OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
אלקטרוקרדיוגרף
אֶלֶקְטְרוֹקַרְדְּיוֹגְרָף
# מכשיר הרושם את הזרמים חשמליים שנוצרים בשריר הלב.
=גיזרון=
* מקור המילה אלקטרוקרדיוגרף הינו מהשפה היוונית: "elektron" (ענבר) + "kardia" (לב) + "graphein" (לכתוב).
=ראו גם=
* שריר הלב

קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מקור המילה אלקטרוקרדיוגרף הינו מהשפה היוונית: "elektron" (ענבר) + "kardia" (לב) + "graphein" (לכתוב).
=ראו גם=
* שריר הלב

קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
אמבריולוגיה
אֶמְבְּרִיּוֹלוֹגְיָה
# ענף בביולוגיה העוסק בחקר העובר ובתהליכי התפתחותו במהלך ההיריון.
#:* "נקודת מוצא לתורה זו משמש חקר העובר – אמבריולוגיה בלע"ז – חייו והתפתחותו מרגע התהוותו ועד להגיעו לדרגת יצור חי...". (חרות, 2 בנובמבר 1962, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* embryon (עובר) + logos (חֶקֶר).
=צירופים=
* אמבריולוגיה ניסויית
* אמבריולוגיה קלינית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביולוגיה
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* embryon (עובר) + logos (חֶקֶר).
=צירופים=
* אמבריולוגיה ניסויית
* אמבריולוגיה קלינית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביולוגיה
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
רדיקל
רָדִיקָל
# אנטגוניסט, דמות קיצונית ובד"כ בלתי מתפשרת - השואף לקדם מערך שיטתי מהותי ותיקוני יסוד מרחיקי-לכת.
# ביטוי המכיל שורשים בחזקות מסוימות.
# מגדר של מולקולות של תרכובות כימו-אורגניות, בהם הקבוצות הפונקציונליות שומרים על תכונותיהם האקטיביות, ולכן התגובתיות גבוהה במידת מה עם הרכיבים שבסביבתם.
=גיזרון=
* מקור המילה רדיקל הינו מהשפה הלטינית: "radicalis" (שורשי).
=צירופים=
* דעה רדיקלית
* הרחבה רדיקלית (2)
* רדיקל חופשי (3)
=נגזרות=
* רדיקלי (1)
* רדיקליות (1)
=ראו גם=
* אלגברה
* כימיה
* שורש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
רָדִיקָל
# אנטגוניסט, דמות קיצונית ובד"כ בלתי מתפשרת - השואף לקדם מערך שיטתי מהותי ותיקוני יסוד מרחיקי-לכת.
# ביטוי המכיל שורשים בחזקות מסוימות.
# מגדר של מולקולות של תרכובות כימו-אורגניות, בהם הקבוצות הפונקציונליות שומרים על תכונותיהם האקטיביות, ולכן התגובתיות גבוהה במידת מה עם הרכיבים שבסביבתם.
=גיזרון=
* מקור המילה רדיקל הינו מהשפה הלטינית: "radicalis" (שורשי).
=צירופים=
* דעה רדיקלית
* הרחבה רדיקלית (2)
* רדיקל חופשי (3)
=נגזרות=
* רדיקלי (1)
* רדיקליות (1)
=ראו גם=
* אלגברה
* כימיה
* שורש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
אורניתולוג
אוֹרְנִיתוֹלוֹג
# אדם העוסק או הלומד אורניתולוגיה.
=ראו גם=
* אורניתולוגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
=ראו גם=
* אורניתולוגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
לבורנט
לָבּוֹרַנְט
# אדם העוסק בניהול של מעבדה.
=גיזרון=
* laborans – עבודה.
=ראו גם=
* מעבדה
* מקצוע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדע
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* laborans – עבודה.
=ראו גם=
* מעבדה
* מקצוע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדע
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
מנהל חשבונות
מְנַהֵל חֶשְׁבּוֹנוֹת
# אדם העוסק בחישוב של חשבונות כספיים.
=מילים נרדפות=
* מנהל פנקסים
=ראו גם=
* מנה"ח
* מנח"ש
* רואה חשבון
* מקצוע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
=מילים נרדפות=
* מנהל פנקסים
=ראו גם=
* מנה"ח
* מנח"ש
* רואה חשבון
* מקצוע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
חקלאות
חַקְלָאוּת
שדות חקלאים
# עבודת האדמה על מנת לייצר מזון, מספוא, סיבים, תוך כדי גידול של צמחים. למרות אי ההתאמה למקור השם, נהוג להרחיב את המונח גם לגידול בעלי חיים למאכל או לתוצרת אחרת.
=גיזרון=
* על פי המילה חקלא – שדה.
=צירופים=
* חקלאות בעל
* חקלאות ימית
* חקלאות שלחין
* ענפי חקלאות
=מילים נרדפות=
*עבודת אדמה
=ראו גם=
* חקל
* חקלאי
* יבול
=קישורים חיצוניים=
* ד"ר רוביק רוזנטל, [https://blog.ravmilim.co.il/tag/%D7%9E%D7%92%D7%9C-%D7%A7%D7%A6%D7%99%D7%A8/ הכורמים והיוגבים אוכלים קש וגבבה], בלוג השפה העברית של מילון רב-מילים.

*
=גיזרון=
* על פי המילה חקלא – שדה.
=צירופים=
* חקלאות בעל
* חקלאות ימית
* חקלאות שלחין
* ענפי חקלאות
=מילים נרדפות=
*עבודת אדמה
=ראו גם=
* חקל
* חקלאי
* יבול
=קישורים חיצוניים=
* ד"ר רוביק רוזנטל, [https://blog.ravmilim.co.il/tag/%D7%9E%D7%92%D7%9C-%D7%A7%D7%A6%D7%99%D7%A8/ הכורמים והיוגבים אוכלים קש וגבבה], בלוג השפה העברית של מילון רב-מילים.

*
אכר
אִכָּר
# אדם העובד את האדמה כדי להניב ממנה תוצר.
=גזרון=
* אכדית: (ikkaru).אשורית אָכַּרה (Akkara). ארמית: אִכָּרָא, ערבית: אַכַּאר – חקלאי, עובד אדמה.
=מילים נרדפות=
* חקלאי
* יוגב
* עובד אדמה
=ראו גם=
* אדמה
* חווה
* חקלאות
* משק
* שדה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
=גזרון=
* אכדית: (ikkaru).אשורית אָכַּרה (Akkara). ארמית: אִכָּרָא, ערבית: אַכַּאר – חקלאי, עובד אדמה.
=מילים נרדפות=
* חקלאי
* יוגב
* עובד אדמה
=ראו גם=
* אדמה
* חווה
* חקלאות
* משק
* שדה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
גרנולה
גְּרָנוֹלָה
# תערובת של דגנים הנחשבת למזון בריא.
#:* אכלנו גרנולה לארוחת בוקר.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
ערך תזונתי
עֵרֶךְ תְּזוּנָתִי
# פירוט של חומרים המצויים במזון (כגון ויטמינים, שומנים ועוד), שאותם יכול הגוף לעכל לצרכים שונים.
=ראו גם=
* ויטמין
* תזונה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מזון
קטגוריה:תזונה
=ראו גם=
* ויטמין
* תזונה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מזון
קטגוריה:תזונה
ירושלמי
יְרוּשַׁלְמִי
# שמוצאו מירושלים, שייך אליה או קשור בה.
#:* הבתים הירושלמים בשכונה הזאת מאוד יקרים. 
#:* כל המשפחה מצד אבי היא ירושלמית.
=צירופים=
* מעורב ירושלמי
* תלמוד ירושלמי
* תרגום ירושלמי
* אבן ירושלמית
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: קֻדְסִיּ)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
=צירופים=
* מעורב ירושלמי
* תלמוד ירושלמי
* תרגום ירושלמי
* אבן ירושלמית
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: קֻדְסִיּ)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
לאמנות
לְאֻמָּנוּת
# ביצוע או צורך לביצוע פעולות אקטיביות או אגרסיביות עקב תחושת הזדהות באדם עם האומה אליה הוא שייך.
#:* המשטרה הסבירה שהפיגוע נעשה על ידי בני מיעוטים על רקע לאומני.
#:* הלאומנות העמוקה של הפלסטינים מביאה את חלקם לידי ביצוע מעשי טרור.
=ניגודים=
*קוסמופוליטיות
=ראו גם=
* גזענות
* לאומיות
* פונדמנטליזם
* פשיזם
* שוביניזם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אידאולוגיות
=ניגודים=
*קוסמופוליטיות
=ראו גם=
* גזענות
* לאומיות
* פונדמנטליזם
* פשיזם
* שוביניזם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אידאולוגיות
אונטולוגיה
אוֹנְטוֹלוֹגְיָה
# ענף העוסק בהנחות היסוד הכלליות על דברים הקיימים בעולם ומאפייניהם.
# תאוריה על דברים הקיימים בעולם ומאפייניהם.
=גיזרון=
הלחם בסיסים – ממש, וכן – דבר, תורה
=מילים נרדפות=
* תורת ההויה
* תורת היש
=ראו גם=
* אפיסטמולוגיה
* טלאולוגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מטאפיזיקה
=גיזרון=
הלחם בסיסים – ממש, וכן – דבר, תורה
=מילים נרדפות=
* תורת ההויה
* תורת היש
=ראו גם=
* אפיסטמולוגיה
* טלאולוגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מטאפיזיקה
סוליפסיזם
סוֹלִיפְּסִיזְם
# תפיסה מטאפיזית ואפיסטמולוגית שלפיה האדם יכול להיות בטוח אך ורק ב"אני" העצמי שלו.
#:* המשפט "אני חושב, משמע אני קיים" של רנה דקארט נחשב למשפט מרכזי בסוליפסיזם.
=גיזרון=
* "solus" (בלבד) + "ipse" (עצמו).
=צירופים=
* סוליפסיזם קיבוצי
=ראו גם=
* מטאפיזיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:מטאפיזיקה
קטגוריה:־יזם
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* "solus" (בלבד) + "ipse" (עצמו).
=צירופים=
* סוליפסיזם קיבוצי
=ראו גם=
* מטאפיזיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:מטאפיזיקה
קטגוריה:־יזם
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
אפשר
אֶפְשָׁר
# יכול להיות במציאות, יתכן. שאין מניעה שיהיה.
=גיזרון=
*לפי השערה מקובלת<ref>אבן שושן, [http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_אֶפְשַׁר.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref>, מן ארמית פָּשַׁר (קרוב אל פתר, ראו גם פֵּשֶׁר) שמשמעו התיר<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=p%24r%20V&cits=all CAL].</ref>: אפשר לעשות... = (זה, המצב) יתיר לעשות...
=נגזרות=
*אפשרי
*אפשרות
*
*אפש
=ניגודים=
*אי אפשר
*איפשר
*לא יתכן
*לית ברירה
=הערות שוליים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
אִפְשֵׁר
# נתן יכולת, נתן רשות, בִּטל מניעה או עכוב.
#:*הפעלת הרכבת העירונית תאפשר לתושבים רבים לגור בשכונות המרוחקות ממרכז העיר.
=גיזרון=
*פועל גזור מן השם "אֶפְשָׁר".
=נגזרות=
*אֻפְשַׁר (צורת הסביל)
=ראו גם=
*נִתַּן
*הניח
*הסכים
*התאפשר

קטגוריה:שורשים תנייניים
=גיזרון=
*לפי השערה מקובלת<ref>אבן שושן, [http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_אֶפְשַׁר.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref>, מן ארמית פָּשַׁר (קרוב אל פתר, ראו גם פֵּשֶׁר) שמשמעו התיר<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=p%24r%20V&cits=all CAL].</ref>: אפשר לעשות... = (זה, המצב) יתיר לעשות...
=נגזרות=
*אפשרי
*אפשרות
*
*אפש
=ניגודים=
*אי אפשר
*איפשר
*לא יתכן
*לית ברירה
=הערות שוליים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
אִפְשֵׁר
# נתן יכולת, נתן רשות, בִּטל מניעה או עכוב.
#:*הפעלת הרכבת העירונית תאפשר לתושבים רבים לגור בשכונות המרוחקות ממרכז העיר.
=גיזרון=
*פועל גזור מן השם "אֶפְשָׁר".
=נגזרות=
*אֻפְשַׁר (צורת הסביל)
=ראו גם=
*נִתַּן
*הניח
*הסכים
*התאפשר

קטגוריה:שורשים תנייניים
טלפתיה
טֶלֶפַּתְיָה
# תפיסה על חושית שמאפשרת העברת מחשבות מאדם אחד לאדם אחר, במרחקי מקום או זמן, כאשר לא נעשה שימוש באחד מן חמשת החושים.
=גיזרון=
* הלחם של המילים "tele" (הרחק) + "pathos" (רגש).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכולוגיה
קטגוריה:מחשבה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* הלחם של המילים "tele" (הרחק) + "pathos" (רגש).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכולוגיה
קטגוריה:מחשבה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
סקרנות
סַקְרָנוּת
# תשוקה לדעת ולהכיר דבר מה.
# מאפיין אישיותי: עניין במידע חדש גם אם לא בהכרח בעל משמעות יישומית מיידית.
#:* -למה אתה שואל? אתה מכיר את המשפחה? -לא, שאלתי סתם מתוך סקרנות.
=גיזרון=
מן סקרן +וּת עיקרו ס־ק־ר ענין הבטה.
=צירופים=
* הסקרנות הרגה את החתול
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:תכונות
=גיזרון=
מן סקרן +וּת עיקרו ס־ק־ר ענין הבטה.
=צירופים=
* הסקרנות הרגה את החתול
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:תכונות
טשטוש
טִשְׁטוּשׁ
# מחיקת דבר מה והבאתו למצב של חוסר בהירות.
# חיפוי על מעשה כלשהו.
#:*הפושע הנמלט טשטש את הראיות שהשאיר בזירה.
# ערפול חושים, היעדר צלילות.
#:* יין ומשקאות משכרים עלולים להביא את האדם לידי טשטוש.
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2), (3)
=ראו גם=
* אלחוש (3)
* העמה
* מחיקה (1)
טֻשְׁטוּשׁ
# כינוי לאדם חולמני ומפוזר.
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2), (3)
=ראו גם=
* אלחוש (3)
* העמה
* מחיקה (1)
טֻשְׁטוּשׁ
# כינוי לאדם חולמני ומפוזר.
אקסטזה
אֶקְסְטָזָה
# התרכזות מוחלטת בנושא או בעצם מסוים תוך איבוד מוחלט של מודעות לסובב.
#:* "רק לפני שנה נהג רוברטסון "לרפא" חולים במגע יד בעצרות מאמינים אחוזי אקסטזה. ("מעריב", 11 בפברואר 1988, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* , שם פעולה מן – אצא מגדרי, מתחילית – חוץ, ובסיס – אעמוד.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* , שם פעולה מן – אצא מגדרי, מתחילית – חוץ, ובסיס – אעמוד.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
חיובים
חִיּוּבִים
# משחק כדורסל המשוחק על ידי שני שחקנים או יותר כאשר יש צורך ביכולות קליעה בלבד. מטרת המשחק היא לקלוע כמה שיותר ולחייב את השחקן הבא לקלוע מאותה נקודה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוב (שורש)
קטגוריה:פנאי
קטגוריה:ריבויים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוב (שורש)
קטגוריה:פנאי
קטגוריה:ריבויים
חטיף
חֲטִיף
חטיפים שונים
# מאכל קטן הנאכל שלא במסגרת ארוחה, ומעוצב בגודל ובמרקם המתאימים לאכילתו במהירות וללא צורך בהכנה מיוחדת.
#:* קנינו לטיול הרבה חטיפים.
#:* היום לא אכלתי כלום חוץ מכמה חטיפים.
=גיזרון=
* החטיף נקרא כך משום שהוא מיועד לאכילה בחֲטָף.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
=גיזרון=
* החטיף נקרא כך משום שהוא מיועד לאכילה בחֲטָף.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
תל אביבי
תֵּל אָבִיבִי
# שנמצא בתל אביב, שייך אליה או קשור בה.
#:* שכר הדירה בשכונה התל אביבית הזאת מאוד גבוה. 
# שגר בתל אביב או נולד בה.
#:* בן דודי מצד אמא הוא תל אביבי.
=ראו גם=
* תל אביב

קטגוריה:ישראל
=ראו גם=
* תל אביב

קטגוריה:ישראל
אינדולגנציה
אִינְדּוּלְגֶּנְצְיָה
# כתב מחילה הניתן למאמין נוצרי אשר מתוודה על חטאיו ומביע את חרטתו עליהם.
#:* "החוגים הקתוליים בארה"ב הבטיחו "אינדולגנציה" (כפרת עוונות) לכל המאמינים שיעלו לירושלים בשנת ‭ ,1950‬בשנה שהוכרזה ע"י האפיפיור כקדושה לקתולים." (מתוך עיתון "חרות", 2 באוקטובר 1949)
=גיזרון=
* שאילה מלטינית: indulgentia, סלחנות, מחילה. נכתב גם "אִינְדוּלְגֶנְטְיָה".
=מילים נרדפות=
* כתב מחילה
* שטר מחילה
=ראו גם=
* מחילה
ָ* כפרה
* כפרת עוונות
* וידוי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:נצרות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* שאילה מלטינית: indulgentia, סלחנות, מחילה. נכתב גם "אִינְדוּלְגֶנְטְיָה".
=מילים נרדפות=
* כתב מחילה
* שטר מחילה
=ראו גם=
* מחילה
ָ* כפרה
* כפרת עוונות
* וידוי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:נצרות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
טלקומוניקציה
טֶלֶקוֹמוּנִיקַצְיָה
# תחום בחברה ובמדע שמהותו תקשורת והעברת מידע בין שני משתתפים מרוחקים.
#:* דוגמה לאמצעי המשמש לטלקומוניקציה הם הטלפונים.
=גיזרון=
* מקור המילה טלקומוניקציה הינו מהשפה היוונית: "tele" (הרחק) + מלטינית: "communicatio" (קשר).
=ראו גם=
* כלי תקשורת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:תקשורת
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מקור המילה טלקומוניקציה הינו מהשפה היוונית: "tele" (הרחק) + מלטינית: "communicatio" (קשר).
=ראו גם=
* כלי תקשורת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:תקשורת
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
שחיה
שְׂחִיָּה
# התקדמות במים או על פניהם על ידי הנעת הגפיים.
#:* הגעתי למקום הראשון בתחרויות שחייה רבות.
=גיזרון=
*שם פעולה מן שָׂחַה בלשון המקרא, סְחָא בארמית.
=צירופים=
* בריכת שחייה
* שחייה אמנותית
* שחייה צורנית
* שחיה נגד הזרם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ספורט
*
שְׂחִיָּה
# התקדמות במים או על פניהם על ידי הנעת הגפיים.
#:* הגעתי למקום הראשון בתחרויות שחייה רבות.
=גיזרון=
*שם פעולה מן שָׂחַה בלשון המקרא, סְחָא בארמית.
=צירופים=
* בריכת שחייה
* שחייה אמנותית
* שחייה צורנית
* שחיה נגד הזרם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ספורט
*
אתנוצנטריות
אֶתְנוֹצֶנְטְרִיּוּת
# אמונה בעליונותו של עם או של קבוצה אתנית על שאר האנושות.
#:* "חשיבותו של סוסיר הייתה שהרחיק את הבלשנות מן העניין האתנוצנטרי הרווח בכתוב [ההדגשה במקור] וקירב אותה ללשונות המדוברות באותו חלק של העולם שמחוץ למסורת המערב" (ג'ון אליס, נגד הדקונסטרוקציה, הוצאת שלם, ירושלים, 2004, עמ' 22-21).
=גיזרון=
* אתנו + צנטריות (=מרכזיות מיוונית)
=נגזרות=
* אתנוצנטרי
=ניגודים=
* רב תרבותיות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:אנגלית
=גיזרון=
* אתנו + צנטריות (=מרכזיות מיוונית)
=נגזרות=
* אתנוצנטרי
=ניגודים=
* רב תרבותיות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:אנגלית
אסקטי
=גיזרון=
* מיוונית: ἀσκητικός ‎(askētikós), להתאמן.
=ניגודים=
* הדוניסטי, נהנתני
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: ἀσκητικός ‎(askētikós), להתאמן.
=ניגודים=
* הדוניסטי, נהנתני
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
טשטש
טֻשְׁטָשׁ
#נמחקו פרטיו עד שהמקור אינו ניתן לזהוי. 
#:* הוא התעורר מהניתוח אך עדיין מטושטש מההרדמה.
# הוסתרו ידיעות והמידע עליו.
=גיזרון=
*לשון חז"ל, רִבוע של השורש הארמי ט-ו-ש.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=מילים נרדפות=
*הטשטש
*דהה
=ראו גם=
* טשטשת
* טש

קטגוריה:לשון חז"ל
טִשְׁטֵשׁ
#מחק פרטים עד שהמקור אינו ניתן לזהוי.
#:* טשטש את העקבות. 
#:* הרופא נתן לי זריקה חזקה מידי שטשטשה אותי לגמרי
# העלים ידיעות ומידע; כִּסה על האמת.
=גיזרון=
*על פי לשון חז"ל, רִבוע של השורש הארמי ט-ו-ש.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=מֵילים נרדפות=
*טִיֵּחַ
*עמעם
*עִרְפֵּל
=נגזרות=
* טשטוש
=גיזרון=
*לשון חז"ל, רִבוע של השורש הארמי ט-ו-ש.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=מילים נרדפות=
*הטשטש
*דהה
=ראו גם=
* טשטשת
* טש

קטגוריה:לשון חז"ל
טִשְׁטֵשׁ
#מחק פרטים עד שהמקור אינו ניתן לזהוי.
#:* טשטש את העקבות. 
#:* הרופא נתן לי זריקה חזקה מידי שטשטשה אותי לגמרי
# העלים ידיעות ומידע; כִּסה על האמת.
=גיזרון=
*על פי לשון חז"ל, רִבוע של השורש הארמי ט-ו-ש.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=מֵילים נרדפות=
*טִיֵּחַ
*עמעם
*עִרְפֵּל
נאמן משמרת
נֶאֱמַן מִשְׁמֹרֶת
# אדם שהופקדה בידיו הסמכות לטפל בענייניו של צד שלישי, מי שמונה לדאוג למי שלא יכול לדאוג לעצמו.
#:* לאחר שהוריהם של הילדים נהרגו בתאונת דרכים, מונוּ הדודים לנאמני משמורת.
=מילים נרדפות=
* אפוטרופוס
=ראו גם=
* סנדק
=מילים נרדפות=
* אפוטרופוס
תאונת דרכים
תְּאוּנַת דְּרָכִים
# תאונה שמעורב בה כלי רכב.
#:* בתאונת דרכים שאירעה בלונדון נפגעו שני ילדים.
=ראו גם=
* הקטל בכבישים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
=ראו גם=
* הקטל בכבישים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
צומח
צוֹמֵחַ
עלה
# ממלכה המכילה בתוכה את כל היצורים שמסוגלים לעשות פוטוסינתיזה והם בעלי כלורופיל a וכלורופיל b.
#:* חומר התשמורת של הצומחים הוא עמילן.
#:* הפטריות נחשבו בעבר כצומח, אך כיום הם מסווגים כממלכה נפרדת.
=גיזרון=
* מן הפועל צָמַח
=צירופים=
* חי צומח דומם
=ניגודים=
*חי
גם
*דומם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
=גיזרון=
* מן הפועל צָמַח
=צירופים=
* חי צומח דומם
=ניגודים=
*חי
גם
*דומם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
פקעת
פְּקַעַת
# חלק של צמח שנועד לאגירה הנמצא בתוך האדמה, ומוציא עלים, שורשים וגבעולים.
#:* סלק אדום ותפוח אדמה הם סוגים שונים של פקעות.
#:* חצב שפורח בסוף הקיץ אוגר את כוחו בפקעת.
# צרור, אוסף של פרטים מאותו הסוג, צמודים ומהודקים יחדו.
# מעטה עשוי משי שזחלים עוטים על עצמם לצורך הגנה, עד אשר יסיימו להתפתח.
# מצב מסובך.
=גיזרון=
במקרא מופיעה המילה "פְּקָעִים" פעמיים (מלכים א ו,יח; ז,כד). ע"פ התקבולת בפסוק הראשון נראה שהכוונה לסוג מסוים של פרח או פרי. פרשנים רבים הסבירו שהכוונה לפרח עגול או לפרי עגול, השוו גם למילה המקראית "פקועה". ע"פ פרשנויות אלו התחדשה המילה "פקעת" בהוראה זו.
 כנראה ע"פ המילה המקראית "פקעים" בהוראת פרח/פרי עגול. ייתכן שנובע מהביטוי , ומשם "פקעת" - כדור העשוי מחוטים קלועים ומלופפים.
=נגזרות=
*פְּקַעְתִּי
*פקעית
=צירופים=
* פקעת קנה שורש
* פקעת עצבים
* פקעת צמר
=מילים נרדפות=
*אוסף
*דוללה
*סליל חוטים
*צרור
*גולם (3)
=ראו גם=
*פקיע
*פֶּקַע
*פקועה
*בצל
=מידע נוסף=
*בכתב יד קאופמן של המשנה מופיע הניקוד "פַּקַּעַת". כמו כן, בספרות חז"ל מופיעה לעתים צורת הרבים "פְּקָעִיּוֹת" במקום "פְּקָעוֹת".
=הערות שוליים=
קטגוריה:חלקי הצמח
=גיזרון=
במקרא מופיעה המילה "פְּקָעִים" פעמיים (מלכים א ו,יח; ז,כד). ע"פ התקבולת בפסוק הראשון נראה שהכוונה לסוג מסוים של פרח או פרי. פרשנים רבים הסבירו שהכוונה לפרח עגול או לפרי עגול, השוו גם למילה המקראית "פקועה". ע"פ פרשנויות אלו התחדשה המילה "פקעת" בהוראה זו.
 כנראה ע"פ המילה המקראית "פקעים" בהוראת פרח/פרי עגול. ייתכן שנובע מהביטוי , ומשם "פקעת" - כדור העשוי מחוטים קלועים ומלופפים.
=נגזרות=
*פְּקַעְתִּי
*פקעית
=צירופים=
* פקעת קנה שורש
* פקעת עצבים
* פקעת צמר
=מילים נרדפות=
*אוסף
*דוללה
*סליל חוטים
*צרור
*גולם (3)
=ראו גם=
*פקיע
*פֶּקַע
*פקועה
*בצל
=מידע נוסף=
*בכתב יד קאופמן של המשנה מופיע הניקוד "פַּקַּעַת". כמו כן, בספרות חז"ל מופיעה לעתים צורת הרבים "פְּקָעִיּוֹת" במקום "פְּקָעוֹת".
=הערות שוליים=
קטגוריה:חלקי הצמח
בצל
בָּצָל
בצל
# ירק מאכל ממחלקת החד פסיגיים השייך למשפחת השומיים. הבצל הינו בעל שורש בצלי יבש, וגבעולים ירוקים ורכים.
# איבר אגירה של צמח גאופיט הנמצא מתחת לאדמה, המורכב משכבות עלים העוטפות זו את זו.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות: ארמית – בּוּצְלָא‎ ; ערבית דרומית קדומה - 𐩨𐩮𐩡‎ (בצל) . ערבית – , אכדית – , ומכאן הפועל – קרע, קילף, שנשאל כבצר, וכן – פות. בניגוד לאטימולוגיה העממית הרווחת, אין כל קשר אטימולוגי בין מילה זו והמילה צל.
=צירופים=
* בצל הגינה
* בצל ירוק
* טבעת בצל
* בצל יבש
* אכול בצל ושב בצל
* יום עסל יום בצל
=נגזרות=
*בצלצל<!--בחז"ל בצלציל או בצלצול-->
*הבציל<!--נדיר בספרות תורנית רמב"ם עירובין א-->
=מילים נרדפות=
* שום נבוב (1)
* פקעת (2)
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:ירקות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
בְּצֵל־
# בקרבת אדם גדול המגן
#:* אשר אמרנו בצלו נחיה
=צירופים=
* הסתופף בצל־
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות: ארמית – בּוּצְלָא‎ ; ערבית דרומית קדומה - 𐩨𐩮𐩡‎ (בצל) . ערבית – , אכדית – , ומכאן הפועל – קרע, קילף, שנשאל כבצר, וכן – פות. בניגוד לאטימולוגיה העממית הרווחת, אין כל קשר אטימולוגי בין מילה זו והמילה צל.
=צירופים=
* בצל הגינה
* בצל ירוק
* טבעת בצל
* בצל יבש
* אכול בצל ושב בצל
* יום עסל יום בצל
=נגזרות=
*בצלצל<!--בחז"ל בצלציל או בצלצול-->
*הבציל<!--נדיר בספרות תורנית רמב"ם עירובין א-->
=מילים נרדפות=
* שום נבוב (1)
* פקעת (2)
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:ירקות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
בְּצֵל־
# בקרבת אדם גדול המגן
#:* אשר אמרנו בצלו נחיה
=צירופים=
* הסתופף בצל־
קולרבי
קוֹלְרָבִּי
קולרבי
# תת-מין או זן של כרוב, ירק חד שנתי ממשפחת המצליבים, בעל גבעול מעובה המשמש למאכל.
#:* לא מומלץ לגדל קולרבי בקרבת שום, בצל, תות שדה וחרדל.
=גיזרון=
* Kohlrabi. הלחם של המילים בהגיית: קוהל Kohl – כרוב (השוו: הלמוט קוהל), ו־Rübe – לפת.
=מילים נרדפות=
* כרוב הקלח
=קישורים חיצוניים=
* 
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הגרמנית
=גיזרון=
* Kohlrabi. הלחם של המילים בהגיית: קוהל Kohl – כרוב (השוו: הלמוט קוהל), ו־Rübe – לפת.
=מילים נרדפות=
* כרוב הקלח
=קישורים חיצוניים=
* 
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הגרמנית
חרדל
חַרְדָּל
# צמח חד שנתי ממחלקת הדו פסיגיים המשתייך למשפחת המצליבים. גובהו 30-60 ס"מ ועלי הכותרת שלו צהובים. מייצרים ממנו רוטב חריף.
=מידע נוסף=
*גרעין חרדל שימש במשנה ובברית החדשה כיחידת משקל זניחה או זעירה - . החרדל מופיע בקוראן המתורגם לעברית : "מאזני צדק יהיו לנו ביום התקומה; ואת כל מעשה, גם אפ קטון כורע [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%94%D7%A7%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%9F_%D7%A1%D7%95%D7%A8%D7%94_21_(%D7%AA%D7%A8%D7%92%D7%95%D7%9D_%D7%A8%D7%A7%D7%A0%D7%93%D7%95%D7%A8%D7%A3) "חרדל"], נשקול בפלס". (פרק 21 ,פסוק מח') אולם בשפה הערבית המילה שמופיעה היא "אתרוג" - בתעתיקו הלטיני "אל-סיטרון" الفرقان (פסוק מח'). פרי זה לא היה קיים במרחב הערבי ערב הולדת האסלם וכנראה מדובר בהשפעה יהודית על כותבי הקוראן.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:רטבים
=מידע נוסף=
*גרעין חרדל שימש במשנה ובברית החדשה כיחידת משקל זניחה או זעירה - . החרדל מופיע בקוראן המתורגם לעברית : "מאזני צדק יהיו לנו ביום התקומה; ואת כל מעשה, גם אפ קטון כורע [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%94%D7%A7%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%9F_%D7%A1%D7%95%D7%A8%D7%94_21_(%D7%AA%D7%A8%D7%92%D7%95%D7%9D_%D7%A8%D7%A7%D7%A0%D7%93%D7%95%D7%A8%D7%A3) "חרדל"], נשקול בפלס". (פרק 21 ,פסוק מח') אולם בשפה הערבית המילה שמופיעה היא "אתרוג" - בתעתיקו הלטיני "אל-סיטרון" الفرقان (פסוק מח'). פרי זה לא היה קיים במרחב הערבי ערב הולדת האסלם וכנראה מדובר בהשפעה יהודית על כותבי הקוראן.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:רטבים
עלה כותרת
עֲלֵה כּוֹתֶרֶת
# עלה הנמצא בתוך הפרח, המהווה חלק מהעטיף.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:חלקי הצמח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:חלקי הצמח
דמי הרשמה
דְּמֵי הַרְשָמָה
# תשלום שניתן לארגון, מוסד וכדו' על־מנת להסדיר הרשמה לפעילות שעומדת להתקיים מטעמו כגון: לימודים, סדנה, חוג.
#:* דמי ההרשמה ודמי ערכה נקבעו על פי חוק זכויות הסטודנט. תשלום דמי ההרשמה נגבה בעבור הטיפול בבקשת ההרשמה. התשלום תקף לשנה אחת בלבד, ואינו ניתן להעברה משנה לשנה.(מתוך אתר האוניברסיטה העברית בירושלים)
=מילים נרדפות=
* דמי רשום
=ראו גם=
* דמי קדימה
* דמי השתתפות

קטגוריה:כלכלה
=מילים נרדפות=
* דמי רשום
=ראו גם=
* דמי קדימה
* דמי השתתפות

קטגוריה:כלכלה
דמי מנוי
[[דמים|דְּמֵי]] [[מנוי#מָנוּי|מָנוּי]]
# כסף הניתן כדי להימנות כמקבל קבוע של דבר מסויים (לדוגמה: עיתון).
#:* אני משלם לעיתון הזה דמי מנוי, ומקבל אותו בכל יום בדואר.
=תרגום=
קטגוריה:כלכלה
=תרגום=
קטגוריה:כלכלה
דמי חבר
[[דמים|דְּמֵי]] [[חבר|חָבֵר]]
# כסף הניתן בגין חברות בקבוצה מסוימת (לדוגמה, מפלגה).
#:* דמי החבר בקבוצה שלי גבוהים מדי, אני שוקל לעבור לקבוצה אחרת.
=תרגום=
קטגוריה:כלכלה
=תרגום=
קטגוריה:כלכלה
דמי תווך
[[דמים|דְּמֵי]] [[תווך#תִּוּוּךְ|תִּוּוּך]]
# כסף הניתן למתווך. בשכר טרחתו והוצאה לפועל של עסקה בדרך כלל נקבע באחוזים מסך העסקה.
#:* שילמתי למי שתיווך לי את הדירה הזאת 2% כדמי תיווך.
=ראו גם=
* תוך
* תווך
* דמים

קטגוריה:כלכלה
=ראו גם=
* תוך
* תווך
* דמים

קטגוריה:כלכלה
מדה טובה
==מִדָּה טוֹבָה==
# תכונה רצויה מבחינה מוסרית.
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=צירופים=
* בעל מדות טובות
=מילים נרדפות=
* מעלה
* נימוסים
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:שם הקטגוריה==
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=צירופים=
* בעל מדות טובות
=מילים נרדפות=
* מעלה
* נימוסים
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:שם הקטגוריה
דמי
דֳּמִי (גם: דְּמִי)
#חֹסֶר שָׁאוֹן, דּוּמִיָּה מֻחְלֶטֶת.
#:*"בְּכָל לֵב אֳהָבִים לָךְ וְלִבֵּךְ כְּמוֹ צְרוֹר / וְכָל פֶּה יְדַבֵּר בָּךְ, וְאַתְּ תִּתְּנִי דֳמִי" ([http://benyehuda.org/hanagid/ben_tehilim_0201.html "לְמִי חִדְּדוּ עֵינֵי צְבָאִים חֲנִית?"], ר' שמואל הנגיד)
=גיזרון=
*הפועל דם, ודמם.
=צירופים=
*אל דמי לך
*בדמי הליל
*בדמי ימיו
=מילים נרדפות=
*דּוּמִיָּה
*דממה
*שקט
*נדם
= ניגודים =
*רעש
*שאון
דֳּמִי (גם: דְּמִי)
#חֹסֶר שָׁאוֹן, דּוּמִיָּה מֻחְלֶטֶת.
#:*"בְּכָל לֵב אֳהָבִים לָךְ וְלִבֵּךְ כְּמוֹ צְרוֹר / וְכָל פֶּה יְדַבֵּר בָּךְ, וְאַתְּ תִּתְּנִי דֳמִי" ([http://benyehuda.org/hanagid/ben_tehilim_0201.html "לְמִי חִדְּדוּ עֵינֵי צְבָאִים חֲנִית?"], ר' שמואל הנגיד)
=גיזרון=
*הפועל דם, ודמם.
=צירופים=
*אל דמי לך
*בדמי הליל
*בדמי ימיו
=מילים נרדפות=
*דּוּמִיָּה
*דממה
*שקט
*נדם
= ניגודים =
*רעש
*שאון
פך
פַּךְ
פך.
# כלי קיבול קטן לנוזלים, בדרך כלל לשמירת שמן.
=צירופים=
* פכים קטנים
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 
קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:מילים מקראיות
פַּךְ
פך.
# כלי קיבול קטן לנוזלים, בדרך כלל לשמירת שמן.
=צירופים=
* פכים קטנים
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 
קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:מילים מקראיות
דמי אבטלה
דְמֵי אַבְטָלָה
# כסף הניתן על ידי המדינה למי שמוגדר כמובטל.
#:* פוטרתי מעבודתי לפני כחודשיים, מאז אני מקבל דמי אבטלה.

קטגוריה:כלכלה
דְמֵי אַבְטָלָה
# כסף הניתן על ידי המדינה למי שמוגדר כמובטל.
#:* פוטרתי מעבודתי לפני כחודשיים, מאז אני מקבל דמי אבטלה.

קטגוריה:כלכלה
פח
פַּח {{משני|א}}
# לוח מתכת דק.
#:* קופסאות שימורים עשויות פח. 
# כלי או מיכל עשוי פח (1).
# מכולה לאיסוף אשפה.
# מלכודת.
# דבר מה באיכות ירודה.
#:* תפסיק להאזין לרדיו סחבי משמיעים שם מוזיקה פח.
=גיזרון=
* שורש מקראי שיש לו משמעות של פרישׂה. 
* אכדית טֲפִּחֻ, ראו - [https://journals.pan.pl/Content/85558/mainfile.pdf?handler=pdf ṭapī-ḫu] בהוראת סיר,כד.
* 4. מקבילה בערבית
=צירופים=
* פח אשפה
* נפל בפח
* מן הפח אל הפחת
* פח יקוש
* טמן לו פח
* הפח נשבר ואנחנו נמלטנו
=נגזרות=
* פחית
* פחון
=מילים נרדפות=
* מלכודת (4)
* מוקש (4)
=ראו גם=
* פחח
* ערגול
* משיכה עמוקה
* אשפה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:מטלורגיה
פַּח {{משני|ב}}
# <small>רק בבטוי פחי נפש</small> יציאת כל האויר. מטאפורית מבטא לאכזבה.
=מקור=
*לשון חז"ל משורש מקראי, רק בביטויים.
=ראו גם=
*פחי נפש 
*מפח נפש
פָּח
# נשב, נפח.
=גיזרון=
*שורש פ־ו־ח קיים במקרא גם בבניין הפעיל (ראו הֵפִיחַ), והוא מקיים חילופי גזרות עם השורש . השורש קיים גם בסורית: (פוחא) - רוח, זרם אויר. ובדומה בערבית: - לפזר, להפיץ, להסריח.
*לגבי הביטוי "יָּפוּחַ הַיּוֹם", יש שפירשו שהכוונה לרוח היום, ואחרים פירשו שהכוונה לאור היום, שיופץ וייעלם.
=תרגום=
* * אנגלית: ‏
=ראו גם=
* הפיח
=גיזרון=
* שורש מקראי שיש לו משמעות של פרישׂה. 
* אכדית טֲפִּחֻ, ראו - [https://journals.pan.pl/Content/85558/mainfile.pdf?handler=pdf ṭapī-ḫu] בהוראת סיר,כד.
* 4. מקבילה בערבית
=צירופים=
* פח אשפה
* נפל בפח
* מן הפח אל הפחת
* פח יקוש
* טמן לו פח
* הפח נשבר ואנחנו נמלטנו
=נגזרות=
* פחית
* פחון
=מילים נרדפות=
* מלכודת (4)
* מוקש (4)
=ראו גם=
* פחח
* ערגול
* משיכה עמוקה
* אשפה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:מטלורגיה
פַּח {{משני|ב}}
# <small>רק בבטוי פחי נפש</small> יציאת כל האויר. מטאפורית מבטא לאכזבה.
=מקור=
*לשון חז"ל משורש מקראי, רק בביטויים.
=ראו גם=
*פחי נפש 
*מפח נפש
פָּח
# נשב, נפח.
=גיזרון=
*שורש פ־ו־ח קיים במקרא גם בבניין הפעיל (ראו הֵפִיחַ), והוא מקיים חילופי גזרות עם השורש . השורש קיים גם בסורית: (פוחא) - רוח, זרם אויר. ובדומה בערבית: - לפזר, להפיץ, להסריח.
*לגבי הביטוי "יָּפוּחַ הַיּוֹם", יש שפירשו שהכוונה לרוח היום, ואחרים פירשו שהכוונה לאור היום, שיופץ וייעלם.
=תרגום=
* * אנגלית: ‏
רוצח
רוֹצֵחַ
# מי שהמית במזיד ובניגוד לחוק אדם אחר.
#:* הרצל אביטן הוא רוצח.
=גיזרון=
הפועל רָצַח עפ"ר שלא כדין, במקרא גם בהיתר "כָּל מַכֵּה נֶפֶשׁ לְפִי עֵדִים יִרְצַח אֶת הָרֹצֵחַ במדבר לה ל "
* מהתנ"ך, במקרא גם הורג בשגגה ורשלנות נקרא רוצח
=צירופים=
* רוצח המונים
* רוצח שכיר
=מילים נרדפות=
* שופך דמים
=ראו גם=
* רצח
* הריגה
=גיזרון=
הפועל רָצַח עפ"ר שלא כדין, במקרא גם בהיתר "כָּל מַכֵּה נֶפֶשׁ לְפִי עֵדִים יִרְצַח אֶת הָרֹצֵחַ במדבר לה ל "
* מהתנ"ך, במקרא גם הורג בשגגה ורשלנות נקרא רוצח
=צירופים=
* רוצח המונים
* רוצח שכיר
=מילים נרדפות=
* שופך דמים
=ראו גם=
* רצח
* הריגה
דמי נזק
דְמֵי נֶזֶק
#כסף הניתן לפיצוי על נזק
#:* את רוב הנזק כיסיתי בדמי הנזק שקיבלתי.
=מילים נרדפות=
* פיצוי

קטגוריה:כלכלה
=מילים נרדפות=
* פיצוי

קטגוריה:כלכלה
ישב"ץ
ישב"ץ
# ישיבת צוות.

קטגוריה:ראשי תיבות
המילה ישב"ץ היא ראשי תיבות של המילים "ישיבת צוות" והינה סלנג עכשיוי המשומש בהרבה מאוד מקומות למשל- בקבוצות מנהלים או קבוצות מדריכים.

פירוש: ישיבת צוות היא כינוס של כמה אנשים הנמצאים בקבוצה מסוימת במטרה 
לקבוע לארגן או לתכנן דברים מסוימים הקשורים לצוות

המילה בצורת הפועל- לישבו"ץ 

דרכים לשימוש המילה:
- מתי נוכל לקיים ישב"ץ?
- האם אתה תוכל להגיע לישב"ץ בשעה שבע?
- האם נוכל לישבו"ץ ולדבר על הנושא בעוד כשבוע?
ישב"ץ
# ישיבת צוות.

קטגוריה:ראשי תיבות
המילה ישב"ץ היא ראשי תיבות של המילים "ישיבת צוות" והינה סלנג עכשיוי המשומש בהרבה מאוד מקומות למשל- בקבוצות מנהלים או קבוצות מדריכים.

פירוש: ישיבת צוות היא כינוס של כמה אנשים הנמצאים בקבוצה מסוימת במטרה 
לקבוע לארגן או לתכנן דברים מסוימים הקשורים לצוות

המילה בצורת הפועל- לישבו"ץ 

דרכים לשימוש המילה:
- מתי נוכל לקיים ישב"ץ?
- האם אתה תוכל להגיע לישב"ץ בשעה שבע?
- האם נוכל לישבו"ץ ולדבר על הנושא בעוד כשבוע?
שב"י
שב"י
#שבטי ישראל. 
#שבטי יה.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
קטגוריה:ראשי תיבות שמות משפחה
קמא
קַמָּא
# הקודם, הראשון.
#:* (בפסוק הראשון).
#:* (לא היה להם ללמוד מן הקודמים?)
=גיזרון=
*ייתכן כי מן קדמא בהשמטת ה־ד'.
=צירופים=
* בבא קמא
* בית משפט קמא
* תנא קמא
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
*עתיק
*קדום
*ראשוני
*קמע
=גיזרון=
*ייתכן כי מן קדמא בהשמטת ה־ד'.
=צירופים=
* בבא קמא
* בית משפט קמא
* תנא קמא
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
*עתיק
*קדום
*ראשוני
*קמע
קמאי
קַמָּאִי
#קדום, קדמוני.
#:*עופות קמאים (שם מדעי: Archaeornithes), תת-מחלקה במחלקת העופות שנכחדה כולה. (מתוך ויקיפדיה)
=גיזרון=
*עברית חדשה לפי ארמית קמא.
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:ארמית
=גיזרון=
*עברית חדשה לפי ארמית קמא.
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:ארמית
טלפון צבורי
טֶלֶפוֹן צִבּוּרִי
# טלפון המוצב במקומות ציבוריים, שנועד לתת אפשרות לקיים שיחה טלפונית תמורת תשלום.
#:* אני מדבר איתך מטלפון ציבורי בקניון.
=ראו גם=
* טלפון נייח
* טלפון נייד
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:תקשורת
=ראו גם=
* טלפון נייח
* טלפון נייד
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:תקשורת
קטם (שורש)
השורש ק־ט־ם הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)
</noinclude>השורש ק־ט־ם הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)
</noinclude>
שׁפט (שורש)
השורש שׁ־פ־ט הוא שורש מגזרת השלמים.
=גיזרון=
* השורש המקראי שׁ־פ־ט משותף למספר שפות שמיות (אכדית, אוגריתית, פיניקית) במובן של שיפוט ופסיקה ( או ).
=הערות שוליים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש שׁ־פ־ט הוא שורש מגזרת השלמים.
=גיזרון=
* השורש המקראי שׁ־פ־ט משותף למספר שפות שמיות (אכדית, אוגריתית, פיניקית) במובן של שיפוט ופסיקה ( או ).
=הערות שוליים=
<noinclude>
*
</noinclude>
אקלם (שורש)
השורש א־ק־ל־ם הוא שורש מגזרת המרובעים.
=גיזרון=
* השורש נגזר מהמילה אקלים.

<noinclude>
*
</noinclude>השורש א־ק־ל־ם הוא שורש מגזרת המרובעים.
=גיזרון=
* השורש נגזר מהמילה אקלים.

<noinclude>
*
</noinclude>
לחם חק
לֶחֶם חֹק
# פרנסה בסיסית, בכמות המספקת למחייתו של אדם.
# דבר קבוע החשוב לאדם וחיוני עבורו.
#:* ללכת למסיבה בכל יום רביעי, זה לחם חוק בשבילי.
#:* הגנה על זכויות הפרט היא לחם חוק בחברה דמוקרטית.
=גיזרון=
*הביטוי מופיע לראשונה בתנ"ך, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
*הרגל (2)
*שגרה (2)

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
*הביטוי מופיע לראשונה בתנ"ך, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
*הרגל (2)
*שגרה (2)

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
ברא
בָּרָא {{משני|א}}
# יצר, עשה יש מאין, עשה מה שלא היה קודם.
=גיזרון=
*יש מילה מקבילה בסורית: (בְּרָיִאָ) ובערבית: במשמעות דומה.
*יש אומרים שהמשמעות המקורית של השורש ב־ר־א היא: עיצוב, חיתוך, בדומה להוראת המילה בֵּרֵא.<ref>[https://www.blueletterbible.org/lexicon/h1254/kjv/wlc/0-1/ BDB]</ref>
=נגזרות=
* בריאה
* בריה
=מילים נרדפות=
* יָצַר
* קנה
=ניגודים=
* הדביר
* הָרַס
* השמיד
=מידע נוסף=
* יש הרואים בצמד בָּרַא-בֵּרֵא דוגמה לזוג פעלים בהם המשמעות בבניין קל הפוכה מן המשמעות בבניין פיעל. דוגמאות אחרות הן: חָטָא-חִטֵּא, סָקֵל-סִקֵּל. 

קטגוריה:מילים מקראיות
בֵּרֵא
# כרת עצים, פינה ונקה מעצים ומצמחית בר.
=גיזרון=
* השורש קיים גם בפיניקית: 𐤄𐤁𐤓𐤀 (הברא) - בעל מלאכה, נגר.
* יש אומרים שהוראה זו היא המשמעות המקורית של השורש ב־ר־א, ראו בָּרָא לעיל.
בָּרָא {{משני|ב}}
# אכל בכמות מועטת.
=גיזרון=
*בדר"כ מופיע במקרא בשורש ב־ר־י/ה, כגון: . לדעת חלק מהפרשנים שורש ב־ר־א בהוראת אכילה מופיע פעם נוספת בבניין הפעיל: .
*מסתבר, שיש קרבה למילה בריא בהוראת: שָׁמֵן, עב בשר.
=ראו גם=
*הבריא
* ִהִבְרָה
*הבראה
*בִּרְיָה
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
בָּרָא {{משני|א}}
# יצר, עשה יש מאין, עשה מה שלא היה קודם.
=גיזרון=
*יש מילה מקבילה בסורית: (בְּרָיִאָ) ובערבית: במשמעות דומה.
*יש אומרים שהמשמעות המקורית של השורש ב־ר־א היא: עיצוב, חיתוך, בדומה להוראת המילה בֵּרֵא.<ref>[https://www.blueletterbible.org/lexicon/h1254/kjv/wlc/0-1/ BDB]</ref>
=נגזרות=
* בריאה
* בריה
=מילים נרדפות=
* יָצַר
* קנה
=ניגודים=
* הדביר
* הָרַס
* השמיד
=מידע נוסף=
* יש הרואים בצמד בָּרַא-בֵּרֵא דוגמה לזוג פעלים בהם המשמעות בבניין קל הפוכה מן המשמעות בבניין פיעל. דוגמאות אחרות הן: חָטָא-חִטֵּא, סָקֵל-סִקֵּל. 

קטגוריה:מילים מקראיות
בֵּרֵא
# כרת עצים, פינה ונקה מעצים ומצמחית בר.
=גיזרון=
* השורש קיים גם בפיניקית: 𐤄𐤁𐤓𐤀 (הברא) - בעל מלאכה, נגר.
* יש אומרים שהוראה זו היא המשמעות המקורית של השורש ב־ר־א, ראו בָּרָא לעיל.
בָּרָא {{משני|ב}}
# אכל בכמות מועטת.
=גיזרון=
*בדר"כ מופיע במקרא בשורש ב־ר־י/ה, כגון: . לדעת חלק מהפרשנים שורש ב־ר־א בהוראת אכילה מופיע פעם נוספת בבניין הפעיל: .
*מסתבר, שיש קרבה למילה בריא בהוראת: שָׁמֵן, עב בשר.
=ראו גם=
*הבריא
* ִהִבְרָה
*הבראה
*בִּרְיָה
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חשׁמל (שורש)
השורש ח-שׁ-מ-ל הוא שורש מגזרת המרובעים.
=גיזרון=
* הפועל נגזר ממילה מקראית חשמל.
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ח-שׁ-מ-ל הוא שורש מגזרת המרובעים.
=גיזרון=
* הפועל נגזר ממילה מקראית חשמל.
<noinclude>
*
</noinclude>
דון (שורש)
השורש ד־ו־ן הוא שורש הניטה בבניינים הכבדים נוטה הוא עפ"י גזרת השלמים, יתר הנטייה נעשית עפ"י גזרת נע"ו/י .
=הערות=
*בבניין קל הנטייה מותרת לפי שתי דרכים- לפי ע"ו או לפי ע"י, דהיינו: לָדוּן וְגַם לָדִין, אָדוּן וְגַם אָדִין, תָּדֹנָּה וְגַם תָּדֵנָּה, דּוּנוּ וְגַם דִּינוּ וכולי (במקורות ניטה בייחוד לפי ד־י־ן).
*בבניין התפעל הנטייה נעשית בהידמות הדל"ת לתי"ו או בלעדיה, דהיינו: לְהִתְדַּיֵּן אוֹ לְהִדַּיֵּן, תִּתְדַּיְּנִי אוֹ תִּדַּיְּנִי, מִתְדַּיְּנִים אוֹ מִדַּיְּנִים וכלי.
*בבניין נפעל קיימות שתי דרכֵי הטיה: המקראית- נָדוֹן או התלמודית- נִדּוֹן. ההבדל ניכר רק בעבר ובבינוני, יתר הנטיות מזדהות.
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ד־ו־ן הוא שורש הניטה בבניינים הכבדים נוטה הוא עפ"י גזרת השלמים, יתר הנטייה נעשית עפ"י גזרת נע"ו/י .
=הערות=
*בבניין קל הנטייה מותרת לפי שתי דרכים- לפי ע"ו או לפי ע"י, דהיינו: לָדוּן וְגַם לָדִין, אָדוּן וְגַם אָדִין, תָּדֹנָּה וְגַם תָּדֵנָּה, דּוּנוּ וְגַם דִּינוּ וכולי (במקורות ניטה בייחוד לפי ד־י־ן).
*בבניין התפעל הנטייה נעשית בהידמות הדל"ת לתי"ו או בלעדיה, דהיינו: לְהִתְדַּיֵּן אוֹ לְהִדַּיֵּן, תִּתְדַּיְּנִי אוֹ תִּדַּיְּנִי, מִתְדַּיְּנִים אוֹ מִדַּיְּנִים וכלי.
*בבניין נפעל קיימות שתי דרכֵי הטיה: המקראית- נָדוֹן או התלמודית- נִדּוֹן. ההבדל ניכר רק בעבר ובבינוני, יתר הנטיות מזדהות.
<noinclude>
*
</noinclude>
תיק (שורש)
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>=
שׁפד (שורש)
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:שׁפד (שורש)
</noinclude>=
שׁער (שורש)
השורש שׁ־ע־ר הוא שורש מגזרת השלמים.

למילים משורש זה יש שלוש קבוצות של משמעויות: 
# "חלק" / "ערך": למד את השיעור, פירושו, למד את החלק מחומר הלימוד, שהוקצב ללמידה באותו יום. שער הדולר, פירושו, ערכו היחסי של מטבע הדולר.
# "פתח": שער החצר, שער של כדורגל וכיוצא בזה.
# "קלקול": שערוריה, תאנים שעורים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש שׁ־ע־ר הוא שורש מגזרת השלמים.

למילים משורש זה יש שלוש קבוצות של משמעויות: 
# "חלק" / "ערך": למד את השיעור, פירושו, למד את החלק מחומר הלימוד, שהוקצב ללמידה באותו יום. שער הדולר, פירושו, ערכו היחסי של מטבע הדולר.
# "פתח": שער החצר, שער של כדורגל וכיוצא בזה.
# "קלקול": שערוריה, תאנים שעורים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
שׁמשׁ (שורש)
השורש שׁ־מ־שׁ הוא שורש מגזרת השלמים.
=הערה=
* כפועל נמצא רק בלשון חז"ל. במקרא מופיעה כמאתיים פעם המילה שֶׁמֶשׁ שכנראה משורש זה.
<noinclude>
*
</noinclude>השורש שׁ־מ־שׁ הוא שורש מגזרת השלמים.
=הערה=
* כפועל נמצא רק בלשון חז"ל. במקרא מופיעה כמאתיים פעם המילה שֶׁמֶשׁ שכנראה משורש זה.
<noinclude>
*
</noinclude>
רצה (שורש)
השורש ר־צ־י/ה הוא שורש מגזרת נל"י/ה.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ר־צ־י/ה הוא שורש מגזרת נל"י/ה.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
קלד (שורש)
=נטיות הפעלים=
*
</noinclude>=
קיט (שורש)
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>=
קטרג (שורש)
=גיזרון=
* נגזר משם העצם קטגור בשיכול עיצורים.

<noinclude>
*
קטגוריה:שיכול עיצורים
</noinclude>=
=גיזרון=
* נגזר משם העצם קטגור בשיכול עיצורים.

<noinclude>
*
קטגוריה:שיכול עיצורים
</noinclude>
צלף (שורש)
השורש צ־ל־ף הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש צ־ל־ף הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
צור (שורש)
בבניין קל השורש צ-ו-ר ניטה לפי גזרת נע"ו\י, ובבניינים הכבדים השורש צ-י-ר ניטה לפי גזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>בבניין קל השורש צ-ו-ר ניטה לפי גזרת נע"ו\י, ובבניינים הכבדים השורש צ-י-ר ניטה לפי גזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
פרסם (שורש)
השורש פ־ר־ס-ם הוא שורש מגזרת המרובעים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש פ־ר־ס-ם הוא שורש מגזרת המרובעים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
בלט (שורש)
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>=
גפף (שורש)
השורש ג־פ־ף הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ג־פ־ף הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
זוג (שורש)
השורש ז־ו־ג הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ז־ו־ג הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
חול (שורש)
השורש ח־ו־ל הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ח־ו־ל הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
טוס (שורש)
השורש ט-ו-ס הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/יהשורש ט-ו-ס הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
טכס (שורש)
השורש ט־כ־ס הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ט־כ־ס הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
טקס (שורש)
השורש ט־ק־ס הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ט־ק־ס הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
ידע (שורש)
השורש י־ד־ע הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=הערות=
* 
* 
* 

<noinclude>
*
</noinclude>השורש י־ד־ע הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=הערות=
* 
* 
* 

<noinclude>
*
</noinclude>
יתם (שורש)
השורש י־ת־ם הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=הערה=
*בבניין קל שורש זה ניטה בצורה חריגה, בכך שזמן העבר הוא עפ"י משקל "פָּעַל", אך זמן ההווה הוא עפ"י משקל "פָּעוֹל".
<noinclude>
*
</noinclude>השורש י־ת־ם הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=הערה=
*בבניין קל שורש זה ניטה בצורה חריגה, בכך שזמן העבר הוא עפ"י משקל "פָּעַל", אך זמן ההווה הוא עפ"י משקל "פָּעוֹל".
<noinclude>
*
</noinclude>
סכל (שורש)
השורש ס-כ-ל הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ס-כ-ל הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
סמן (שורש)
השורש ס־מ־ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ס־מ־ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
סנגר (שורש)
=נטיות הפעלים=
הפועל סנגר הינו מגזרת המרובעים בעברית החדשה גזור שם מלשון חז"ל

<noinclude>
*
</noinclude>=
סקל (שורש)
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>=
עבד (שורש)
השורש ע־ב־ד הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ע־ב־ד הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
עטף (שורש)
השורש ע־ט־ף מגזרת השלמים
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ע (שורשים)
*
</noinclude>השורש ע־ט־ף מגזרת השלמים
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ע (שורשים)
*
</noinclude>
היה
הָיָה
# הִתְקַיֵּם, תָּפַס מָקוֹם בּמֶּרְחָב אוֹ בַּזְּמַן.
# הָפַךְ, נַעֲשָׂה לְ-.
#<small>לפני פועל אחר</small> לְהוֹרוֹת עַל תְּנַאי אוֹ עַל פְּעֻלָּה בִּלְתִּי פּוֹסֶקֶת.
#<small>לפני פועל בהווה</small> מְשַׁנֶּה אֶת מַשְׁמָעוּת זְמַנּוֹ שֶל הַפֹּעַל שֶאַחֲרָיו לְפִי זְמַנּוֹ.<ref>המשמעות מבחינת הזמן של הפעלים; הפועל "היה" והפועל או הפעלים שאחריו תהיה לפי הפועל "היה", למשל: הייתה מֵיניקה= הֵנִיקָה, יהיה לוקט ואוסף= יִלְקֹט וְיֶאֱסֹף, אהיה שמח= אֶשְׂמַח וכדומה. צורה זו הינה סגנונית ואיננה מחייבת, אך יש שלפעמים היא מְקִלָּה על דוברי העברית ומונעת טעות דקדוקית בפעלים שצורות מסוימות בהם נשמעות מליציות מדי לדיבור היום-יומי או שהם אינם יודעים צורות זמן מסוימות. דוגמת הפועל "יָכֹל" הניטה בתנועת חולם בעבר במקום פתח כברוב פועלי העברית, דוברי העברית אינם מבחינים בין חולם מלא לבין חולם חסר, שזהו ההבדל בין העבר לבינוני (בעבר חולם חסר ובבינוני חולם מלא) ויש הטועים ואומרים "יָכַל" כאשר הצורה הנכונה היא "יָכֹל" (בחולם חסר) אך מכיוון שזו נשמעת כצורת ההווה רבים הם דוברי העברית שמתנסחים בעזרת "היה": "הָיָה יָכוֹל" במקום "יָכֹל". </ref>
# הוּטַל עָלָיו לַעֲשׂוֹת דָּבָר.
# הָיָה שַׁיָּך לְ-.
# שִׁמֵּשׁ לְ-.
=גיזרון=
*מן התנ"ך. חוץ מ(5).
* הפועל בהווה אינו מצוי (מחליפים יו"ד בוי"ו הֹוֶה) במקרא נדיר
=נגזרות=
*הווה
*הויה
*היות
=ביטויים=
*לא היה ולא נברא
*לא היו דברים מעולם
*היה לאיש
*היה לו לזרא
*היה היה
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/ser ser], [https://dle.rae.es/estar estar]
=ראו גם=
*נהיה
*הוה
*התהוה
*יהוה
= הערות שוליים =
<references />

קטגוריה:בניין קלקטגוריה:מילים מקראיות
הִיָּה
#<small>נדיר</small> גָּרַם שֶׁיִּהְיֶה.
=גיזרון=
*לשון חז"ל משורש מקראי.
=ראו גם=
*נהיה
*התהווה
=גיזרון=
*מן התנ"ך. חוץ מ(5).
* הפועל בהווה אינו מצוי (מחליפים יו"ד בוי"ו הֹוֶה) במקרא נדיר
=נגזרות=
*הווה
*הויה
*היות
=ביטויים=
*לא היה ולא נברא
*לא היו דברים מעולם
*היה לאיש
*היה לו לזרא
*היה היה
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/ser ser], [https://dle.rae.es/estar estar]
=ראו גם=
*נהיה
*הוה
*התהוה
*יהוה
= הערות שוליים =
<references />

קטגוריה:בניין קלקטגוריה:מילים מקראיות
הִיָּה
#<small>נדיר</small> גָּרַם שֶׁיִּהְיֶה.
=גיזרון=
*לשון חז"ל משורש מקראי.
=ראו גם=
*נהיה
*התהווה
פטר (שורש)
השורש פ־ט־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש פ־ט־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
פרד (שורש)
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:פר (שורש)

<noinclude>
*
</noinclude>
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:פר (שורש)

<noinclude>
*
</noinclude>
פרה (שורש)
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:פר (שורש)

<noinclude>
*
</noinclude>
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:פר (שורש)

<noinclude>
*
</noinclude>
פרם (שורש)
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:פר (שורש)

<noinclude>
*
</noinclude>
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:פר (שורש)

<noinclude>
*
</noinclude>
פרס (שורש)
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:פר (שורש)
*
</noinclude>
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:פר (שורש)
*
</noinclude>
צלם (שורש)
השורש צ־ל־ם הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש צ־ל־ם הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
שׁתן (שורש)
השורש שׁ־ת־ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=גיזרון=
* השורש נגזר מהפועל הִשְׁתִּין, שנתפס מאוחר יותר כגזור משורש זה בבניין הפעיל. על כן מבחינה היסטורית יש לראות בו שורש תנייני. הפועל הוא במקורו נטייה חריגה (בניין התפעל) של השורש שׁ־י־ן, וראו גם בערך שַׁיִן.

<noinclude>
*
</noinclude>השורש שׁ־ת־ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=גיזרון=
* השורש נגזר מהפועל הִשְׁתִּין, שנתפס מאוחר יותר כגזור משורש זה בבניין הפעיל. על כן מבחינה היסטורית יש לראות בו שורש תנייני. הפועל הוא במקורו נטייה חריגה (בניין התפעל) של השורש שׁ־י־ן, וראו גם בערך שַׁיִן.

<noinclude>
*
</noinclude>
אכף (שורש)
<noinclude>*</noinclude>
<noinclude>*</noinclude>
תמחוי
תַּמְחוּי
# קערה לתבשילים.
# חלק מהתקן בראש הבהמה (מעין קערה המקובעת לראשה) 
# מזון שאוספים עבור הנצרכים.
=גיזרון=
*ארמית, לשון חז"ל.
=נגזרות=
* תַּמְחוּת
= צירופים =
*בית תמחוי
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (3)
=סימוכין=====תַּמְחוּי
# קערה לתבשילים.
# חלק מהתקן בראש הבהמה (מעין קערה המקובעת לראשה) 
# מזון שאוספים עבור הנצרכים.
=גיזרון=
*ארמית, לשון חז"ל.
=נגזרות=
* תַּמְחוּת
= צירופים =
*בית תמחוי
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (3)
אפן א (שורש)
<noinclude>*</noinclude>
*
<noinclude>*</noinclude>
*
בוהמה
בּוֹהֵמָה
#כלל האנשים העוסקים במופעי בידור; חוג אמנים מאומניות שונות שיש להם מאפינים כגון מקומות התכנסות, סגנון לבוש וסגנון דיבור.
=גיזרון=
*מצרפתית של ימי הביניים Boheme, שמו של חבל הארץ בוהמיה אשר בצ'כיה. בטעות חשבו אז שהצוענים שהציגו מופעי בידור מקורם בחבל ארץ זה וכינו אותם bohemién.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
קטגוריה:מילים על שם מקומות
=גיזרון=
*מצרפתית של ימי הביניים Boheme, שמו של חבל הארץ בוהמיה אשר בצ'כיה. בטעות חשבו אז שהצוענים שהציגו מופעי בידור מקורם בחבל ארץ זה וכינו אותם bohemién.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
קטגוריה:מילים על שם מקומות
תהו
תֹּהוּ
# רִיק, אַיִן.
=גיזרון=
* יש מפרשים מן תהה מה שגורם לצופה לתהות. (קשר דומה לזה שבין שממה והשתומם).
* בערבית תאה - [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AA%D8%A7%D9%87#Arabic تاه] - לתהות, להיעלם, להרהר.
* יתכן קשר למילה מסנסקריט - וודית : (tucchyá - ) , במשמעות ריק , לשווא. 
* בפרסית "תֹהִי" משמעותה באופן כללי - "רִיק" ,מילה הטעונה במשמעויות שונות, ומדגים זאת בעזרת דימוי המשורר הפרסי סוהב ספרי (1928-1980) - "...قایق از تور تهی..." ,פירוש: "...כספינה ללא תוך,(או ללא שלדה...)".
= צירופים =
*תהו ובהו
*עלה בתהו
* לא תהו בראה לשבת יצרה
=ראו גם=
*בהו
*שוא
*הבל
=סימוכין=
*
קטגוריה:מילים מקראיות
=גיזרון=
* יש מפרשים מן תהה מה שגורם לצופה לתהות. (קשר דומה לזה שבין שממה והשתומם).
* בערבית תאה - [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AA%D8%A7%D9%87#Arabic تاه] - לתהות, להיעלם, להרהר.
* יתכן קשר למילה מסנסקריט - וודית : (tucchyá - ) , במשמעות ריק , לשווא. 
* בפרסית "תֹהִי" משמעותה באופן כללי - "רִיק" ,מילה הטעונה במשמעויות שונות, ומדגים זאת בעזרת דימוי המשורר הפרסי סוהב ספרי (1928-1980) - "...قایق از تور تهی..." ,פירוש: "...כספינה ללא תוך,(או ללא שלדה...)".
= צירופים =
*תהו ובהו
*עלה בתהו
* לא תהו בראה לשבת יצרה
=ראו גם=
*בהו
*שוא
*הבל
=סימוכין=
*
קטגוריה:מילים מקראיות
פרי מגדים
פְּרִי מְגָדִים
# פרי מובחר, מתוק וטעים.
# <small>בהשאלה</small> כינוי לפירוש לשולחן ערוך שכתב רבי יוסף תאומים.
=מילים נרדפות=
* פרי הילולים
=ניגודים=
* פרי באושים
= ראו גם =
* מגד
* פרמ"ג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
=מילים נרדפות=
* פרי הילולים
=ניגודים=
* פרי באושים
= ראו גם =
* מגד
* פרמ"ג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
מגד
מֶגֶד
# שפעה,עסיס.
<!--רמב"ן מפרש שם: "מגד - לשון מעדנים ומתק..."-->
#מעדן, דבר מתיקה (ממתק).
=גיזרון=
*1:מקבילה לתיבת מַגְדִין הארמית המופיעה בתרגום יונתן - "בְּרִיכָא תֶהֱוֵי מִן קֳדָם יְיָ אַרְעֵיהּ דְיוֹסֵף מִטוּב שְׁמַיָא תְּהֵי עַבְדָא מַגְדִין" . ערבית: مجد (מג'ד) - עילאי.
<!--http://www.evanglibrary.org.uk/members/ot/ges/lex/mem/1.htm, למשל, חושב שהוא מקביל-->
=צירופים=
* פרי מגדים
* מגד מגדנות
=ניגודים=
* רוע
* מרירות
=ראו גם=
* מג״ד

קטגוריה:מאכלים
=גיזרון=
*1:מקבילה לתיבת מַגְדִין הארמית המופיעה בתרגום יונתן - "בְּרִיכָא תֶהֱוֵי מִן קֳדָם יְיָ אַרְעֵיהּ דְיוֹסֵף מִטוּב שְׁמַיָא תְּהֵי עַבְדָא מַגְדִין" . ערבית: مجد (מג'ד) - עילאי.
<!--http://www.evanglibrary.org.uk/members/ot/ges/lex/mem/1.htm, למשל, חושב שהוא מקביל-->
=צירופים=
* פרי מגדים
* מגד מגדנות
=ניגודים=
* רוע
* מרירות
=ראו גם=
* מג״ד

קטגוריה:מאכלים
חכלילי
חַכְלִילִי
# בעל גוון אדמדם.
#:* "...ומירח חכליל ששתה־מדמם וצועד / ברקיע בחוץ – וכולו שכרון" ("בלדה והיא אלית הבחורות היפה", אצ"ג)
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
* סמוק
* אדמדם
* ורד
=ראו גם=
* אדום

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:צבעים
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
* סמוק
* אדמדם
* ורד
=ראו גם=
* אדום

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:צבעים
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אסכטולוגיה
אֶסְכָטוֹלוֹגְיָה
# ענף בתיאולוגיה העוסק באחרית הימים וחיי העולם הבא.
# שם כולל לתורות שעוסקות באחרית הימים, במוות ובחיי נצח.
=גיזרון=
* מקור המילה אסכטולוגיה הינו מהשפה היוונית: ἔσχατος (אסכטוס) 'אחרון' + ־לוגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:תאולוגיה
קטגוריה:־לוגיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מקור המילה אסכטולוגיה הינו מהשפה היוונית: ἔσχατος (אסכטוס) 'אחרון' + ־לוגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:תאולוגיה
קטגוריה:־לוגיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
אסימילציה
אָסִימִילַצְיָה
# טמיעה, התבוללות.
#בפונטיקה: הידמות, תהליך שבו הגה נעשה דומה או נבלע בהגה סמוך.
# בביולוגיה: השינויים שחלים במזון לאחר ספיגתו בגוף החי או הצומח.
=נגזרות=
* אסימילטור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
אָסִימִילַצְיָה
# טמיעה, התבוללות.
#בפונטיקה: הידמות, תהליך שבו הגה נעשה דומה או נבלע בהגה סמוך.
# בביולוגיה: השינויים שחלים במזון לאחר ספיגתו בגוף החי או הצומח.
=נגזרות=
* אסימילטור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות