גרם
גָּרַם
# היווה סיבה להתרחשות או למאורע.
#:* כולסטרול גבוה גורם מחלות־לב.
=גיזרון=
הפועל "גרם" במשמעות הראשונה יסודו בשורש ג־ר־ם, הקיים גם בארמית במשמעות דומה (גְּרַם), והוא נתגלגל לשפתנו מלשון חז"ל. הפועל "גרם" במשמעות השנייה מגיע מן העברית המקראית, שם הוא רווח יותר בשימוש בבניין פיעל (לגָרֵם עצמות), והוא נגזר מן המלה גֶּרֶם (אוגריתית: גרמ; ארמית: גַּרְמָא; ערבית: גִ'רְם), שפירושה הוא עֶצֶם (ומכאן, ביטויים כמו "גרם מדרגות", "חמור גרם" או "רחב גרם"). ככל הנראה, המובן הראשון של המילה הפוליסמית הוא הרחבה, על דרך המטפורה, למובנה השני: המשמעות המקורית של השורש היא 'לחתוך' או 'לשבור', וזו גם המשמעות היחידה המופיעה במקרא. בעברית משנאית, תחת ההשפעה הארמית, נטל לעצמו הפועל את המובן של 'להביא לכך שיקרה משהו'.

יש לציין, שחז"ל הטו את פועלם במקרא, כפי שהביאו המפרשים על הפסוק "יששכר חמור גרם, רובץ בין המשפתים", פירושו הפשוט הוא כי יעקב מעיד על יששכר כי הוא כמו "חמור בעל עצמות", חזק היכול לשאת משא על כתפיו, אך חז"ל מוסיפים: "קרי ביה חמור גורם, ששמעה לאה קול צעקת החמור ויצאה לקראת יעקב והביאתו לאהלה", ואם כן נראה שהפועל כבר היה ידוע מימי המקרא, אלא שלא מומש עד לשון חז"ל.  

ולעומת זאת, הרב רפאל הירש כותב בספרו על התורה (שם, בראשית פרק מט פסוק יד) כי "גרם ועצם אין משמעותם שווה. ״עצם״ היא מוצקה, קשה וחזקה. ״עצם״, קרוב ל״אסם״, מציין צבירת כחות. לעומת זאת, ״גרם״ מופיע במובן של ״מדרגה״ (״גֶּרֶם הַמַּעֲלוֹת״ – <small>מלכים ב׳ ט, יג</small>), המוליכה קדימה ולמעלה. (מכאן ״כרם״, המסודרת שורות שורות על מדרגות ההר; וכן גם בלשון חכמים ״גרם״: לסדר, לסַבֵּב, להביא לידי כך.) לפי זה, ״גרם״ אינו מציין עצם נושאת משקל; אלא אבר ופרק, כח המנוף העובד והמניע". אולם דבריו סותרים את פירושי הפרשנים, אשר ערכו את ההקבלה בין "עצם" ל - "גרם", וכך משתמע משאר המקומות בתנ"ך כמו "לֵ֣ב שָׂ֭מֵחַ יֵיטִ֣ב גֵּהָ֑ה וְר֥וּחַ נְ֝כֵאָ֗ה תְּיַבֶּשׁ־גָּֽרֶם".
=נגזרות=
*גורם
*גרמה
=מילים נרדפות=
* סיבב (1)
גֵּרֵם
# שבר עצמות.
=גיזרון=
*מן גֶּרֶם
=נגזרות=
*גירום
*גֹּרַם (צורת הסביל)
**מגורם
גְּרָם {{משני|א}}
# יחידת מסה ממערכת היחידות הבינלאומית (SI) השווה לאלפית הקילוגרם.
=גיזרון=
* – משקל פעוט.
* מידע נוסף: היה שוקל לו עין בעין נותן לו גירומיו (בבא בתרא ה, יא) ברטנורא: גרומיו - הכרעותיו, לכל עשרה ליטרא מוסיף לו עשירית ליטרא שהוא אחד למאה בלח; על פי הברטנורא גירומיו היא מדת משקל של גרם אחד ממאה.
=ראו גם=
* סקאלה; קנה מידה.
* מיליגרם
* קילוגרם

