OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
מפקם
מִפְקָם
# בסירות ובספינות מפרשים: תמרון לסיבוב ולחילוף המפנה מול הרוח כששטים ברוח קדמית במעלה הרוח.
=גיזרון=
* מן פָּקַם.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מידע נוסף=
* סירה או ספינת מפרשים אינה יכולה להפליג נגד הרוח. כשיעד ההפלגה נמצא בכיוון ממנו נושבת הרוח, שטה הסירה ברוח קדמית בתנועות זיגזג ארוכות, פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל, וכך מתקדמת אל היעד. תמרון חילוף המפנה והסיבוב (העברת המפרש האורכי מצד אחד של הסירה לצידה השני) נקרא במילונים הנזכרים בשם "מפקם".
=ניגודים=
* מהפך
* סיבוב (עם הרוח)
=מילים נרדפות=
* גַּלְס
* סיבוב (מול הרוח)
=ראו גם=
* פקימה
* מפנה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* מן פָּקַם.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מידע נוסף=
* סירה או ספינת מפרשים אינה יכולה להפליג נגד הרוח. כשיעד ההפלגה נמצא בכיוון ממנו נושבת הרוח, שטה הסירה ברוח קדמית בתנועות זיגזג ארוכות, פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל, וכך מתקדמת אל היעד. תמרון חילוף המפנה והסיבוב (העברת המפרש האורכי מצד אחד של הסירה לצידה השני) נקרא במילונים הנזכרים בשם "מפקם".
=ניגודים=
* מהפך
* סיבוב (עם הרוח)
=מילים נרדפות=
* גַּלְס
* סיבוב (מול הרוח)
=ראו גם=
* פקימה
* מפנה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
שלל ימי
שָׁלָל יַמִּי
# מונח מתחום המשפט הימי שפירושו אוניית סוחר ומטענה שנתפסו והוחרמו בים על ידי אוניית מלחמה או פריבטיר של מדינה יריבה במהלך מלחמה. 
# בעלי חיים ימיים שניצודו, על פי רוב דגים.
=גיזרון=
* naval prize.
=מילים נרדפות=
* מלקוח ימי
* אוניית מלקוח
=ראו גם=
* בית דין למלקוח ימי
* דמי מלקוח
* דגה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דיג
=גיזרון=
* naval prize.
=מילים נרדפות=
* מלקוח ימי
* אוניית מלקוח
=ראו גם=
* בית דין למלקוח ימי
* דמי מלקוח
* דגה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דיג
תפרשת יתר
תִּפְרֹשֶׂת יֶתֶר
# מספר ושטח המפרשים הגדול ביותר שספינת מפרשים יכולה להניף בהתחשב בעוצמת הכוח ובכיוונה באותו זמן. וגם: מספר ושטח המפרשים הגדול ביותר שיאכטה תחרותית יכולה להניף כשהיא שטה ברוח מלאה.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: מִפְרְשֵׂי תַּחֲרוּת – press canvas.
=מילים נרדפות=
* תפרושת מרבית
=ראו גם=
* תפרושת
* מיעט תפרושת

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: מִפְרְשֵׂי תַּחֲרוּת – press canvas.
=מילים נרדפות=
* תפרושת מרבית
=ראו גם=
* תפרושת
* מיעט תפרושת

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
השמיל
הִשְׂמִיל גם הִשְֹמִאיל
# פנה שמאלה.
=גיזרון=
*גזירת פועל מן שמאל. כראיה שהפועל גזור שם, ניתן לראות כי האות א' במילה נדדה גם היא לתוך הפועל בשלוש מן המבואות שלעיל.
=נגזרות=
* השמלה <!--לא מתועד, אבל תחדיש סביר-->
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:כיוונים
=גיזרון=
*גזירת פועל מן שמאל. כראיה שהפועל גזור שם, ניתן לראות כי האות א' במילה נדדה גם היא לתוך הפועל בשלוש מן המבואות שלעיל.
=נגזרות=
* השמלה <!--לא מתועד, אבל תחדיש סביר-->
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:כיוונים
עפין
עַפְיָן
# דג ממשפחה שבסדרת הסרדינאים. הוא קטן ומוארך. ומשמש למאכל אדם, ע"פ רוב בצורתו המשומרת.
=גיזרון=
* – דגיג; מתחילית לשלילה, ובסיס – אֶגְדַּל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:דגים
=גיזרון=
* – דגיג; מתחילית לשלילה, ובסיס – אֶגְדַּל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:דגים
זעיר
זְעֵיר
# מעט, כמות קטנה, או לשון חיבה.
=גזרון=
* באוגריתית נמצא 𐎜𐎇𐎓𐎗𐎚 (אֻזערת), אולי במשמעות של "זעירה" כשם חיבה.<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 668; לוח UT 603.</ref>
* שורש נפוץ בארמית זעירא גם בערבית הוא קטן או צעיר.
=צירופים=
* זעיר שם זעיר שם
* בזעיר אנפין
* מעט מזעיר
זָעִיר
# קטן. שגדלו אינו רב בדרך כלל בהפלגה
#:*.
=גזרון=
* שורש נפוץ בארמית זעירא גם בערבית הוא קטן או צעיר
=צירופים=
* עדשת מים זעירה
* מטוס זעיר ללא טייס (מזל"ט)
* אוטובוס ציבורי זעיר (אצ"ז)
* אוירון זעיר ממדים (אז"ם)
=מילים נרדפות=
* קטן
* קטנטן
* פיצי, פצפון
* גמד, ננס
=ניגודים=
* גדול
* כביר
* עצום
* רב
=ראו גם=
* מזער

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גזרון=
* באוגריתית נמצא 𐎜𐎇𐎓𐎗𐎚 (אֻזערת), אולי במשמעות של "זעירה" כשם חיבה.<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 668; לוח UT 603.</ref>
* שורש נפוץ בארמית זעירא גם בערבית הוא קטן או צעיר.
=צירופים=
* זעיר שם זעיר שם
* בזעיר אנפין
* מעט מזעיר
זָעִיר
# קטן. שגדלו אינו רב בדרך כלל בהפלגה
#:*.
=גזרון=
* שורש נפוץ בארמית זעירא גם בערבית הוא קטן או צעיר
=צירופים=
* עדשת מים זעירה
* מטוס זעיר ללא טייס (מזל"ט)
* אוטובוס ציבורי זעיר (אצ"ז)
* אוירון זעיר ממדים (אז"ם)
=מילים נרדפות=
* קטן
* קטנטן
* פיצי, פצפון
* גמד, ננס
=ניגודים=
* גדול
* כביר
* עצום
* רב
=ראו גם=
* מזער

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
קטגוריה:מילים אוגריתיות
קטר קיטור
קַטַּר קִיטוֹר
# כלי רכב מסילתי למשיכת קרונות רכבת המונע על ידי מנוע קיטור.
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=תרגום=
* רוסית: (הגייה: parovóz)
=ראו גם=
* קטר דיזל
* קטר חשמלי
* קטר דיזל בהנע הידרולי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=תרגום=
* רוסית: (הגייה: parovóz)
=ראו גם=
* קטר דיזל
* קטר חשמלי
* קטר דיזל בהנע הידרולי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
קטר דיזל
קַטַּר דִּיזֶל
# כלי רכב מסילתי למשיכת קרונות רכבת המונע על ידי מנוע דיזל.
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון תחבורה מסילתית (תשנ"ח), 1998.
=ראו גם=
* קטר קיטור
* קטר דיזל בהנע הידרולי
* קטר חשמלי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון תחבורה מסילתית (תשנ"ח), 1998.
=ראו גם=
* קטר קיטור
* קטר דיזל בהנע הידרולי
* קטר חשמלי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
קטר חשמלי
קַטַּר חַשְׁמַלִי
# כלי רכב מסילתי למשיכת קרונות רכבת המונע על ידי מנוע חשמלי; המנוע החשמלי מקבל הזנה מכבל עילי או מפס שלישי.
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון תחבורה מסילתית (תשנ"ח), 1998.
=ראו גם=
* קטר קיטור
* קטר דיזל
* קטר דיזל בהנע הידרולי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון תחבורה מסילתית (תשנ"ח), 1998.
=ראו גם=
* קטר קיטור
* קטר דיזל
* קטר דיזל בהנע הידרולי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
טור לוחות
טוּר לוּחוֹת
# שורת לוחות אופקית במעטפת הגוף של כלי שיט מעץ או מפלדה המשתרעת למלוא אורכו.
=גיזרון=
* מן טור, דברים המסודרים בשורה, אחד אחרי השני או אחד לצד השני.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: טוּר.
=צירופים=
* טור (לוחות) עליון
* טור (לוחות) ראשון
=ראו גם=
* לזבזת
* פסיס הלזבזת
* שפה
* לוח
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.oxfordhandbooks.com/view/10.1093/oxfordhb/9780199336005.001.0001/oxfordhb-9780199336005-e-48 J. Richard Steffy, Illustrated Glossary of Ship and Boat Terms], 1984, reprinted 2013.

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* מן טור, דברים המסודרים בשורה, אחד אחרי השני או אחד לצד השני.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: טוּר.
=צירופים=
* טור (לוחות) עליון
* טור (לוחות) ראשון
=ראו גם=
* לזבזת
* פסיס הלזבזת
* שפה
* לוח
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.oxfordhandbooks.com/view/10.1093/oxfordhb/9780199336005.001.0001/oxfordhb-9780199336005-e-48 J. Richard Steffy, Illustrated Glossary of Ship and Boat Terms], 1984, reprinted 2013.

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
טור ראשון
טוּר (לוּחוֹת) רִאשׁוֹן
# בסירות ובספינות מעץ: טור הלוחות הנמוך ביותר במעטפת הגוף הצמוד לשדרית, אחד מכל צד; באוניות מפלדה: טור הלוחות הצמוד לשדרית המשטח, אחד מכל צד.
=גיזרון=
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: טוּר ראשון.
=מילים נרדפות=
* טור תחתון
=ראו גם=
* טור לוחות
* טור עליון (טור לוחות עליון)
* לזבזת
* פסיס הלזבזת
* פסיס דופן
* שפה
* לוח
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.oxfordhandbooks.com/view/10.1093/oxfordhb/9780199336005.001.0001/oxfordhb-9780199336005-e-48 J. Richard Steffy, Illustrated Glossary of Ship and Boat Terms], 1984, reprinted 2013.

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: טוּר ראשון.
=מילים נרדפות=
* טור תחתון
=ראו גם=
* טור לוחות
* טור עליון (טור לוחות עליון)
* לזבזת
* פסיס הלזבזת
* פסיס דופן
* שפה
* לוח
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.oxfordhandbooks.com/view/10.1093/oxfordhb/9780199336005.001.0001/oxfordhb-9780199336005-e-48 J. Richard Steffy, Illustrated Glossary of Ship and Boat Terms], 1984, reprinted 2013.

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
לטש
לָטַשׁ
# השחיז חידד
# רק בקשר לעין אימץ וחידד את החוש.
# שפשף החליק בידו על פני השטח
=גיזרון=
* מילה מקראית
=נגזרות=
* לטישה
* מלוטש
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
לִטֵּשׁ
# שפשף והחליק. הסיר בליטות ועוקצים. 
# שיפר צורה וסגנון
#:* צריך עוד ללטש רבות מהגדרות המילים בויקימילון.
#:* הבסיס של המאמר טוב למדי, אם תלטשי אותו עוד מעט הוא עשוי לזכות בתחרות.
=גיזרון=
* צורת פיעל ב ללָטַש המקראי
=צירופים=
* צירוף מילים
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ניגודים=
* חספס<!---בעברית החדשה לפחות--->
=ראו גם=
* מלטשה

קטגוריה:שם הקטגוריה
לֶטֶשׁ
# קיים רק בצירופים: מה ששייך לפעולת הליטוש
=גיזרון=
* מילה מקראית
=נגזרות=
* לטישה
* מלוטש
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
לִטֵּשׁ
# שפשף והחליק. הסיר בליטות ועוקצים. 
# שיפר צורה וסגנון
#:* צריך עוד ללטש רבות מהגדרות המילים בויקימילון.
#:* הבסיס של המאמר טוב למדי, אם תלטשי אותו עוד מעט הוא עשוי לזכות בתחרות.
=גיזרון=
* צורת פיעל ב ללָטַש המקראי
=צירופים=
* צירוף מילים
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ניגודים=
* חספס<!---בעברית החדשה לפחות--->
=ראו גם=
* מלטשה

קטגוריה:שם הקטגוריה
לֶטֶשׁ
# קיים רק בצירופים: מה ששייך לפעולת הליטוש
לטש עין
לָטַשׁ עַיִן <small>או</small> לָטַשׁ מַבָּט
# התאמץ וחידד מבטו 
# חָמַד
#:* נראה שהוא לוטש עין אל המשרה הנחשקת
# בהה הביט באופן סתמי לעיתים נראה נוגה
#:*"ומספרים: עדיין לא ידוע, אם מחר או עוד שבוע, בנפל הרחוקה, תעוף ציפור האבן, אך תמיד אשה יושבת, ולוטשת מבטה"|(רחל שפירא נפאל)
=מקור=
* הפועל לטש משמעו חידוד. במובן זה מופיע פעם אחת במקרא בפסוק הנ"ל.
=ביטויים קרובים=
* ביטוי קרוב
=ניגודים=
* ביטוי מנוגד
=ראו גם=
*עין
*מבט

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* הפועל לטש משמעו חידוד. במובן זה מופיע פעם אחת במקרא בפסוק הנ"ל.
=ביטויים קרובים=
* ביטוי קרוב
=ניגודים=
* ביטוי מנוגד
=ראו גם=
*עין
*מבט

קטגוריה:ביטויים
תפח
תָּפַח
# נפחו גָּדַל. בדרך כלל בצק.
=גיזרון=
* השורש ת־פ־ח תנייני מפ־ו־ח או נ־פ־ח
=נגזרות=
* תפיחה
* תפוח
=ניגודים=
* צמק
* הצטמק
* התכוץ
=ראו גם=
* התרחב
* התפשט

קטגוריה:שם הקטגוריה
תָּפַח
# נפחו גָּדַל. בדרך כלל בצק.
=גיזרון=
* השורש ת־פ־ח תנייני מפ־ו־ח או נ־פ־ח
=נגזרות=
* תפיחה
* תפוח
=ניגודים=
* צמק
* הצטמק
* התכוץ
=ראו גם=
* התרחב
* התפשט

קטגוריה:שם הקטגוריה
דגנית
דְּגָנִית
# פרח חד שנתי ממשפחת המרוכבים בצבע כחול הצומח בבתות, והוא בלתי־קוצני.
# שם פרטי לנקבה
=גיזרון=
* cornflower, הלחם בסיסים מן corn – דגן, וכן flower – פרח. ע"ש שבאירופה זהו עשב שוטה הצומח בשדות החיטה.
=מילים נרדפות=
* דרדר כחול
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פרחים
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
* cornflower, הלחם בסיסים מן corn – דגן, וכן flower – פרח. ע"ש שבאירופה זהו עשב שוטה הצומח בשדות החיטה.
=מילים נרדפות=
* דרדר כחול
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פרחים
קטגוריה:שמות
מבט
מַבָּט גם מֶבָּט
# מה שמקוים אליו או שסומכים עליו ובוטחים בו
=גיזרון=
* מהפועל הביט. המילה מופיעה פעם אחת במקרא במ"ם סגולה
=מילים נרדפות=
* מבטח
* מעוז
=ראו גם=
* 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מַבָּט
# פעולת הראיה המכוונת. 
#:* העני חילה את פני העשיר אך הוא לא חננו אפילו במבט.
#:* בוא רגע תעיף מבט מהיר על הסחורה
# ארשת הפנים ובעיקר הבעת העיניים. 
#:* עוד חקוק בזכרוני מבטו החודר של הרבי.
#:* היה לו מבט כה עצוב כששהה בכלביה הייתי חייב לאמץ אותו
# פוזיציה. מעמד של עצם במקום מסוים. מיקום ביחס ל־
#:* <!---דרשה סד עמוד 567--->
=גיזרון=
* מהפועל המקראי הביט בלשון חז"ל הבטה. 
* 3. לא נפוץ. או מהמילה מֶבָּט המקראית ובדומה לה במשמעות. או מ כביכול מביטים העצמים זה על זה
=צירופים=
* לטש מבטו
* נקודת מבט נייטרלית - נמ"נ
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* הסתכלות(1)
* מַצָּג(3)
* מַנָּח(3)
=גיזרון=
* מהפועל הביט. המילה מופיעה פעם אחת במקרא במ"ם סגולה
=מילים נרדפות=
* מבטח
* מעוז
=ראו גם=
* 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מַבָּט
# פעולת הראיה המכוונת. 
#:* העני חילה את פני העשיר אך הוא לא חננו אפילו במבט.
#:* בוא רגע תעיף מבט מהיר על הסחורה
# ארשת הפנים ובעיקר הבעת העיניים. 
#:* עוד חקוק בזכרוני מבטו החודר של הרבי.
#:* היה לו מבט כה עצוב כששהה בכלביה הייתי חייב לאמץ אותו
# פוזיציה. מעמד של עצם במקום מסוים. מיקום ביחס ל־
#:* <!---דרשה סד עמוד 567--->
=גיזרון=
* מהפועל המקראי הביט בלשון חז"ל הבטה. 
* 3. לא נפוץ. או מהמילה מֶבָּט המקראית ובדומה לה במשמעות. או מ כביכול מביטים העצמים זה על זה
=צירופים=
* לטש מבטו
* נקודת מבט נייטרלית - נמ"נ
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* הסתכלות(1)
* מַצָּג(3)
* מַנָּח(3)
משוטי
מְשׁוֹטִי
# נאמר על סירה או ספינת משוטים: מצוידת בכך וכך משוטים, מונעת על ידי כך וכך משוטים.
#:* הדייג העלה מקרקעית סירתו, דו־משוטית ישנה, את שלל הדגים הקטן שתפס באותו לילה.
=גיזרון=
* מן משוט.
=צירופים=
* דו־משוטית, תלת־משוטית וכיו"ב
=ראו גם=
* ־חַתְרִי
* ־טורי

קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* מן משוט.
=צירופים=
* דו־משוטית, תלת־משוטית וכיו"ב
=ראו גם=
* ־חַתְרִי
* ־טורי

קטגוריה:כלי שיט
צד הגלי
צַד הַגְּלִי
# צד סירה או ספינה שהרוח נושבת עליו, בניגוד לצדה השני - צד החסי - הנסתר מן הרוח.
# בְּצַד הַגְּלִי , בְּצַד גְּלִי הָאֳנִיָּה – (א) בתוך הספינה עצמה: לציון דבר הנמצא בצידה הפונה לרוח. (ב) מחוץ לספינה: בחצי האופק או במרחב הנשקף מצידה הפונה לרוח; וגם: בצד הפונה אל הרוח של אי, של אונייה אחרת וכו'.
# לְצַד הַגְּלִי, לצד הגלוי לרוח, לצד הגלוי – (א) בתוך הספינה עצמה: אל עבר צידה הפונה אל הרוח. (ב) מחוץ לספינה: אל עבר חצי האופק או המרחב הנשקף מצידה הפונה לרוח; וגם: אל עבר הצד הפונה לרוח של אי, של אונייה אחרת וכו'.
=גיזרון=
* מן גְּלִי.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=נגזרות=
* שפה גלאית (של מפרש רוחבי)
=מילים נרדפות=
* צד גלוי לרוח
* מעל הרוח
* לפאת רוח
=ניגודים=
* צד החסי
* צד חסוי מן הרוח
* מתחת לרוח
=ראו גם=
* עמדת הגלי
* חוף הגלי
* שפה גלאית
* גלוי לרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* מן גְּלִי.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=נגזרות=
* שפה גלאית (של מפרש רוחבי)
=מילים נרדפות=
* צד גלוי לרוח
* מעל הרוח
* לפאת רוח
=ניגודים=
* צד החסי
* צד חסוי מן הרוח
* מתחת לרוח
=ראו גם=
* עמדת הגלי
* חוף הגלי
* שפה גלאית
* גלוי לרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
צד החסי
צַד הַחֲסִי
# צד סירה או ספינה שאינו חשוף לרוח, בניגוד לצדה השני - צד הגלי - שהרוח נושבת לעברו.
# בְּצַד הַחֲסִי, בְּצַד חֲסִי הָאֳנִיָּה – (א) בצד האונייה שהרוח לא נושבת עליו, לציון כיוונים יחסיים בתוך האונייה ומחוצה לה. (ב) בצד שאינו חשוף לרוח של אי, של רכס הרים, של אונייה אחרת וכו'.
# לְצַד הַחֲסִי, לצד החסוי מן הרוח, לצד החסוי – (א) לעבר צד האונייה שאינו חשוף לרוח, לציון כיוונים יחסיים בתוך האונייה ומחוצה לה. (ב) אל עבר הצד שאינו חשוף לרוח של אי, של רכס הרים, של אונייה אחרת וכו'.
=גיזרון=
* מן חֲסִי.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי ימאות (תש"ל), 1970.
=נגזרות=
* שפה חסאית (של מפרש רוחבי)
=מילים נרדפות=
* צד חסוי מן הרוח, צד חסוי מרוח, צד חסוי
* צד מורד הרוח
* מבוא הרוח
=ניגודים=
* צד הגלי
* צד גלוי לרוח
* צד מעלה הרוח
=ראו גם=
* עמדת החסי
* חוף החסי
* שפה חסאית
* מתחת לרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* מן חֲסִי.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי ימאות (תש"ל), 1970.
=נגזרות=
* שפה חסאית (של מפרש רוחבי)
=מילים נרדפות=
* צד חסוי מן הרוח, צד חסוי מרוח, צד חסוי
* צד מורד הרוח
* מבוא הרוח
=ניגודים=
* צד הגלי
* צד גלוי לרוח
* צד מעלה הרוח
=ראו גם=
* עמדת החסי
* חוף החסי
* שפה חסאית
* מתחת לרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
צד חסוי מן הרוח
צַד חָסוּי מִן הַרוּחַ
# צד הספינה שאינו חשוף לרוח, בניגוד לצדה השני שהרוח נושבת עליו.
# בצד החסוי מן הרוח – (א) בתוך הספינה עצמה: לציון דבר הנמצא בצידה שאינו חשוף לרוח. (ב) מחוץ לספינה: בחצי האופק או במרחב הנשקף מצידה המוגן מן הרוח; וגם: בצד המוגן מן הרוח של אי, של אונייה אחרת וכו'.
# לצד החסוי מן הרוח, לצד החסוי – (א) בתוך הספינה עצמה: אל עבר צידה שאינו חשוף לרוח. (ב) מחוץ לספינה: אל עבר חצי האופק או המרחב הנשקף מצידה המוגן מן הרוח; וגם: אל עבר הצד המוגן מן הרוח של אי, של אונייה אחרת וכו'.
=גיזרון=
* גם: צַד חָסוּי מֵרוּחַ.
* מן חסוי: מוגן, מוסתר.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי גיאוגרפיה (תשי"ט, תשכ"א, תשכ"ה) 1959: חסוי רוח, חסוי מרוח; מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: חסוי מן הרוח; מילון מטאורולוגיה (תשל"א), 1971: חסוי רוח, חסוי מרוח; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (התשע"ג), 2013: לצד החסוי מן הרוח, לצד החסוי.
=מילים נרדפות=
* צד החסי
* מורד הרוח
=ניגודים=
* צד הגלי
* צד גלוי לרוח
* מעלה הרוח
=ראו גם=
* עמדת החסי
* חוף החסי
* חוף חסוי
* שפה חסאית
* מתחת לרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* גם: צַד חָסוּי מֵרוּחַ.
* מן חסוי: מוגן, מוסתר.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי גיאוגרפיה (תשי"ט, תשכ"א, תשכ"ה) 1959: חסוי רוח, חסוי מרוח; מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: חסוי מן הרוח; מילון מטאורולוגיה (תשל"א), 1971: חסוי רוח, חסוי מרוח; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (התשע"ג), 2013: לצד החסוי מן הרוח, לצד החסוי.
=מילים נרדפות=
* צד החסי
* מורד הרוח
=ניגודים=
* צד הגלי
* צד גלוי לרוח
* מעלה הרוח
=ראו גם=
* עמדת החסי
* חוף החסי
* חוף חסוי
* שפה חסאית
* מתחת לרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
צד גלוי לרוח
צַד גָּלוּי לַרוּחַ
# הצד של כלי שיט הפונה אל הכיוון ממנו נושבת הרוח. לשון אחר: צד הספינה שהרוח נושבת לעברו, בניגוד לצד השני שלה, הנקרא 'הצד החסוי מן הרוח' או 'צד החסי'.
# בצד הגלוי לרוח – (א) בתוך הספינה עצמה: לציון דבר הנמצא בצידה הפונה לרוח. (ב) מחוץ לספינה: בחצי האופק או במרחב הנשקף מצידה הפונה לרוח; וגם: בצד הפונה אל הרוח של אי, של רכס הרים, של אונייה אחרת וכו'.
# לצד הגלוי לרוח – (א) בתוך הספינה עצמה: אל עבר צידה הפונה אל הרוח. (ב) מחוץ לספינה: אל עבר חצי האופק או המרחב הנשקף מצידה הפונה לרוח; וגם: אל עבר הצד הפונה לרוח של אי, של רכס הרים, של אונייה אחרת וכו'.
=גיזרון=
* מן גלוי: חשוף, שאינו מכוסה.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי גיאוגרפיה (תשי"ט, תשכ"א, תשכ"ה) 1959: גלוי רוח, גלוי לרוח; מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: גלוי, גלוי לרוח; מילון מטאורולוגיה (תשל"א), 1971: גלוי רוח, גלוי לרוח; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (התשע"ג), 2013: לצד הגלוי לרוח, לצד הגלוי.
=מילים נרדפות=
* צד הגלי
* צד במעלה הרוח
* צד מוצא הרוח
=ניגודים=
* צד החסי
* צד חסוי מן הרוח
* צד מוגן מרוח
* מורד הרוח
=ראו גם=
* עמדת הגלי
* חוף הגלי
* חוף גלוי
* שפה גלאית
* גלוי לרוח, גלוי
* מעל הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* מן גלוי: חשוף, שאינו מכוסה.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי גיאוגרפיה (תשי"ט, תשכ"א, תשכ"ה) 1959: גלוי רוח, גלוי לרוח; מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: גלוי, גלוי לרוח; מילון מטאורולוגיה (תשל"א), 1971: גלוי רוח, גלוי לרוח; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (התשע"ג), 2013: לצד הגלוי לרוח, לצד הגלוי.
=מילים נרדפות=
* צד הגלי
* צד במעלה הרוח
* צד מוצא הרוח
=ניגודים=
* צד החסי
* צד חסוי מן הרוח
* צד מוגן מרוח
* מורד הרוח
=ראו גם=
* עמדת הגלי
* חוף הגלי
* חוף גלוי
* שפה גלאית
* גלוי לרוח, גלוי
* מעל הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
טור עליון
טוּר (לוּחוֹת) עֶלְיוֹן
# טור הלוחות הגבוה ביותר בדופן כלי שיט מעץ או מפלדה.
=גיזרון=
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: טוּר עליון.
=ראו גם=
* טור לוחות
* טור ראשון (טור לוחות תחתון)
* לזבזת
* פסיס הלזבזת
* פסיס דופן
* שפה
* לוח
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.oxfordhandbooks.com/view/10.1093/oxfordhb/9780199336005.001.0001/oxfordhb-9780199336005-e-48 J. Richard Steffy, Illustrated Glossary of Ship and Boat Terms], 1984, reprinted 2013.

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: טוּר עליון.
=ראו גם=
* טור לוחות
* טור ראשון (טור לוחות תחתון)
* לזבזת
* פסיס הלזבזת
* פסיס דופן
* שפה
* לוח
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.oxfordhandbooks.com/view/10.1093/oxfordhb/9780199336005.001.0001/oxfordhb-9780199336005-e-48 J. Richard Steffy, Illustrated Glossary of Ship and Boat Terms], 1984, reprinted 2013.

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
עמדת הגלי
עֶמְדַּת הַגְּלִי
# בתקופת המפרשים: מונח לציון המיקום היחסי ביחס לרוח של שני ציים יריבים במהלך קרב ימי. צי (או אונייה) תופס את עמדת הגלי כאשר הוא מתייצב בצד הגלוי לרוח של מערך הקרב הטורי של האויב.
#:* צי שתפס את עמדת הגלי נקט גישה התקפית, כי הרוח הסיעה אותו לעבר האויב; צי שתפס את עמדת החסי, לעומת זאת, נקט גישה מגננית - כי יכול היה לנתק מגע ולהסתלק בעזרת הרוח.
=גיזרון=
* עמדה + גְּלִי. Luvstellung, מן weather gage באנגלית באותו מובן. המונח באנגלית נזכר לראשונה בכתובים ב־1591.<ref>The Oxford Shorter Dictionary on Historical Principles, 1936. Vol. 1, p. 779.</ref>
=מידע נוסף=
* זהו מונח מתחום הטקטיקה הימית בתקופת המפרשים (1650–1815 לערך). ציי המלחמה היריבים נערכו בשני טורים מקבילים, אחד בצד הגלי (של היריב) והשני בצד החסי (של הצי שלמולו). האוניות ירו מתותחי הדופן שלהן. צורת ההיערכות הזו נקראה 'הטור העורפי' (line of battle). לכל אחת מן העמדות היו יתרונות וחסרונות טקטיים.<ref>Brian Tunstall, Naval Warfare in the Age of Sail: The Evolution of Fighting Tactics 1650-1815'. London, 1990. p. 1.</ref>
=ניגודים=
* עמדת החסי
=ראו גם=
* צד הגלי
* צד גלוי לרוח
* מעל הרוח
* מערך קרב טורי
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:צבא
=גיזרון=
* עמדה + גְּלִי. Luvstellung, מן weather gage באנגלית באותו מובן. המונח באנגלית נזכר לראשונה בכתובים ב־1591.<ref>The Oxford Shorter Dictionary on Historical Principles, 1936. Vol. 1, p. 779.</ref>
=מידע נוסף=
* זהו מונח מתחום הטקטיקה הימית בתקופת המפרשים (1650–1815 לערך). ציי המלחמה היריבים נערכו בשני טורים מקבילים, אחד בצד הגלי (של היריב) והשני בצד החסי (של הצי שלמולו). האוניות ירו מתותחי הדופן שלהן. צורת ההיערכות הזו נקראה 'הטור העורפי' (line of battle). לכל אחת מן העמדות היו יתרונות וחסרונות טקטיים.<ref>Brian Tunstall, Naval Warfare in the Age of Sail: The Evolution of Fighting Tactics 1650-1815'. London, 1990. p. 1.</ref>
=ניגודים=
* עמדת החסי
=ראו גם=
* צד הגלי
* צד גלוי לרוח
* מעל הרוח
* מערך קרב טורי
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:צבא
פקם
פָּקַם
# בלם או היטה את כיוון מהלכו של סוס על ידי משיכת הרסן.
# בסירות ובספינות מפרשים: (א) הפנה את חרטום הספינה מול הרוח והחליף מפנה. (ב) הפנה את החרטום מול הרוח והחליף מפנים לסירוגין, פעם לצד שמאל ופעם לצד ימין; לשון אחר: שט בתנועות זיגזג ארוכות במעלה הרוח.
=גיזרון=
האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מידע נוסף=
סירה או ספינת מפרשים אינה יכולה להפליג נגד הרוח. כשיעד ההפלגה נמצא בכיוון ממנו נושבת הרוח, שטה הסירה ברוח קדמית בתנועות זיגזג ארוכות, פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל, וכך מתקדמת אל היעד. תמרון חילוף המפנה והסיבוב (העברת המפרש האורכי מצד אחד של הסירה לצידה השני) נקרא מפקם, פקימה או סיבוב.
=נגזרות=
* פקימה
* מפקם
=ניגודים=
* סָבַב (עם הרוח) (2 א')
=מילים נרדפות=
* סָבַב (מול הרוח) (2 א')
* זיגזג
* גילסס (2)
=ראו גם=
* גַּלְס
* מהפך (2)
=הערות שוליים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
פִּקֵּם
# היטה את כיוון מהלכה של בהמה על ידי משיכת הרסן.
פֶּקֶם
# הפינה הקדמית התחתונה של מפרש אורכי, משולש או מרובע.
=גיזרון=
* מן פָּקַם. tack. ככל הנראה בשל היות tack בהקשרו הימי פועל (לפנות ולהחליף מפנה), שם פעולה (פנייה והחלפת מפנה) וגם שם עצם (הפינה הקדמית התחתונה של מפרש).
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=צירופים=
* מיתר פקם
=ראו גם=
* קרן
* קודקוד
* צוואר

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מידע נוסף=
סירה או ספינת מפרשים אינה יכולה להפליג נגד הרוח. כשיעד ההפלגה נמצא בכיוון ממנו נושבת הרוח, שטה הסירה ברוח קדמית בתנועות זיגזג ארוכות, פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל, וכך מתקדמת אל היעד. תמרון חילוף המפנה והסיבוב (העברת המפרש האורכי מצד אחד של הסירה לצידה השני) נקרא מפקם, פקימה או סיבוב.
=נגזרות=
* פקימה
* מפקם
=ניגודים=
* סָבַב (עם הרוח) (2 א')
=מילים נרדפות=
* סָבַב (מול הרוח) (2 א')
* זיגזג
* גילסס (2)
=ראו גם=
* גַּלְס
* מהפך (2)
=הערות שוליים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
פִּקֵּם
# היטה את כיוון מהלכה של בהמה על ידי משיכת הרסן.
פֶּקֶם
# הפינה הקדמית התחתונה של מפרש אורכי, משולש או מרובע.
=גיזרון=
* מן פָּקַם. tack. ככל הנראה בשל היות tack בהקשרו הימי פועל (לפנות ולהחליף מפנה), שם פעולה (פנייה והחלפת מפנה) וגם שם עצם (הפינה הקדמית התחתונה של מפרש).
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=צירופים=
* מיתר פקם
=ראו גם=
* קרן
* קודקוד
* צוואר

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
מורד הרוח
מוֹרַד הָרוּחַ
# הכיוון אשר אליו הרוח נושבת, "המקום אשר אליו היא יורדת". מונח המשמש לציון כיוונים יחסיים בספינת מפרשים וממנה החוצה.
# במורד הרוח, אֶל מורד הרוח – בצד הספינה הפונה למוצא הרוח; לעבר מוצא הרוח.
=גיזרון=
* מן "מוֹרָד" , ירידה + רוּחַ. קרוב אל "מוֹרַד הַזֶּרֶם".
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ניגודים=
* מעלה הרוח, במעלה הרוח
* מוצא הרוח
* מעל הרוח
* בצד הגלי
* בצד הגלוי לרוח
=מילים נרדפות=
* עם הרוח
* מבוא הרוח, במבוא הרוח, אל מבוא הרוח
* מתחת לרוח
* בצד החסי
* בצד החסוי מן הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* מן "מוֹרָד" , ירידה + רוּחַ. קרוב אל "מוֹרַד הַזֶּרֶם".
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ניגודים=
* מעלה הרוח, במעלה הרוח
* מוצא הרוח
* מעל הרוח
* בצד הגלי
* בצד הגלוי לרוח
=מילים נרדפות=
* עם הרוח
* מבוא הרוח, במבוא הרוח, אל מבוא הרוח
* מתחת לרוח
* בצד החסי
* בצד החסוי מן הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
אגום
אִגּוּם
# יצירת מאגר מים מלאכותי. 
# ריכוז של משאב כלשהו, לצורך יצירת מאגר של אותו משאב.
=גיזרון=
* מן אֲגַם.
=תרגומים=
* אנגלית: (1); (2)
=ראו גם=
* מאגר

קטגוריה:הנדסת מים
אִגּוּם
# יצירת מאגר מים מלאכותי. 
# ריכוז של משאב כלשהו, לצורך יצירת מאגר של אותו משאב.
=גיזרון=
* מן אֲגַם.
=תרגומים=
* אנגלית: (1); (2)
=ראו גם=
* מאגר

קטגוריה:הנדסת מים
מעלה הרוח
מַעֲלֵה הַרוּחַ
# הכיוון או הצד ממנו נושבת הרוח. המונח משמש לציון כיוונים יחסיים בספינת מפרשים או ממנה החוצה.
# בסירות ובספינות מפרשים: לציון שיט ברוח קדמית.
=גיזרון=
* מן "מַעֲלֶה", עלייה + "רוּחַ". קרוב אל "מַעֲלֵה הַזֶּרֶם".
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: קיים רק 'במורד הרוח' (downwind).
=צירופים=
* שט במעלה הרוח (2)
* שיט במעלה הרוח (2)
=מילים נרדפות=
* מוצא הרוח (1)
* מעל הרוח (1)
* בצד הגלי (1)
* בצד הגלוי לרוח (1)
* לִפְאַת רוּחַ (1)
* ברוח קדמית (2)
=ניגודים=
* מבוא הרוח (1)
* מתחת לרוח (1)
* בצד החסי (1)
* בצד החסוי מן הרוח (1)
=תרגום=
* אנגלית: ;
=ראו גם=
* כוון השיט ביחס לרוח
* שט ברוח קדמית
* קרוב לרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* מן "מַעֲלֶה", עלייה + "רוּחַ". קרוב אל "מַעֲלֵה הַזֶּרֶם".
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: קיים רק 'במורד הרוח' (downwind).
=צירופים=
* שט במעלה הרוח (2)
* שיט במעלה הרוח (2)
=מילים נרדפות=
* מוצא הרוח (1)
* מעל הרוח (1)
* בצד הגלי (1)
* בצד הגלוי לרוח (1)
* לִפְאַת רוּחַ (1)
* ברוח קדמית (2)
=ניגודים=
* מבוא הרוח (1)
* מתחת לרוח (1)
* בצד החסי (1)
* בצד החסוי מן הרוח (1)
=תרגום=
* אנגלית: ;
=ראו גם=
* כוון השיט ביחס לרוח
* שט ברוח קדמית
* קרוב לרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
צלוחית של פלייטון
צלוחית של פלייטון - זה כלי של בשמים
צלוחית של פלייטון - זה כלי של בשמים
מוצא הרוח
מוֹצָא הַרוּחַ
# הכיוון שממנו "יוצאת" הרוח. המונח משמש לציון כיוונים יחסיים בתוך ספינת מפרשים וממנה החוצה.
# במוצא הרוח, אל מוצא הרוח: בצד הספינה הפונה למוצא הרוח; לעבר מוצא הרוח.
=גיזרון=
* מן "מוצא", מקום היציאה + רוּחַ.
=מילים נרדפות=
* מעלה הרוח
* מעל הרוח
* בצד הגלי
* בצד הגלוי לרוח
=ניגודים=
* מבוא הרוח
* מורד הרוח
* מתחת לרוח
* בצד החסי
* בצד החסוי מן הרוח
=תרגום=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* מן "מוצא", מקום היציאה + רוּחַ.
=מילים נרדפות=
* מעלה הרוח
* מעל הרוח
* בצד הגלי
* בצד הגלוי לרוח
=ניגודים=
* מבוא הרוח
* מורד הרוח
* מתחת לרוח
* בצד החסי
* בצד החסוי מן הרוח
=תרגום=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
מבוא הרוח
מְבוֹא הַרוּחַ
# הכיוון אשר אליו נושבת הרוח, "המקום אליו היא באה"; מונח המשמש לציון כיוונים יחסיים בתוך ספינת מפרשים וממנה החוצה.
# בִּמְבוֹא הַרוּחַ, ִלִמְבוֹא הַרוּחַ – בצד הספינה הפונה למבוא הרוח; לעבר מבוא הרוח.
=גיזרון=
* מן "מבוא", מקום הכניסה, המקום אליו באים + "רוּחַ". על יסוד "מבוא השמש".
=מילים נרדפות=
* מורד הרוח
* מתחת לרוח
* בצד החסי
* בצד החסוי מן הרוח
=ניגודים=
* מוצא הרוח
* מעלה הרוח
* מעל הרוח
* לפאת רוח
* בצד הגלי
* בצד הגלוי לרוח
=ראו גם=
* מבוא ים

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* מן "מבוא", מקום הכניסה, המקום אליו באים + "רוּחַ". על יסוד "מבוא השמש".
=מילים נרדפות=
* מורד הרוח
* מתחת לרוח
* בצד החסי
* בצד החסוי מן הרוח
=ניגודים=
* מוצא הרוח
* מעלה הרוח
* מעל הרוח
* לפאת רוח
* בצד הגלי
* בצד הגלוי לרוח
=ראו גם=
* מבוא ים

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
חוף החסי
חוֹף הַחֲסִי
# החוף בצידה החסוי מן הרוח של ספינה, החוף שמתחת לרוח; במצב זה הרוח דוחפת את הספינה לעבר 'חוף החסי' ומכאן מסוכנותו. בהשאלה: (באנגלית): מצב מסוכן שאחריתו מרה.
=גיזרון=
* lee shore.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מידע נוסף=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "חוֹף גָּלוּי [חוף חשוף לרוח] – lee shore". התרגום סותר את המשמעות המקורית של המונח, שכן מדובר במונח לציון המיקום היחסי של ספינה ושל חוף הנשקף ממנה ביחס לכיוון הרוח. בכל המקומות האחרים במילון זה lee פירושו 'בצד החסוי מן הרוח'.
=מובאות נוספות=
* [צריך להיות: "לאורך חוף חסי" או "לאורך חוף בצד החסי".]
=ניגודים=
* חוף הגלי
=ראו גם=
* צד חסוי מן הרוח
* צד החסי
* מתחת לרוח
* מעל הרוח

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* lee shore.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מידע נוסף=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "חוֹף גָּלוּי [חוף חשוף לרוח] – lee shore". התרגום סותר את המשמעות המקורית של המונח, שכן מדובר במונח לציון המיקום היחסי של ספינה ושל חוף הנשקף ממנה ביחס לכיוון הרוח. בכל המקומות האחרים במילון זה lee פירושו 'בצד החסוי מן הרוח'.
=מובאות נוספות=
* [צריך להיות: "לאורך חוף חסי" או "לאורך חוף בצד החסי".]
=ניגודים=
* חוף הגלי
=ראו גם=
* צד חסוי מן הרוח
* צד החסי
* מתחת לרוח
* מעל הרוח

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
חוף הגלי
חוֹף הַגְּלִי
# החוף בצידה הגלוי לרוח של ספינה, החוף שמעל הרוח; במצב זה הרוח דוחפת את הספינה מן החוף והלאה.
=גיזרון=
* weather shore.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מידע נוסף=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "חוֹף גָּלוּי [חוף חשוף לרוח] – lee shore". התרגום סותר את המשמעות המקורית של המונח, שכן מדובר במונח לציון המיקום היחסי של ספינה ושל חוף הנשקף ממנה ביחס לכיוון הרוח. בכל המקומות האחרים באותו מילון lee פירושו 'בצד החסוי מן הרוח'.
=ניגודים=
* חוף החסי
=ראו גם=
* צד גלוי לרוח
* צד הגלי
* מעל הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* weather shore.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מידע נוסף=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "חוֹף גָּלוּי [חוף חשוף לרוח] – lee shore". התרגום סותר את המשמעות המקורית של המונח, שכן מדובר במונח לציון המיקום היחסי של ספינה ושל חוף הנשקף ממנה ביחס לכיוון הרוח. בכל המקומות האחרים באותו מילון lee פירושו 'בצד החסוי מן הרוח'.
=ניגודים=
* חוף החסי
=ראו גם=
* צד גלוי לרוח
* צד הגלי
* מעל הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
חרטום מול חרטום
חַרְטוֹם מוּל חַרְטוֹם
# מצב שבו שני כלי שיט נעים קדימה אחד מול השני, בכיוונים מנוגדים. וגם: מצב בו שני ציי מלחמה ערוכים בשורת חזית, אחד מול השני.
=גיזרון=
* prow to prow.
=ראו גם=
* ראש בראש

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* prow to prow.
=ראו גם=
* ראש בראש

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
שד משחת
שֵׁד מִשַּׁחַת
# כינוי גנאי לייצור מזיק ומטיל אימה.
#:* נַעֲוַת הַמַּרְדוּת! טואנטה יִקָּחֶנּוּ שֵׁד מִשַּׁחַת קֹצֶר-רוּחוֹ שֶׁל מַר! אַתָּה כָל-כָּךְ מֵצִיק לִבְרִיוֹת, (מחזה של צ'רניחובסקי)
# כינוי לאדם בעל יכולות גבוהות מאוד ובלתי נתפשות בדר"כ מבחינת המהירות.
#:* הוא שד משחת על הפסנתר. זה פשוט לא יאומן מה שהבחור הזה יכול לעשות עם הקלידים (מתוך הבלוג אורי מאיר צייזיק)
=גיזרון=
* השד במיתולוגיות שונות נתפש כבעל יכולת גבוהות יותר מהאדם. השחת במקרא ובתרבות היא בור הקבר, השאול או הגהינם אליו משוייכים יצורים הנתפשים רעים.
=ביטויים קרובים=
* מוכשר כמו שד
=ראו גם=
*נחש מתחת לקש

קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* השד במיתולוגיות שונות נתפש כבעל יכולת גבוהות יותר מהאדם. השחת במקרא ובתרבות היא בור הקבר, השאול או הגהינם אליו משוייכים יצורים הנתפשים רעים.
=ביטויים קרובים=
* מוכשר כמו שד
=ראו גם=
*נחש מתחת לקש

קטגוריה:ביטויים
פקימה
פְּקִימָה
# בסירות ובספינות מפרשים: שיט בתנועות זיגזג ארוכות אל יעד במעלה הרוח; לשון אחר: שיט ברוח קדמית אל יעד במוצא הרוח וחילוף מְִפְנִים מול הרוח, פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל.
=גיזרון=
* מן פָּקַם, סובב את חרטום הסירה אל מול הרוח והחליף מפנה. 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות: פָּקַם [בשיט לכיוון פני הרוח: שינה את כיוון כלי השיט על ידי הפניית החרטום אל מול פני הרוח ומעבר לכך. הפעולה נעשית לסירוגין פעם לכיוון אחד ופעם לכיוון הנגדי ("זיגזג")].
=מידע נוסף=
* סירה או ספינת מפרשים אינה יכולה להפליג נגד הרוח. כשיעד ההפלגה נמצא בכיוון ממנו נושבת הרוח, שטה הסירה ברוח קדמית בתנועות זיגזג ארוכות, פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל, וכך מתקדמת אל היעד. תמרון חילוף המפנה מול הרוח (העברת המפרש האורכי מצד אחד של הסירה לצידה השני) נקרא מפקם.
=מילים נרדפות=
* הפלגה במפנים
* הפלגה בגלסים <small>(לשון דיבור)</small>
* שיט ברוח קדמית
=ראו גם=
* גַּלְס
* פָּקַם
* מפקם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* מן פָּקַם, סובב את חרטום הסירה אל מול הרוח והחליף מפנה. 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות: פָּקַם [בשיט לכיוון פני הרוח: שינה את כיוון כלי השיט על ידי הפניית החרטום אל מול פני הרוח ומעבר לכך. הפעולה נעשית לסירוגין פעם לכיוון אחד ופעם לכיוון הנגדי ("זיגזג")].
=מידע נוסף=
* סירה או ספינת מפרשים אינה יכולה להפליג נגד הרוח. כשיעד ההפלגה נמצא בכיוון ממנו נושבת הרוח, שטה הסירה ברוח קדמית בתנועות זיגזג ארוכות, פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל, וכך מתקדמת אל היעד. תמרון חילוף המפנה מול הרוח (העברת המפרש האורכי מצד אחד של הסירה לצידה השני) נקרא מפקם.
=מילים נרדפות=
* הפלגה במפנים
* הפלגה בגלסים <small>(לשון דיבור)</small>
* שיט ברוח קדמית
=ראו גם=
* גַּלְס
* פָּקַם
* מפקם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
גלס
גַּלְס
# בסירות ובספינות מפרשים: כל אחד מחילופי המִפְנֶה לסירוגין כששטים ברוח קדמית אל יעד במעלה הרוח, וגם קטע ההפלגה בין חילוף מפנה אחד לשני.
=גיזרון=
* галс, באותו מובן.
=מידע נוסף=
* סירה או ספינת מפרשים אינה יכולה להפליג נגד הרוח. כשיעד ההפלגה נמצא בכיוון ממנו נושבת הרוח, שטה הסירה ברוח קדמית בתנועות זיגזג ארוכות, פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל, וכך מתקדמת אל היעד. תמרון הסיבוב וחילוף המפנה מול הרוח (העברת המפרש האורכי מצד אחד של הסירה לצידה השני) נקרא "מִפְקָם" או "גַּלְס".
=צירופים=
* הפלגה בגלסים
=נגזרות=
* גִּלְסֵס, לגלסס <small>[פועל]</small>
=מילים נרדפות=
* לֶג (קטע הדרך)
* מפקם (הפעולה)
=תרגומים=
* רוסית: (גַּלְס)
=ראו גם=
* שיט ברוח קדמית = הפלגה בגלסים
* פקימה
* מפנה
* קטע נהר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* галс, באותו מובן.
=מידע נוסף=
* סירה או ספינת מפרשים אינה יכולה להפליג נגד הרוח. כשיעד ההפלגה נמצא בכיוון ממנו נושבת הרוח, שטה הסירה ברוח קדמית בתנועות זיגזג ארוכות, פעם לצד ימין ופעם לצד שמאל, וכך מתקדמת אל היעד. תמרון הסיבוב וחילוף המפנה מול הרוח (העברת המפרש האורכי מצד אחד של הסירה לצידה השני) נקרא "מִפְקָם" או "גַּלְס".
=צירופים=
* הפלגה בגלסים
=נגזרות=
* גִּלְסֵס, לגלסס <small>[פועל]</small>
=מילים נרדפות=
* לֶג (קטע הדרך)
* מפקם (הפעולה)
=תרגומים=
* רוסית: (גַּלְס)
=ראו גם=
* שיט ברוח קדמית = הפלגה בגלסים
* פקימה
* מפנה
* קטע נהר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
העגין
הֶעֱגִין <small>וגם</small> הֶעְגִין
# הוריד עוגן לקרקעית הים ורתק באמצעותו את האונייה או הסירה למקומה.
=גיזרון=
* מן עֹגֶן.
=ראו גם=
* הטיל עוגן
* זרק עוגן
* עָגַן

קטגוריה:עוגנים ועגינה
=גיזרון=
* מן עֹגֶן.
=ראו גם=
* הטיל עוגן
* זרק עוגן
* עָגַן

קטגוריה:עוגנים ועגינה
עירוניות
עִירוֹנִיוּת
# תחום מחקר ודעת העוסק ביחסי הגומלין שבין האדם והסביבה העירונית שבה הוא חי.
=גיזרון=
* urbanism. מן עירוני.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי גאוגרפיה אנושית (תשע"ז), 2017.
=מילים נרדפות=
* אורבניזם
=תרגום=
* גרמנית
=ראו גם=
* עיר
* עיור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:סוציולוגיה
=גיזרון=
* urbanism. מן עירוני.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי גאוגרפיה אנושית (תשע"ז), 2017.
=מילים נרדפות=
* אורבניזם
=תרגום=
* גרמנית
=ראו גם=
* עיר
* עיור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:סוציולוגיה
מהוה
מָהוּהַּ
# שנחלש ובלה בחלוף הזמן. שניכר שאינו חדש.
#:* הקבצן ישב בפינת הרחוב, בגדיו המהוהים
=גיזרון=
* לשון חז"ל הפועל מָהַה לא בשימוש
=ראו גם=
*נמהה

קטגוריה:פסיכומטרי
=גיזרון=
* לשון חז"ל הפועל מָהַה לא בשימוש
=ראו גם=
*נמהה

קטגוריה:פסיכומטרי
נמהה
נִמְהָה
# (בדר"כ בֶּגֶד) נפגם נחלש ובלה נמרט
=גיזרון=
* נמצא פעם אחת בלשון חז"ל
=ראו גם=
* מהוה

קטגוריה:שם הקטגוריה
=גיזרון=
* נמצא פעם אחת בלשון חז"ל
=ראו גם=
* מהוה

קטגוריה:שם הקטגוריה
עגבה
עֲגָבָה
# תאוות בשרים, תשוקה מינית, זנונים.
# [ברבים] עכוז, אחורים, ישבן.
# כל אחד משני צדי החלק האחורי של סירה או ספינה.
=גיזרון=
ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940.
=מילים נרדפות=
* זנונים (1)
* תאות בשרים (1)
* אחוריים (2)
* ישבן (2)
* עכוז (2)
* שֵׁת (2)
* אחרה, יַרְכָה (3)
=תרגום=
:* (1)
:* (2)
:* (3)
=ראו גם=
* עגבניה (מן ע-ג-ב)
* אחרה
* ירכתיים
* לחי החרטום
* בטן האונייה

קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940.
=מילים נרדפות=
* זנונים (1)
* תאות בשרים (1)
* אחוריים (2)
* ישבן (2)
* עכוז (2)
* שֵׁת (2)
* אחרה, יַרְכָה (3)
=תרגום=
:* (1)
:* (2)
:* (3)
=ראו גם=
* עגבניה (מן ע-ג-ב)
* אחרה
* ירכתיים
* לחי החרטום
* בטן האונייה

קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
לחי החרטום
לְחִי הַחַרְטוֹם
לחי החרטום והאחרה
# כל אחד משני צדדי החלק הקדמי של סירה או ספינה: לֶחִי (צד) ימין של החרטום ולֶחִי (צד) שמאל שלו.
=גיזרון=
* תרגום המונח באנגלית bows of a ship. 
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940.
=צירופים=
* לֶחִי ימין (starboard bow)
* לֶחִי שמאל (port bow)
=מילים נרדפות=
* צַד החַרְטוֹם (הימני או השמאלי), צִדֵי הַחַרְטוֹם
=ניגודים=
* יַרְכָה
* אַחְרָה
=ראו גם=
* עֲגָבָה
* קַדְמָה
* חַרְטוֹם

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* תרגום המונח באנגלית bows of a ship. 
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940.
=צירופים=
* לֶחִי ימין (starboard bow)
* לֶחִי שמאל (port bow)
=מילים נרדפות=
* צַד החַרְטוֹם (הימני או השמאלי), צִדֵי הַחַרְטוֹם
=ניגודים=
* יַרְכָה
* אַחְרָה
=ראו גם=
* עֲגָבָה
* קַדְמָה
* חַרְטוֹם

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
שכיח
שָׁכִיחַ
# מה שנמצא בכמות רבה או שקורה לעתים קרובות, בדר"כ באופן יחסי.
#:* בעבר היו חיות טרף שכיחות בנוף הארצישראלי, כיום יש מינים מעטים ששרדו בטבע.
#:* אין זה מחזה שכיח לראות את ראש הממשלה אוכל פלאפל בשוק. 
#:* עששת היא תופעה שכיחה בקרב מעשנים.
# המצוי ביותר בין המרכיבים הנמדדים.
=גיזרון=
* לשון חז"ל בארמית בה השורש ש־כ־ח מקביל למ־צ־א. ( "שְׁכִיחַ" "שְׁכִיחָא" ברבים: "שְׁכִיחֵי") המילה אַשְׁכַּח תרגומה מצא.
* ישנם בלשנים שמניחים כי קיים קשר עתיק בין שורש זה לשורש ש־כ־ח בעברית (שכח שכחה).
=צירופים=
* שיחן שכיח
=מילים נרדפות=
* נפוץ
* תדיר
* תכוף
=מובאות נוספות=
* בארמית: - מר עוקבא היה מצוי (נמצא הרבה) לפני ר"ש והיה מסדר לו את האגדות.
* - אין דרכה של אשה להיות מצויה במדבר.
* מה הטעם שאותיות השקר קרובות (באלף בית) ואותיות האמת רחוקות זו מזו? משום שהשקר מצוי בעולם וקרוב יותר מן האמת.
*
=ראו גם=
*רגיל

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
* לשון חז"ל בארמית בה השורש ש־כ־ח מקביל למ־צ־א. ( "שְׁכִיחַ" "שְׁכִיחָא" ברבים: "שְׁכִיחֵי") המילה אַשְׁכַּח תרגומה מצא.
* ישנם בלשנים שמניחים כי קיים קשר עתיק בין שורש זה לשורש ש־כ־ח בעברית (שכח שכחה).
=צירופים=
* שיחן שכיח
=מילים נרדפות=
* נפוץ
* תדיר
* תכוף
=מובאות נוספות=
* בארמית: - מר עוקבא היה מצוי (נמצא הרבה) לפני ר"ש והיה מסדר לו את האגדות.
* - אין דרכה של אשה להיות מצויה במדבר.
* מה הטעם שאותיות השקר קרובות (באלף בית) ואותיות האמת רחוקות זו מזו? משום שהשקר מצוי בעולם וקרוב יותר מן האמת.
*
=ראו גם=
*רגיל

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
איל נגוח
אֵיל נִגּוּחַ
# כלי מצור בצורת קורת עץ חסונה, לרוב עם ראש ברזל בקצה הקדמי, ששימש לקרקור חומותיה של עיר בצורה או לניתוץ שעריה.
# בליטה מחוזקת או משוריינת בחרטומה של ספינה בגובה קו המים, לניגוח ספינת האויב והטבעתה.
#:* איל הניגוח היה נשקה העיקרי של ספינת המשוטים המלחמתית בים התיכון בעת העתיקה.
=גיזרון=
* battering ram.
=מילים נרדפות=
* קובל (1)
* איל ברזל (1)
* אילא דספינתא (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נשק
=גיזרון=
* battering ram.
=מילים נרדפות=
* קובל (1)
* איל ברזל (1)
* אילא דספינתא (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נשק
גות כלא
גֵּוַת כֶּלֶא
# אנייה ישנה ובלתי כשירה לשיט, שהוסבה לבית כלא צף. 
#:* אלו שנגזר דינם לגלות אל מעבר לים, הועברו בינתיים אל גוות כלא שעגנה בשפך הנהר.
= גיזרון =
* תרגום שאילה מאנגלית: prison hulk. מן גֵּוָה.
=מילים נרדפות=
* אניית כלא
* בית כלא צף
* ספינת אסירים
* גוות אסורים
=ראו גם=
* גֵּוָה
* בית אסורים

קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
= גיזרון =
* תרגום שאילה מאנגלית: prison hulk. מן גֵּוָה.
=מילים נרדפות=
* אניית כלא
* בית כלא צף
* ספינת אסירים
* גוות אסורים
=ראו גם=
* גֵּוָה
* בית אסורים

קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
נזעך
נִזְעַךְ
# התקצר
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא ואינה מוכרת בשום מקור. יש מהפרשנים שקושרים למילה ולשורש נדעך דעך (בחילוף ז/ד) שיש מפרשים משמעותה לשון קפיצה וניתור (כלומר ימי קפצו והזמן התקצר)
=ראו גם=
* זעך

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא ואינה מוכרת בשום מקור. יש מהפרשנים שקושרים למילה ולשורש נדעך דעך (בחילוף ז/ד) שיש מפרשים משמעותה לשון קפיצה וניתור (כלומר ימי קפצו והזמן התקצר)
=ראו גם=
* זעך

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
זעך
זָעַךְ
# השקיט החליש הכרית ביטל
=גיזרון=
* המילה לא מוכרת משום מקור נוסף המשמעות והשורש כנראה על פי המילה מקראית יחידנית נזעך שיש הקושרים לשורש דעך (בחילוף ז/ד).
=גיזרון=
* המילה לא מוכרת משום מקור נוסף המשמעות והשורש כנראה על פי המילה מקראית יחידנית נזעך שיש הקושרים לשורש דעך (בחילוף ז/ד).
עזב לאנחות
עָזַב לַאֲנָחוֹת
# הזניח, לא התחשב והפקיר אדם למצבו.
# מת. נפטר מן העולם כשקרוביו בצער.
=גיזרון=
* המילים עזב ואנחה מקראיות. הביטוי נמצא לראשונה בתחינה מתוך הסליחות "סָעוּ הֵמָה לִמְנוּחוֹת עָזְבוּ אוֹתָנוּ לַאֲנָחוֹת" w:אנשי אמונה אבדו
=ביטויים קרובים=
* הוא למנוחה ואנו לאנחה
=תרגום=
קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* המילים עזב ואנחה מקראיות. הביטוי נמצא לראשונה בתחינה מתוך הסליחות "סָעוּ הֵמָה לִמְנוּחוֹת עָזְבוּ אוֹתָנוּ לַאֲנָחוֹת" w:אנשי אמונה אבדו
=ביטויים קרובים=
* הוא למנוחה ואנו לאנחה
=תרגום=
קטגוריה:ביטויים
נאנח
נֶאֱנַח
# השמיע קול מתוך צער, כאב, יאוש או דאגה בדר"כ קול נמוך המלווה בנשיפת אויר.
# השמעת קול אנחה מתוך עונג וסיפוק.
#:* אין עוד מה לעשות, חוץ מאשר לשבת על הכורסה הנוחה מול מכשיר הטלוויזיה, להיאנח עמוקות, ללגום כוסית ולומר לעצמנו: "ההתנחלויות הן בלתי-הפיכות!".<br>()
#:* המאסטר טעם את מנת השף ונאנח, היה ברור כי השף קלע לטעמו המעודן.
=גיזרון=
* מקביל לארמית אִתְאַנַּח<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_אֲנַח.1?lang=he יסטרוב].</ref> (צורת התפעל התאנח גם קיימת בעברית), אוגריתית ảnḫ,<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 76</ref> אכדית , באותה משמעות. גם קשור לערבית 'ייבב'.
=מילים נרדפות=
* התאנח
* גנח
=ראו גם=
* אנחה
* ילל
* יבב

קטגוריה:קולות אנושיים
=גיזרון=
* מקביל לארמית אִתְאַנַּח<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_אֲנַח.1?lang=he יסטרוב].</ref> (צורת התפעל התאנח גם קיימת בעברית), אוגריתית ảnḫ,<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 76</ref> אכדית , באותה משמעות. גם קשור לערבית 'ייבב'.
=מילים נרדפות=
* התאנח
* גנח
=ראו גם=
* אנחה
* ילל
* יבב

קטגוריה:קולות אנושיים
אנחה
אֲנָחָה
# קול הנשמע מתוך צער, כאב, יאוש או דאגה בדר"כ קול נמוך המלווה בנשיפת אויר.
# קול דומה לאנחה (1) בשעת שמחה ורגיעה מדאגה. או המביע עונג רב וסיפוק עמוק. 
#:* כשהבין שהמצב אינו נורא כ"כ, הוא פלט אנחת רווחה.
#:* במזרח הרחוק נחשב לנימוסי להשמיע אנחות עונג גיהוקים ושיהוקים בעת האכילה.
=גזרון=
* אוגריתית: 𐎀𐎐𐎃 (אַנחֿ);<ref>לוח UT 1 Aqht II</ref> אכדית: anâḫu;<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 552</ref> ארמית: אֲנַח; ערבית: אַנַח.
=צירופים=
* עָזַב לַאֲנָחוֹת
* יָגוֹן וַאֲנָחָה
* אַנְחַת רְוָחָה
=הערות שוליים=
קטגוריה:קולות אנושיים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גזרון=
* אוגריתית: 𐎀𐎐𐎃 (אַנחֿ);<ref>לוח UT 1 Aqht II</ref> אכדית: anâḫu;<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 552</ref> ארמית: אֲנַח; ערבית: אַנַח.
=צירופים=
* עָזַב לַאֲנָחוֹת
* יָגוֹן וַאֲנָחָה
* אַנְחַת רְוָחָה
=הערות שוליים=
קטגוריה:קולות אנושיים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
דוגה
דּוּגָה
# ציד דגים.
=גיזרון=
*שם פעולה מן דָּג. המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך כחלק מהצירוף "סירות דוגה".
= פרשנים מפרשים =
* רש"י על עמוס ד ב: "היא ספינה קטנה של ציידי דגים ולפי שקטנה היא קורא לה סיר וקורא לה בלשון משנה דוגית."
* מלבי"ם על עמוס ד ב: "סירות דוגה: ספינות עשוים כסיר שמוליכים בם דגים הנצודים."
=מילים נרדפות=
* דיג
* דיוג
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:דיג
=גיזרון=
*שם פעולה מן דָּג. המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך כחלק מהצירוף "סירות דוגה".
= פרשנים מפרשים =
* רש"י על עמוס ד ב: "היא ספינה קטנה של ציידי דגים ולפי שקטנה היא קורא לה סיר וקורא לה בלשון משנה דוגית."
* מלבי"ם על עמוס ד ב: "סירות דוגה: ספינות עשוים כסיר שמוליכים בם דגים הנצודים."
=מילים נרדפות=
* דיג
* דיוג
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:דיג
ספון הקדמה
סִפּוּן הַקַּדְמָה
# באוניות מפרשים מלחמתיות ובאוניות מפרשים מסחריות גדולות: סיפון קצר בקדמת האונייה, מעל הסיפון העליון. באוניות מפרשים, קיטור ומנוע בעלות סיפון משוּוֶה: החלק הקדמי של הסיפון העליון, הקרוב לחרטום.
#:* על סיפון הקדמה מותקנות כננות העוגנים.
=גיזרון=
* על יסוד "סיפון בית הקדמה" ו"סיפון האחרה" במילון למונחי הימאות (1971) של האקדמיה ללשון העברית.
=צירופים=
* איש סיפון הקדמה
=ראו גם=
* צור החרטום
* בית קדמה
* סיפון בית הקדמה
* מותני האונייה
* סיפון האחרה
* סיפון האחרה העילי

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* על יסוד "סיפון בית הקדמה" ו"סיפון האחרה" במילון למונחי הימאות (1971) של האקדמיה ללשון העברית.
=צירופים=
* איש סיפון הקדמה
=ראו גם=
* צור החרטום
* בית קדמה
* סיפון בית הקדמה
* מותני האונייה
* סיפון האחרה
* סיפון האחרה העילי

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
איש ספון הקדמה
אִישׁ סִפּוּן הַקַּדְמָה
# ֻ מלח באוניית מפרשים מלחמתית, שעמדתו במהלך המשמרת הייתה בסיפון הקדמה, בחלק הקדמי של הסיפון העליון, מלפנים לתורן הקדמי.
#:* אנשי סיפון הקדמה היו מלחים ותיקים ומנוסים, שטיפלו במהלך המשמרת בעוגנים, במפרשי מוט החרטום ובמפרש התחתי הקדמי.
#:* "עמדתו במשמרת כאיש ראש התורן הקדמי, במרומי התורן, הייתה בדיוק מעל עמדתם על הסיפון של אנשי סיפון הקדמה [...]." (הרמן מלוויל, בילי באד)
=גיזרון=
* forecastle man, מן forecastle - סיפון הקדמה.
=ראו גם=
* איש סיפון האחרה
* איש המותניים
* איש ראש התורן
* צור החרטום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
=גיזרון=
* forecastle man, מן forecastle - סיפון הקדמה.
=ראו גם=
* איש סיפון האחרה
* איש המותניים
* איש ראש התורן
* צור החרטום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
חיל צי
חַיָּל צִי
# חייל רגלי בספינת משוטים או באוניית מפרשים מלחמתית, לפשיטה על סיפון אוניית האויב, להדיפת פשיטה של האויב ולנחיתה וללחימה בחוף.
=גיזרון=
* Marineinfanterist.
=מילים נרדפות=
* חייל אוניות (ארכאי)
=תרגום=
* יוונית עתיקה: (הגייה: epibates)
* יוונית: (הגייה: pezonavtes)
=ראו גם=
* צבא הים
* נַחָת
* צי משלוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
=גיזרון=
* Marineinfanterist.
=מילים נרדפות=
* חייל אוניות (ארכאי)
=תרגום=
* יוונית עתיקה: (הגייה: epibates)
* יוונית: (הגייה: pezonavtes)
=ראו גם=
* צבא הים
* נַחָת
* צי משלוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
חיל אניות
חֵיל אֳנִיּוֹת
# צי מלחמתי, חיל ים.
=גיזרון=
* על יסוד "חיל צבא" בלשון המקרא (דברי הימים ב כו יג).
=מילים נרדפות=
* צי
* צי מלחמתי
* צי מלחמה
* חיל ים
* צבא הים <small>(ארכאי)</small>
* ימיה <small>(ארכאי)</small>
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:צבא
חַיָּל אֳנִיּוֹת
# חייל רגלי בספינת משוטים או באוניית מפרשים מלחמתית, לפשיטה על סיפון אוניית אויב, להדיפת פשיטה של האויב ולנחיתה וללחימה בחוף.
=תרגום=
* יוונית עתיקה: (הגייה: epibates)
* יוונית: (הגייה: pezonavtis)
=ראו גם=
* צבא הים
* נַחָת
* צי משלוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
=גיזרון=
* על יסוד "חיל צבא" בלשון המקרא (דברי הימים ב כו יג).
=מילים נרדפות=
* צי
* צי מלחמתי
* צי מלחמה
* חיל ים
* צבא הים <small>(ארכאי)</small>
* ימיה <small>(ארכאי)</small>
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:צבא
חַיָּל אֳנִיּוֹת
# חייל רגלי בספינת משוטים או באוניית מפרשים מלחמתית, לפשיטה על סיפון אוניית אויב, להדיפת פשיטה של האויב ולנחיתה וללחימה בחוף.
=תרגום=
* יוונית עתיקה: (הגייה: epibates)
* יוונית: (הגייה: pezonavtis)
=ראו גם=
* צבא הים
* נַחָת
* צי משלוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
צבא הים
צְבָא הַיָּם
# צי מלחמתי, חיל ים.
=גיזרון=
* על יסוד "צבא השמים" ו"צבא הארץ" (בראשית ב א).
=מילים נרדפות=
* חיל ים
* צי מלחמתי
* חיל אניות <small>(ארכאי)</small>
=ראו גם=
* צבא היבשה
* צבא השמים
* צבא הארץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
=גיזרון=
* על יסוד "צבא השמים" ו"צבא הארץ" (בראשית ב א).
=מילים נרדפות=
* חיל ים
* צי מלחמתי
* חיל אניות <small>(ארכאי)</small>
=ראו גם=
* צבא היבשה
* צבא השמים
* צבא הארץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
אורביטה
אוֹרְבִּיטָה
# מסלולו של כוכב־לכת, או מסלול של גֶּרֶם שְׁמֵימִי סביב גֶרֶם אחר.
=גיזרון=
* orbita. מן orbis - טבעת, עיגול, מעגל.
=מילים נרדפות=
* מסלול
* מסלול כבידתי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אסטרונומיה
=גיזרון=
* orbita. מן orbis - טבעת, עיגול, מעגל.
=מילים נרדפות=
* מסלול
* מסלול כבידתי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אסטרונומיה
זפף
זִפֵּף
# ציפה בזפת, מרח בזפת, אטם בשכבת זפת.
=גיזרון=
* מן זֶפֶת.
=ראו גם=
* זפיתה
* עטרן
* כופר
* כָּפַר
זֻפַּף
# צופה בזפת, נמרח בזפת, נאטם בשכבת זפת.
=גיזרון=
* מן זֶפֶת.
=ראו גם=
* זפיתה
* עטרן
* כופר
* כָּפַר
=גיזרון=
* מן זֶפֶת.
=ראו גם=
* זפיתה
* עטרן
* כופר
* כָּפַר
זֻפַּף
# צופה בזפת, נמרח בזפת, נאטם בשכבת זפת.
=גיזרון=
* מן זֶפֶת.
=ראו גם=
* זפיתה
* עטרן
* כופר
* כָּפַר