה, מטעם כתב העת "הקשת" שיצא לאור בברלין בעריכת יוסף ליאון ([http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Skin=TAUHe&BaseHref=HSK/1903/01/23&EntityId=Ar00702&ViewMode=HTML המודעה]; ו[http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin_TAU.asp?From=Search&Key=HSK/1903/01/23/7/Ar00702.xml&CollName=HSK_Default&DOCID=2234&PageLabelPrint=6&Skin=TAUHe&enter=true&Publication=DAV&AppName=2&Hs=advanced&AW=1375224770616&sPublication=DAV&tauLanguage=&sScopeID=DR&sSorting=IssueDateID%2casc&sQuery=%u05de%u05e1%u05d5%u05ea%20%u05e1%u05e4%u05e8%u05d5%u05ea%u05d9%u05d5%u05ea&rEntityType=&sSearchInAll=true&sDateFrom=&sDateTo=%2530%2537%252f%2530%2537%252f%2531%2539%2531%2530&ViewMode=HTML בהדגשת הצירוף]). הואיל והמונח במודעה זו אינו מלווה בהסבר או בציון המילה הלועזית, כמקובל בתחדישים באותה תקופה, ניתן לשער שהן מערכת "הקשת" והן עורך "השקפה" בן-יהודה לא ראו בה חידוש, ובמילים אחרות: שהמשמעות החדשה נולדה עוד קודם לכן. עם זאת, כעבור כחצי שנה, ב-11 ביוני 1903, במודעה נוספת מטעם "הקשת", הפעם בעיתון "המליץ" שבעריכת יהודה ליב (ליאון) רבינוביץ, שהופיע בסנקט פטרבורג, נוספה בסוגריים לאחר הצירוף "מסות ספרותיות" המילה הלועזית "איסייס" ([http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Skin=TAUHe&BaseHref=HMZ/1903/06/11&EntityId=Ad00413&ViewMode=HTML המודעה]; ו[http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin_TAU.asp?From=Search&Key=HMZ/1903/06/11/4/Ad00413.xml&CollName=HMZ_Default&DOCID=133120&PageLabelPrint=4&Skin=TAUHe&enter=true&Publication=DAV&AppName=2&Hs=advanced&AW=1375224770616&sPublication=DAV&tauLanguage=&sScopeID=DR&sSorting=IssueDateID%2casc&sQuery=%u05de%u05e1%u05d5%u05ea%20%u05e1%u05e4%u05e8%u05d5%u05ea%u05d9%u05d5%u05ea&rEntityType=&sSearchInAll=true&sDateFrom=&sDateTo=%2530%2537%252f%2530%2537%252f%2531%2539%2531%2530&ViewMode=HTML בהדגשה]). דוגמאות נוספות: במאמר מאת צבי שרפשטיין ב"המליץ", 6 בדצמבר 1903, בפסקה על "הקשת", מופיע הצירוף "מסה ספרותית", ללא הסבר או תרגום ([http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Skin=TAUHe&BaseHref=HMZ/1903/12/06&EntityId=Ar00303&ViewMode=HTML המודעה]; ו[http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin_TAU.asp?From=Search&Key=HMZ/1903/12/06/3/Ar00303.xml&CollName=HMZ_Default&DOCID=137020&PageLabelPrint=2&Skin=TAUHe&enter=true&Publication=DAV&AppName=2&Hs=advanced&AW=1375224770616&sPublication=DAV&tauLanguage=&sScopeID=DR&sSorting=IssueDateID%2casc&sQuery=%u05de%u05e1%u05d4%20%u05e1%u05e4%u05e8%u05d5%u05ea%u05d9%u05ea&rEntityType=&sSearchInAll=true&sDateFrom=&sDateTo=%2530%2537%252f%2530%2537%252f%2531%2539%2531%2530&ViewMode=HTML בהדגשה]); ובפרסומת ל"כתבים נבחרים" לנחום סוקולוב ב"הצפירה" ב-11 באפריל 1904 – "מסות ספרותיות (Essays)" ([http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Skin=TAUHe&BaseHref=HZF/1904/04/11&EntityId=Ad00415&ViewMode=HTML המודעה]; ו[http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin_TAU.asp?From=Search&Key=HZF/1904/04/11/4/Ad00415.xml&CollName=HZF_1901_1931&DOCID=36230&PageLabelPrint=4&Skin=TAUHe&enter=true&Publication=DAV&AppName=2&Hs=advanced&AW=1375224770616&sPublication=DAV&tauLanguage=&sScopeID=DR&sSorting=IssueDateID%2casc&sQuery=%u05de%u05e1%u05d5%u05ea%20%u05e4%u05d5%u05dc%u05d9%u05d8%u05d5%u05e0%u05d9%u05dd&rEntityType=&sSearchInAll=true&sDateFrom=&sDateTo=%2530%2537%252f%2530%2537%252f%2531%2539%2531%2530&ViewMode=HTML בהדגשה]). לבסוף, ייתכן שאבטיפוס לשימוש זה במילה "מסה" במשמעות זו מופיע במאמר של יהודה לייב דוידוביץ מ-1893: "רק זאת נוכל ליעץ לבעלי-מסות כאלה: כי בנסיונותיהם הספרותיים ישתדלו כפי האפשר – לבלי ערבב דרכים שונים בחבור אחד" (בן-דוד, [http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Skin=TAUHe&BaseHref=HMZ/1893/10/31&EntityId=Ar00602&ViewMode=HTML "המהלך החדש" בספרותנו], המליץ, 31 באוקטובר 1893; ו[http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin_TAU.asp?From=Search&Key=HMZ/1893/10/31/6/Ar00602.xml&CollName=HMZ_Default&DOCID=61911&PageLabelPrint=7&Skin=TAUHe&enter=true&Publication=DAV&AppName=2&Hs=advanced&AW=1375309650442&sPublication=HMZ&tauLanguage=&sScopeID=DR&sSorting=Score%2cdesc&sQuery=%u05de%u05e1%u05d5%u05ea&rEntityType=&sSearchInAll=false&sDateFrom=%2531%2530%252f%2533%2531%252f%2531%2538%2539%2533&sDateTo=%2531%2530%252f%2533%2531%252f%2531%2538%2539%2533&ViewMode=HTML בהדגשה]).</ref> סוגה ספרותית, חיבור עיוני קצר, בעל אופי ספרותי או פילוסופי, הבוחן ומברר עניין מסוים.
#:* המסה מתאפיינת בגישה סובייקטיבית, המציגה את נקודת המבט המקורית של הכותב (המכונה "מסאי" או "מסאית", בהתאם למינו). המסה עוסקת בנושאים כגון אתיקה, דת, אופי החברה ועוד.
=גיזרון=
בעברית החדשה (סוג של חיבור) – תשמו"ץ של המילה הבין-לאומית (במקור מצרפתית) essai, הדומה לה בצלילה ופירושה המקורי בצרפתית תיכונה הוא "ניסיון".
=תרגום=
* ‏ (2)
* צרפתית: ‏ (2) 
* רוסית: ‏ (2)
=ראו גם=
* חיבור
* מאמר
=קישורים חיצוניים=
* ראובן מירקין, [http://www.irgun-jeckes.org/?CategoryID=308&ArticleID=336 סיפורה של המילה: מַסָּה], MB יקינתון 222 (פברואר 2008, שבט תשס"ח), באתר ארגון יוצאי מרכז-אירופה
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
מִסָּה
# הטיל מס
=נגזרות=
*גזירת פועל מן מס. גזירת שמות פעולה בגזרת נל"י/ה משמות עצם בסיסיים (שגזרתם ע"ע) נפוצה. ור' גם גיבה. האקדמיה התנגדה לגזירת שמות ופעלים אלה כאשר השורש שונה ממילת המקור.
=ראו גם=
*קנס

קטגוריה:חילופי גזרות
מָסָה
# כמות החומר על דחיסותו; גודל פיזיקלי סקלרי המתאר את המידה להתמדתו של הגוף, ומידת הכובד שלו.
#:* מסה של גוף שווה למכפלת צפיפות הגוף בנפחו.
#:* מסתו של ליטר מים היא בערך ק"ג אחד.
# כמות רבה, מספר רב, המון.
#:*ככר מלכי ישראל היא הככר היחידה בעיר היכולה להכיל מסה כזאת של אנשים.
=גיזרון=
* massa – גוש, משקל כבד.
=צירופים=
* התקפה מסיבית (1)
* מסה קריטית (1, 2)
=ראו גם=
* מכלול
* משקל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרמודינמיקה
מַסָּה {{משני|א}}
# עוני,דיכוי
=גיזרון=
*(1:) יחידאית, השוו 'מסה'>'משא' בהוראת: תביעת חוב. .
=תרגום=
* אנגלית: ‏
מַסָּה {{משני|ב}}
# ניסיון, התנסוּת.
=גיזרון=
*רש"י: מן נסיון התנסות .
=תרגום=
* אנגלית: ‏
מַסָּה {{משני|ג}}
# <ref>המילה במשמעות זו התחדשה לכל המאוחר בשנים הראשונות של המאה ה-20. ראובן סיוון הביא עדות לקיומה במשמעותה החדשה (בצירוף "מסות ספרותיות") במודעה שהתפרסמה בגיליון ו' של כתב העת "המעורר" (לונדון 1906) שבעריכת י"ח ברנר, מטעם מערכת הירחון הספרותי "הירדן", שיצא בעיר בוצ'אץ' שבגליציה המזרחית בעריכת אליעזר רוקח (ראובן סיוון, 'מחיי המלים', לשוננו לעם לז, ג (שסג) (תשמ"ו), 87; מובא אצל ראובן מירקין, [http://www.irgun-jeckes.org/?CategoryID=308&ArticleID=336 סיפורה של המילה: מַסָּה], MB יקינתון 222 (פברואר 2008, שבט תשס"ח), באתר ארגון יוצאי מרכז-אירופה).
ואולם קיימות עדויות מוקדמות אף יותר: המונח (גם כן בצירוף "מסות ספרותיות") מופיע במודעה שהתפרסמה ב-23 בינואר 1903 בעיתון "השקפה" שהופיע בארץ ישראל בעריכת אליעזר בן-יהודה, מטעם כתב העת "הקשת" שיצא לאור בברלין בעריכת יוסף ליאון ([http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Skin=TAUHe&BaseHref=HSK/1903/01/23&EntityId=Ar00702&ViewMode=HTML המודעה]; ו[http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin_TAU.asp?From=Search&Key=HSK/1903/01/23/7/Ar00702.xml&CollName=HSK_Default&DOCID=2234&PageLabelPrint=6&Skin=TAUHe&enter=true&Publication=DAV&AppName=2&Hs=advanced&AW=1375224770616&sPublication=DAV&tauLanguage=&sScopeID=DR&sSorting=IssueDateID%2casc&sQuery=%u05de%u05e1%u05d5%u05ea%20%u05e1%u05e4%u05e8%u05d5%u05ea%u05d9%u05d5%u05ea&rEntityType=&sSearchInAll=true&sDateFrom=&sDateTo=%2530%2537%252f%2530%2537%252f%2531%2539%2531%2530&ViewMode=HTML בהדגשת הצירוף]). הואיל והמונח במודעה זו אינו מלווה בהסבר או בציון המילה הלועזית, כמקובל בתחדישים באותה תקופה, ניתן לשער שהן מערכת "הקשת" והן עורך "השקפה" בן-יהודה לא ראו בה חידוש, ובמילים אחרות: שהמשמעות החדשה נולדה עוד קודם לכן. עם זאת, כעבור כחצי שנה, ב-11 ביוני 1903, במודעה נוספת מטעם "הקשת", הפעם בעיתון "המליץ" שבעריכת יהודה ליב (ליאון) רבינוביץ, שהופיע בסנקט פטרבורג, נוספה בסוגריים לאחר הצירוף "מסות ספרותיות" המילה הלועזית "איסייס" ([http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Skin=TAUHe&BaseHref=HMZ/1903/06/11&EntityId=Ad00413&ViewMode=HTML המודעה]; ו[http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin_TAU.asp?From=Search&Key=HMZ/1903/06/11/4/Ad00413.xml&CollName=HMZ_Default&DOCID=133120&PageLabelPrint=4&Skin=TAUHe&enter=true&Publication=DAV&AppName=2&Hs=advanced&AW=1375224770616&sPublication=DAV&tauLanguage=&sScopeID=DR&sSorting=IssueDateID%2casc&sQuery=%u05de%u05e1%u05d5%u05ea%20%u05e1%u05e4%u05e8%u05d5%u05ea%u05d9%u05d5%u05ea&rEntityType=&sSearchInAll=true&sDateFrom=&sDateTo=%2530%2537%252f%2530%2537%252f%2531%2539%2531%2530&ViewMode=HTML בהדגשה]). דוגמאות נוספות: במאמר מאת צבי שרפשטיין ב"המליץ", 6 בדצמבר 1903, בפסקה על "הקשת", מופיע הצירוף "מסה ספרותית", ללא הסבר או תרגום ([http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Skin=TAUHe&BaseHref=HMZ/1903/12/06&EntityId=Ar00303&ViewMode=HTML המודעה]; ו[http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin_TAU.asp?From=Search&Key=HMZ/1903/12/06/3/Ar00303.xml&CollName=HMZ_Default&DOCID=137020&PageLabelPrint=2&Skin=TAUHe&enter=true&Publication=DAV&AppName=2&Hs=advanced&AW=1375224770616&sPublication=DAV&tauLanguage=&sScopeID=DR&sSorting=IssueDateID%2casc&sQuery=%u05de%u05e1%u05d4%20%u05e1%u05e4%u05e8%u05d5%u05ea%u05d9%u05ea&rEntityType=&sSearchInAll=true&sDateFrom=&sDateTo=%2530%2537%252f%2530%2537%252f%2531%2539%2531%2530&ViewMode=HTML בהדגשה]); ובפרסומת ל"כתבים נבחרים" לנחום סוקולוב ב"הצפירה" ב-11 באפריל 1904 – "מסות ספרותיות (Essays)" ([http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Skin=TAUHe&BaseHref=HZF/1904/04/11&EntityId=Ad00415&ViewMode=HTML המודעה]; ו[http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin_TAU.asp?From=Search&Key=HZF/1904/04/11/4/Ad00415.xml&CollName=HZF_1901_1931&DOCID=36230&PageLabelPrint=4&Skin=TAUHe&enter=true&Publication=DAV&AppName=2&Hs=advanced&AW=1375224770616&sPublication=DAV&tauLanguage=&sScopeID=DR&sSorting=IssueDateID%2casc&sQuery=%u05de%u05e1%u05d5%u05ea%20%u05e4%u05d5%u05dc%u05d9%u05d8%u05d5%u05e0%u05d9%u05dd&rEntityType=&sSearchInAll=true&sDateFrom=&sDateTo=%2530%2537%252f%2530%2537%252f%2531%2539%2531%2530&ViewMode=HTML בהדגשה]). לבסוף, ייתכן שאבטיפוס לשימוש זה במילה "מסה" במשמעות זו מופיע במאמר של יהודה לייב דוידוביץ מ-1893: "רק זאת נוכל ליעץ לבעלי-מסות כאלה: כי בנסיונותיהם הספרותיים ישתדלו כפי האפשר – לבלי ערבב דרכים שונים בחבור אחד" (בן-דוד, [http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Skin=TAUHe&BaseHref=HMZ/1893/10/31&EntityId=Ar00602&ViewMode=HTML "המהלך החדש" בספרותנו], המליץ, 31 באוקטובר 1893; ו[http://jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin_TAU.asp?From=Search&Key=HMZ/1893/10/31/6/Ar00602.xml&CollName=HMZ_Default&DOCID=61911&PageLabelPrint=7&Skin=TAUHe&enter=true&Publication=DAV&AppName=2&Hs=advanced&AW=1375309650442&sPublication=HMZ&tauLanguage=&sScopeID=DR&sSorting=Score%2cdesc&sQuery=%u05de%u05e1%u05d5%u05ea&rEntityType=&sSearchInAll=false&sDateFrom=%2531%2530%252f%2533%2531%252f%2531%2538%2539%2533&sDateTo=%2531%2530%252f%2533%2531%252f%2531%2538%2539%2533&ViewMode=HTML בהדגשה]).</ref> סוגה ספרותית, חיבור עיוני קצר, בעל אופי ספרותי או פילוסופי, הבוחן ומברר עניין מסוים.
#:* המסה מתאפיינת בגישה סובייקטיבית, המציגה את נקודת המבט המקורית של הכותב (המכונה "מסאי" או "מסאית", בהתאם למינו). המסה עוסקת בנושאים כגון אתיקה, דת, אופי החברה ועוד.
=גיזרון=
בעברית החדשה (סוג של חיבור) – תשמו"ץ של המילה הבין-לאומית (במקור מצרפתית) essai, הדומה לה בצלילה ופירושה המקורי בצרפתית תיכונה הוא "ניסיון".
=תרגום=
* ‏ (2)
* צרפתית: ‏ (2) 
* רוסית: ‏ (2)
=ראו גם=
* חיבור
* מאמר
=קישורים חיצוניים=
* ראובן מירקין, [http://www.irgun-jeckes.org/?CategoryID=308&ArticleID=336 סיפורה של המילה: מַסָּה], MB יקינתון 222 (פברואר 2008, שבט תשס"ח), באתר ארגון יוצאי מרכז-אירופה
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
מִסָּה
# הטיל מס
=נגזרות=
*גזירת פועל מן מס. גזירת שמות פעולה בגזרת נל"י/ה משמות עצם בסיסיים (שגזרתם ע"ע) נפוצה. ור' גם גיבה. האקדמיה התנגדה לגזירת שמות ופעלים אלה כאשר השורש שונה ממילת המקור.
=ראו גם=
*קנס

קטגוריה:חילופי גזרות