קטגוריה:יחידות מידה
גֶּרֶם
# עצם, החומר הגירני ממנו עשוי שלד בעלי החיים.
# מקבץ, קולקטיב; מכלול.
#:* הסבלים נאלצו לקחת את הפסנתר במעלה גרם־המדרגות.
=גזרון=
מקבילות בשפות שמיות אחרות:
* ארמית-סורית: "גרם" ܓܪܶܡ בהוראת עצם, תיבה זו מהווה נגזרת של "גְרמפִילַי" [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=grmpyly+A&cits=all ܓܪ̈ܡܦܝܠܝܬܐ] בהוראת - " שנהב".
* ערבית - גִ'ירְמֻן جِرْمٌ בהוראת גוף, מסה, נפח-גוף,נפח.
=צירופים=
* גרם מדרגות
* גרם המעלות
* גרם שמימי
* גרם שמים
* חמור גרם
* רחב גרם
=תרגום=
* אנגלית: (1); (2)
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
הפועל "גרם" במשמעות הראשונה יסודו בשורש ג־ר־ם, הקיים גם בארמית במשמעות דומה (גְּרַם), והוא נתגלגל לשפתנו מלשון חז"ל. הפועל "גרם" במשמעות השנייה מגיע מן העברית המקראית, שם הוא רווח יותר בשימוש בבניין פיעל (לגָרֵם עצמות), והוא נגזר מן המלה גֶּרֶם (אוגריתית: גרמ; ארמית: גַּרְמָא; ערבית: גִ'רְם), שפירושה הוא עֶצֶם (ומכאן, ביטויים כמו "גרם מדרגות", "חמור גרם" או "רחב גרם"). ככל הנראה, המובן הראשון של המילה הפוליסמית הוא הרחבה, על דרך המטפורה, למובנה השני: המשמעות המקורית של השורש היא 'לחתוך' או 'לשבור', וזו גם המשמעות היחידה המופיעה במקרא. בעברית משנאית, תחת ההשפעה הארמית, נטל לעצמו הפועל את המובן של 'להביא לכך שיקרה משהו'.

יש לציין, שחז"ל הטו את פועלם במקרא, כפי שהביאו המפרשים על הפסוק "יששכר חמור גרם, רובץ בין המשפתים", פירושו הפשוט הוא כי יעקב מעיד על יששכר כי הוא כמו "חמור בעל עצמות", חזק היכול לשאת משא על כתפיו, אך חז"ל מוסיפים: "קרי ביה חמור גורם, ששמעה לאה קול צעקת החמור ויצאה לקראת יעקב והביאתו לאהלה", ואם כן נראה שהפועל כבר היה ידוע מימי המקרא, אלא שלא מומש עד לשון חז"ל.  

ולעומת זאת, הרב רפאל הירש כותב בספרו על התורה (שם, בראשית פרק מט פסוק יד) כי "גרם ועצם אין משמעותם שווה. ״עצם״ היא מוצקה, קשה וחזקה. ״עצם״, קרוב ל״אסם״, מציין צבירת כחות. לעומת זאת, ״גרם״ מופיע במובן של ״מדרגה״ (״גֶּרֶם הַמַּעֲלוֹת״ – <small>מלכים ב׳ ט, יג</small>), המוליכה קדימה ולמעלה. (מכאן ״כרם״, המסודרת שורות שורות על מדרגות ההר; וכן גם בלשון חכמים ״גרם״: לסדר, לסַבֵּב, להביא לידי כך.) לפי זה, ״גרם״ אינו מציין עצם נושאת משקל; אלא אבר ופרק, כח המנוף העובד והמניע". אולם דבריו סותרים את פירושי הפרשנים, אשר ערכו את ההקבלה בין "עצם" ל - "גרם", וכך משתמע משאר המקומות בתנ"ך כמו "לֵ֣ב שָׂ֭מֵחַ יֵיטִ֣ב גֵּהָ֑ה וְר֥וּחַ נְ֝כֵאָ֗ה תְּיַבֶּשׁ־גָּֽרֶם".
=נגזרות=
*גורם
*גרמה
=מילים נרדפות=
* סיבב (1)
גֵּרֵם
# שבר עצמות.
=גיזרון=
*מן גֶּרֶם
=נגזרות=
*גירום
*גֹּרַם (צורת הסביל)
**מגורם
גְּרָם {{משני|א}}
# יחידת מסה ממערכת היחידות הבינלאומית (SI) השווה לאלפית הקילוגרם.
=גיזרון=
* – משקל פעוט.
* מידע נוסף: היה שוקל לו עין בעין נותן לו גירומיו (בבא בתרא ה, יא) ברטנורא: גרומיו - הכרעותיו, לכל עשרה ליטרא מוסיף לו עשירית ליטרא שהוא אחד למאה בלח; על פי הברטנורא גירומיו היא מדת משקל של גרם אחד ממאה.
=ראו גם=
* סקאלה; קנה מידה.
* מיליגרם
* קילוגרם

קטגוריה:יחידות מידה
גֶּרֶם
# עצם, החומר הגירני ממנו עשוי שלד בעלי החיים.
# מקבץ, קולקטיב; מכלול.
#:* הסבלים נאלצו לקחת את הפסנתר במעלה גרם־המדרגות.
=גזרון=
מקבילות בשפות שמיות אחרות:
* ארמית-סורית: "גרם" ܓܪܶܡ בהוראת עצם, תיבה זו מהווה נגזרת של "גְרמפִילַי" [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=grmpyly+A&cits=all ܓܪ̈ܡܦܝܠܝܬܐ] בהוראת - " שנהב".
* ערבית - גִ'ירְמֻן جِرْمٌ בהוראת גוף, מסה, נפח-גוף,נפח.
=צירופים=
* גרם מדרגות
* גרם המעלות
* גרם שמימי
* גרם שמים
* חמור גרם
* רחב גרם
=תרגום=
* אנגלית: (1); (2)
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית