OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
גרוג
גְּרוֹג
# משקה חריף מהול במים, על פי רוב הכוונה לרוּם.
=גיזרון=
* grog, קיצור של grogram (מן gros-grain בצרפתית, גְּרוֹגְרַן): אריג גס ממשי, אנגורה וצמר, לעתים קרובות מוספג בשרף גומי. 
* על פי סברה נפוצה, המשקה קיבל את שמו מ־ Old Grog, הכינוי שהדביקו מלחי הצי המלכותי הבריטי לאדמירל אדוארד וֶרְנוֹן (1684-1757), שנהג ללבוש מעיל ימאים מאריג גס הקרוי גְּרוֹגְרַם, ובאוגוסט 1740 הורה למהול במים את הרום שהוקצב למלחים באוניות. לימים קיבלה המילה "גרוג" משמעות של משקה חריף מהול במים מכל סוג שהוא ולא רק רוּם.
=סימוכין=
# Grog and grogram in: The Shorter Oxford English Dictionary on Historical Principles, 1936 (2nd edition)
# Grog in: Eric Partridge, A Dictionary of Slang and Unconventional English, 1949 (3rd edition, enlarged)

קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* grog, קיצור של grogram (מן gros-grain בצרפתית, גְּרוֹגְרַן): אריג גס ממשי, אנגורה וצמר, לעתים קרובות מוספג בשרף גומי. 
* על פי סברה נפוצה, המשקה קיבל את שמו מ־ Old Grog, הכינוי שהדביקו מלחי הצי המלכותי הבריטי לאדמירל אדוארד וֶרְנוֹן (1684-1757), שנהג ללבוש מעיל ימאים מאריג גס הקרוי גְּרוֹגְרַם, ובאוגוסט 1740 הורה למהול במים את הרום שהוקצב למלחים באוניות. לימים קיבלה המילה "גרוג" משמעות של משקה חריף מהול במים מכל סוג שהוא ולא רק רוּם.
=סימוכין=
# Grog and grogram in: The Shorter Oxford English Dictionary on Historical Principles, 1936 (2nd edition)
# Grog in: Eric Partridge, A Dictionary of Slang and Unconventional English, 1949 (3rd edition, enlarged)

קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:ימאות
אשפז
אִשְׁפֵּז
# הכניס לבית חולים לשהיה קבועה לצורך ריפוי.
# היכה ופצע.
#:* תיזהר שאני לא אאשפז אותך.
=גיזרון=
* גזירת שורש מרובע מן אֻשְׁפִּיזא בארמית שמשמעו אורח. משמעות הפועל אירח במובן ספציפי.
=נגזרות=
* אִשְׁפּוּז
* אושפז
* מאושפז
=תרגום=
َ
=ראו גם=
*החיה 
*טיפל
=גיזרון=
* גזירת שורש מרובע מן אֻשְׁפִּיזא בארמית שמשמעו אורח. משמעות הפועל אירח במובן ספציפי.
=נגזרות=
* אִשְׁפּוּז
* אושפז
* מאושפז
=תרגום=
َ
=ראו גם=
*החיה 
*טיפל
מלאכות
מַלְאֲכוּת
# שליחות ובעיקר נבואית. העברת מסר מן האלהים לבני האדם.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא מן מלאך - שליח. 
: במקרא מופיע גם הצורה "מַלְאֲכָה". יש מפרשים באותה משמעות, וי"מ מן מְלָאכָה. ויש הסבורים כי מלאך גם הוא נגזר מן מלאכה.
=צירופים=
*אנית מלאכות
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא מן מלאך - שליח. 
: במקרא מופיע גם הצורה "מַלְאֲכָה". יש מפרשים באותה משמעות, וי"מ מן מְלָאכָה. ויש הסבורים כי מלאך גם הוא נגזר מן מלאכה.
=צירופים=
*אנית מלאכות
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אחלי
אַחֲלַי
# (מילת קריאה) בבקשה, הלוואי, מי יתן.
=גיזרון=
* מן ח-ל-ה או י-ח-ל (עפ"י מילון אב"ש).
אַחְלָי
# שם ראש בית אב מקראי
=פרשנים מפרשים=
* תרגום השבעים מתרגם אֲכֵי αχαια / αχαι, על שם אכאיה שבארץ יוון.
=גיזרון=
* מן ח-ל-ה או י-ח-ל (עפ"י מילון אב"ש).
אַחְלָי
# שם ראש בית אב מקראי
=פרשנים מפרשים=
* תרגום השבעים מתרגם אֲכֵי αχαια / αχαι, על שם אכאיה שבארץ יוון.
חשמן
חַשְׁמָן
# שר בכיר שייצג את אומתו.
# בישוף רם־דרג, הנחשב לאיש־סודו של האפיפיור.
=גיזרון=
*אליהו בחור בספרו 'התשבי' מאזכר את השם 'חשמן' ומוסיף - "היהודים הלועזיים דוברי האטלקית קוראין להקארדינלי חשמן וכן פותרים 'יאתיו חשמנים מני מצריים' (ראו לעיל) ואיני יודע מהיכן למדו לומר כן והרי לא היה קרדינאלי בימי דוד,אף כי במצריים אינו אלה שם (של) אומה"
*המילון המקראי של קולר מפרש "חשמנים" עפי הוראתם בלשון המצרית והאוגריתית בהוראת - "חפצי נחושת ואריגים אדומים" ואכן כיום מאופינים בגדי הקרדינליים גם בצבעי גלמתם האדומה . עמוס חכם פירש חשמנים בהוראת מיני סוסים ומרכבות.
*תרגום השבעים מתרגם 'חשמן' הוא 'פּרֶסבִּיס' [https://en.wiktionary.org/wiki/%CF%80%CF%81%CE%AD%CF%83%CE%B2%CF%85%CF%82#Ancient_Greek πρέσβεισ] בהוראת זקנים, נושאי תפקיד בכיר , נגזרת תיבת פרוזבול. בלטינית מתורגם חשמן: קֲארדו cardo לב , ציר , בסיסי .
* מידע נוסף: מפירוש בעל המצודות על הפסוק משמע שהמילה חשמנים מורכבת מנוטריקון של שרים חשובים ומנויים על הציבור ולכן הם נקראים חש-מן.
=מילים נרדפות=
* קרדינל (2)
=ראו גם=
* המן
* חמן
* שמאן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:נצרות
=גיזרון=
*אליהו בחור בספרו 'התשבי' מאזכר את השם 'חשמן' ומוסיף - "היהודים הלועזיים דוברי האטלקית קוראין להקארדינלי חשמן וכן פותרים 'יאתיו חשמנים מני מצריים' (ראו לעיל) ואיני יודע מהיכן למדו לומר כן והרי לא היה קרדינאלי בימי דוד,אף כי במצריים אינו אלה שם (של) אומה"
*המילון המקראי של קולר מפרש "חשמנים" עפי הוראתם בלשון המצרית והאוגריתית בהוראת - "חפצי נחושת ואריגים אדומים" ואכן כיום מאופינים בגדי הקרדינליים גם בצבעי גלמתם האדומה . עמוס חכם פירש חשמנים בהוראת מיני סוסים ומרכבות.
*תרגום השבעים מתרגם 'חשמן' הוא 'פּרֶסבִּיס' [https://en.wiktionary.org/wiki/%CF%80%CF%81%CE%AD%CF%83%CE%B2%CF%85%CF%82#Ancient_Greek πρέσβεισ] בהוראת זקנים, נושאי תפקיד בכיר , נגזרת תיבת פרוזבול. בלטינית מתורגם חשמן: קֲארדו cardo לב , ציר , בסיסי .
* מידע נוסף: מפירוש בעל המצודות על הפסוק משמע שהמילה חשמנים מורכבת מנוטריקון של שרים חשובים ומנויים על הציבור ולכן הם נקראים חש-מן.
=מילים נרדפות=
* קרדינל (2)
=ראו גם=
* המן
* חמן
* שמאן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:נצרות
קווץ
קָווּץ {{משני|א}}
# מלא בקוצים
=מידע נוסף=
במשנה שם יש גורסים כָּווּץ כמו מְכֻוָּץ (רמב"ם, מאירי)
קָווּץ {{משני|ב}}
# ששיער ראשו מגודל. בעל שיער נאה ומטופח.
=גיזרון=
כנראה מן קווצות שיער ראו קווצה.
=מידע נוסף=
*ב קרבן העדה מפרש "בעל שיער" מלשון קווצותיו תלתלים. ורמב"ם מפרש עני ונבהל מלשון .
=ראו גם=
*מתולתל
*שעיר
קָווּץ {{משני|א}}
# מלא בקוצים
=מידע נוסף=
במשנה שם יש גורסים כָּווּץ כמו מְכֻוָּץ (רמב"ם, מאירי)
קָווּץ {{משני|ב}}
# ששיער ראשו מגודל. בעל שיער נאה ומטופח.
=גיזרון=
כנראה מן קווצות שיער ראו קווצה.
=מידע נוסף=
*ב קרבן העדה מפרש "בעל שיער" מלשון קווצותיו תלתלים. ורמב"ם מפרש עני ונבהל מלשון .
=ראו גם=
*מתולתל
*שעיר
קוצה
קוֹצָה
# מין צמח קוצני שזרעיו שמשו לצביעה.
=גיזרון=
*צורת נקבה מן קוץ.

קטגוריה:צמחים
קְוֻצָּה
# קבוצת שיער בראש האדם.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים במקרא בפסוקים הנ"ל. המשמעות והגיזרון נתונים לפרשנות.
==פרשנים מפרשים==
*אבן עזרא: מן קצה - קצות השיער - ק־צ־ה בשיכול עיצורים
*רש"י: (נראה מדבריו) חילוף עיצורים משורש ק־ב־ץ אולי קבוצת שיער
*מלבי"ם: (בדרך הדרש) מן קוץ
=ראו גם=
*מחלפות
*תלתל
*שוונץ

קטגוריה:שיכול עיצורים
קטגוריה:שיער
קוֹצָה
# מין צמח קוצני שזרעיו שמשו לצביעה.
=גיזרון=
*צורת נקבה מן קוץ.

קטגוריה:צמחים
קְוֻצָּה
# קבוצת שיער בראש האדם.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים במקרא בפסוקים הנ"ל. המשמעות והגיזרון נתונים לפרשנות.
==פרשנים מפרשים==
*אבן עזרא: מן קצה - קצות השיער - ק־צ־ה בשיכול עיצורים
*רש"י: (נראה מדבריו) חילוף עיצורים משורש ק־ב־ץ אולי קבוצת שיער
*מלבי"ם: (בדרך הדרש) מן קוץ
=ראו גם=
*מחלפות
*תלתל
*שוונץ

קטגוריה:שיכול עיצורים
קטגוריה:שיער
כוץ
כִּוֵּץ
# לחץ ודחס והקטין את הנפח
#:* האש מכווצת את שקיות הניילון.
=נגזרות=
*כִּוּוּץ
*כֻּוַּץ
**מְכֻוָּץ
=מידע נוסף=
*בשפה העממית נכהוג להגות גם קִוֵּץ' או כִּוְצֵ'ץ' שנגזר מן קְוֶץ' ביידיש.
כִּוֵּץ
# לחץ ודחס והקטין את הנפח
#:* האש מכווצת את שקיות הניילון.
=נגזרות=
*כִּוּוּץ
*כֻּוַּץ
**מְכֻוָּץ
=מידע נוסף=
*בשפה העממית נכהוג להגות גם קִוֵּץ' או כִּוְצֵ'ץ' שנגזר מן קְוֶץ' ביידיש.
תעל"ה
תעל"ה זה ראשי תיבות של תיקון עולם למען הכלל.

המשמעות של תעל"ה היא מעורבות חברתית - בה נכללים המושגים עשייה חברתית ואקטיביזם, שמתבטאים באמצעות פעולה למען הזולת, פעולה למען צדק חברתי, הושטת יד לאחר, העלאת מודעות ומאבק על הערכים החשובים לנו באופן אישי ותנועתי, וניסיון לתיקון העולם. נתינה לאחר או לזולת ללא תמורה, תוך התמקדות בתרומה לחברה ופחות בעצמנו, עם דגש על זולתנות. אנו מתקנים עולם לפי הערכים החשובים והאג'נדות החשובות לנו ולפיהם פועלים למען הכלל. 

תעל"ה מתחלק לשני תחומים: עשייה חברתית ואקטיביזם.

עשייה  חברתית היא הפעולה במישור הפיזי, בה נתנדב, נתרום לצדקה,  נעזור לאחר, נביע חמלה וניתן מעצמנו למען הזולת. אקטיביזם הוא הפעולה במישור המילולי בו נצעק ולא נשתוק, נפעל למען צדק חברתי, נמחה על מה שחשוב לנו ומה שמפריע לנו, נעלה מודעות ונגיד את מה שאנחנו מאמינים בו. שתי הדרכים שונות, אך בלתי נפרדות ומרכיבות את ה-'תעל"ה'.  לדוגמא: אם ניקח את נושא התמיכה בלהט"ב נוכל להתייחס אליו בשתי הגישות (שיש לפעול לפי שתיהן): בגישת העשייה החברתית נוכל לתרום לעמותות שעוזרות לנפגעי להט"ב ונוכל להתנדב בהן באיזושהי צורה. בגישת האקטיביזם נוכל ללכת למצעד הגאווה, ולצעוק למען זכויות הלהט"ב ובכך נעלה את המודעות בנושא (נושא זה נוטה מעט יותר לכיוון האקטיביזם).
תעל"ה זה ראשי תיבות של תיקון עולם למען הכלל.

המשמעות של תעל"ה היא מעורבות חברתית - בה נכללים המושגים עשייה חברתית ואקטיביזם, שמתבטאים באמצעות פעולה למען הזולת, פעולה למען צדק חברתי, הושטת יד לאחר, העלאת מודעות ומאבק על הערכים החשובים לנו באופן אישי ותנועתי, וניסיון לתיקון העולם. נתינה לאחר או לזולת ללא תמורה, תוך התמקדות בתרומה לחברה ופחות בעצמנו, עם דגש על זולתנות. אנו מתקנים עולם לפי הערכים החשובים והאג'נדות החשובות לנו ולפיהם פועלים למען הכלל. 

תעל"ה מתחלק לשני תחומים: עשייה חברתית ואקטיביזם.

עשייה  חברתית היא הפעולה במישור הפיזי, בה נתנדב, נתרום לצדקה,  נעזור לאחר, נביע חמלה וניתן מעצמנו למען הזולת. אקטיביזם הוא הפעולה במישור המילולי בו נצעק ולא נשתוק, נפעל למען צדק חברתי, נמחה על מה שחשוב לנו ומה שמפריע לנו, נעלה מודעות ונגיד את מה שאנחנו מאמינים בו. שתי הדרכים שונות, אך בלתי נפרדות ומרכיבות את ה-'תעל"ה'.  לדוגמא: אם ניקח את נושא התמיכה בלהט"ב נוכל להתייחס אליו בשתי הגישות (שיש לפעול לפי שתיהן): בגישת העשייה החברתית נוכל לתרום לעמותות שעוזרות לנפגעי להט"ב ונוכל להתנדב בהן באיזושהי צורה. בגישת האקטיביזם נוכל ללכת למצעד הגאווה, ולצעוק למען זכויות הלהט"ב ובכך נעלה את המודעות בנושא (נושא זה נוטה מעט יותר לכיוון האקטיביזם).
הוד
הוֹד
#שבח רב; שם טוב. רוממוּת ונשגבוּת, מכובדוּת רבה.
# הספירה ה־8 (מלמעלה), המזוהה עם דמותו של אהרן הכהן.
=גיזרון=
* נסמך לתוארים אחרים בכדי להקצין רוממותם: כגון הוד מלכוּתו', הוד מעלָתו', הוד קדוּשתו'.
* כנראה שואב מאותו המקור של המילה הד (משורש הערבי صَ- دَ- ى| סֲהְּדַ).
* בספרות הקבלה, ספירת ההוד מיוחסת להודיה.
=נגזרות=
* הוד השרון
* הוד רוממותו
=מילים נרדפות=
* הדר
* פאר
=ניגודים=
* בוז
* קלון
=תרגום=
* אנגלית: , ,
הוֹד
#שבח רב; שם טוב. רוממוּת ונשגבוּת, מכובדוּת רבה.
# הספירה ה־8 (מלמעלה), המזוהה עם דמותו של אהרן הכהן.
=גיזרון=
* נסמך לתוארים אחרים בכדי להקצין רוממותם: כגון הוד מלכוּתו', הוד מעלָתו', הוד קדוּשתו'.
* כנראה שואב מאותו המקור של המילה הד (משורש הערבי صَ- دَ- ى| סֲהְּדַ).
* בספרות הקבלה, ספירת ההוד מיוחסת להודיה.
=נגזרות=
* הוד השרון
* הוד רוממותו
=מילים נרדפות=
* הדר
* פאר
=ניגודים=
* בוז
* קלון
=תרגום=
* אנגלית: , ,
נמלך בדעתו
נִמְלַךְ בְּדַעְתּוֹ
# שינה את דעתו לאחר מחשבה, התחרט.
#:* לאחר הדיון בישיבה, ראש הישיבה נמלך בדעתו לגבי החלטתנו לתקציב השנה.
=מקור=
* במקור הִתְיָעֵץ -נוֹעָץ תרגום: איתא אמלכינך. נמצא גם במקרא מילולית - ויוועץ ליבי (מצפוני) עימי (שכלי).
* הצירוף נמלך בדעתו- התיעץ עם עצמו, ובמובן חפשי חשב שוב ושינה את דעתו, התקצר למילה נמלך (להימלך) לבדה.
=ביטויים קרובים=
* חכך בדעתו
* הסס
* הרהר
* התלבט
* התחבט
* נִחָם
* עשה חושבים
=ניגודים=
* לא חשב פעמיים
=תרגום=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:פסיכומטרי
נִמְלַךְ בְּדַעְתּוֹ
# שינה את דעתו לאחר מחשבה, התחרט.
#:* לאחר הדיון בישיבה, ראש הישיבה נמלך בדעתו לגבי החלטתנו לתקציב השנה.
=מקור=
* במקור הִתְיָעֵץ -נוֹעָץ תרגום: איתא אמלכינך. נמצא גם במקרא מילולית - ויוועץ ליבי (מצפוני) עימי (שכלי).
* הצירוף נמלך בדעתו- התיעץ עם עצמו, ובמובן חפשי חשב שוב ושינה את דעתו, התקצר למילה נמלך (להימלך) לבדה.
=ביטויים קרובים=
* חכך בדעתו
* הסס
* הרהר
* התלבט
* התחבט
* נִחָם
* עשה חושבים
=ניגודים=
* לא חשב פעמיים
=תרגום=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:פסיכומטרי
נפל למשכב
נָפַל לְמִשְׁכָּב
# רותק למיטתו עקב מחלה.
#:* בעלי לא עובד כרגע מכיוון שנפל למשכב.
=ביטויים קרובים=
* שכיב מרע
=ניגודים=
* הבריא
* החלים
* שב לאיתנו
=תרגום=
* אנגלית: become
=ראו גם=
*משכב
*ערש דווי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:פסיכומטרי
=ביטויים קרובים=
* שכיב מרע
=ניגודים=
* הבריא
* החלים
* שב לאיתנו
=תרגום=
* אנגלית: become
=ראו גם=
*משכב
*ערש דווי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:פסיכומטרי
מלאכה
מְלָאכָה
# פעולה תבונית שיש בה יצירה או תיקון דבר.
# רכוש, תוצר עבודת האדם.
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
*בית מלאכה
*מלאכת מחשבת
*אב מלאכה
*היום קצר והמלאכה מרובה
*אהב את המלאכה ושנא את הרבנות
=ראו גם=
* טרחה
* אמנות
* עמלנות
==[[מְלָאכֶת]]==
פעם יחדאית:
מַלְאֲכָה
#
=גיזרון=
המילה נזכרת פעמיים במקרא בפסוקים הנ"ל יש מפרשים כמו מלאכה יש מפרשים כמו מלאכות מן מלאך. ויש שסבורים שאף מלאך מן מלאכה.
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
*בית מלאכה
*מלאכת מחשבת
*אב מלאכה
*היום קצר והמלאכה מרובה
*אהב את המלאכה ושנא את הרבנות
=ראו גם=
* טרחה
* אמנות
* עמלנות
==[[מְלָאכֶת]]==
פעם יחדאית:
מַלְאֲכָה
#
=גיזרון=
המילה נזכרת פעמיים במקרא בפסוקים הנ"ל יש מפרשים כמו מלאכה יש מפרשים כמו מלאכות מן מלאך. ויש שסבורים שאף מלאך מן מלאכה.
עמלן
עַמְלָן
# עסוק הרבה ומתיש את כוחו במאמץ עבודתו. חרוץ ומתמיד בעבודה.
=גיזרון=
* תואר מן עמל
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ניגודים=
* עצלן
* מעודן
* מובטל
* טייל
=ראו גם=
* טרחן
=גיזרון=
* תואר מן עמל
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ניגודים=
* עצלן
* מעודן
* מובטל
* טייל
מבטל
מֻבְטָל
# שאינו עוסק בעבודה לפרנסתו. 
#:* היא מובטלת כבר כמה שנים מאז פיטרו אותה מהעירייה.
#:* כמות המובטלים במשק עלתה מתחילת המגפה.
=גיזרון=
* מן הֻבְטָל (הבטיל בלשון חז"ל)
=מידע נוסף=
לעיתים מוחלף במְבֻטָל בֻּטַל
=ראו גם=
*אבטלה
*בטלן
*עסוק
*עמלן
*חרוץ
=גיזרון=
* מן הֻבְטָל (הבטיל בלשון חז"ל)
=מידע נוסף=
לעיתים מוחלף במְבֻטָל בֻּטַל
=ראו גם=
*אבטלה
*בטלן
*עסוק
*עמלן
*חרוץ
בטל (שורש)
השורש ב־ט־ל הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ב (שורשים)
 
קטגוריה:בטל (שורש)השורש ב־ט־ל הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ב (שורשים)
 
קטגוריה:בטל (שורש)
עמיל
עָמִיל {{משני|א}}
# שנעשתה בו מלאכה רבה
=גיזרון=
* מן עָמַל. נמצא בלשון חז"ל בעיקר בצירוף לפת כלומר שנילושה היטב (וגם כמטאפורה לאשה שנבעלה) כנראה גם בצירוף עמילן של טבחים.
=צירופים=
* פת עמילה
=ראו גם=
*עמילן
*עֲמִילָה
עָמִיל או עֲמִיל{{משני|ב}}
# סוכן מתווך נציג בית עסק.
=גיזרון=
* عميل באותה משמעות. השורש ע־מ־ל בערבית קרוב לשורש זה בעברית ויותר לפ־ע־ל.
=ראו גם=
*נציג
*גבאי
=גיזרון=
* מן עָמַל. נמצא בלשון חז"ל בעיקר בצירוף לפת כלומר שנילושה היטב (וגם כמטאפורה לאשה שנבעלה) כנראה גם בצירוף עמילן של טבחים.
=צירופים=
* פת עמילה
=ראו גם=
*עמילן
*עֲמִילָה
עָמִיל או עֲמִיל{{משני|ב}}
# סוכן מתווך נציג בית עסק.
=גיזרון=
* عميل באותה משמעות. השורש ע־מ־ל בערבית קרוב לשורש זה בעברית ויותר לפ־ע־ל.
=ראו גם=
*נציג
*גבאי
כארי בסוגר
כַּאֲרִי בַּסּוּגַר
# ביטוי לתחושה של אדם שרוצה ויכול לעשות דבר, אך מונעים ממנו לעשותו.
כארי - כמו אריה.
בסוגר - בכלוב.
=צירופים=
* מתהלך כארי בסוגר
=ביטויים קרובים=
* כמו ציפור בכלוב
=ניגודים=
* ביטוי מנוגד
=תרגום=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:פסיכומטרי
=צירופים=
* מתהלך כארי בסוגר
=ביטויים קרובים=
* כמו ציפור בכלוב
=ניגודים=
* ביטוי מנוגד
=תרגום=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:פסיכומטרי
בחצי פה
לא בלב שלם.

בפקפוק.

לא בוודאות גמורה. 

מודה בשפה רפה.
לא בלב שלם.

בפקפוק.

לא בוודאות גמורה. 

מודה בשפה רפה.
שחק בפה מלא
צחק מכל הלב.

צחק בקול.

שמח שמחה אמיתית.

מקור: "אז ימלא שחוק פינו" (תהילים קכ"ו)
צחק מכל הלב.

צחק בקול.

שמח שמחה אמיתית.

מקור: "אז ימלא שחוק פינו" (תהילים קכ"ו)
טרשים
טְרָשִׁים
# קרקע סלעית וקשה לחרישה וזריעה.
=גיזרון=
*צורת יחיד טֶרֶש לא קיימת.
=מידע נוסף=
*בערבית השורש طرش - חֵרֵשׁ יתכן שיש קשר לשורש הארמי .
=צירופים=
*אדמת טרשים
=ראו גם=
* זיבורית
* טרשת
=הערות שוליים=
קטגוריה:ריבויים<!---נסתר עד ליצירת תבנית זו למחוק תבנית פירוש נוסף--->
טְרָשִׁים
# קרקע סלעית וקשה לחרישה וזריעה.
=גיזרון=
*צורת יחיד טֶרֶש לא קיימת.
=מידע נוסף=
*בערבית השורש طرش - חֵרֵשׁ יתכן שיש קשר לשורש הארמי .
=צירופים=
*אדמת טרשים
=ראו גם=
* זיבורית
* טרשת
=הערות שוליים=
קטגוריה:ריבויים
טרשי
טַרְשִׁי
# בנסמך לאדמה: מסולע וקשה
#:* הקרקע היתה טַרְשִׁית
=גיזרון=
* מן טרש בלשון חז"ל וראו שם.
=מידע נוסף=
יש ההוגים טְרָשִׁי/ת
=ראו גם=
* זיבורית
* טרשית
טַרְשִׁי
# בנסמך לאדמה: מסולע וקשה
#:* הקרקע היתה טַרְשִׁית
=גיזרון=
* מן טרש בלשון חז"ל וראו שם.
=מידע נוסף=
יש ההוגים טְרָשִׁי/ת
=ראו גם=
* זיבורית
* טרשית
טרשת
טָרֶשֶׁת או טַרֶשֶׁת
# תסמין מחלה שבו רקמות בגוף מתקשות
=גיזרון=
* משורש ט־ר־שׁ בארמית שקשור אל התקשות (לשון חז"ל ראו בטרשים) במשקל הנפוץ למחלות.
=צירופים=
* טרשת עורקים
* טרשת נפוצה
=מידע נוסף=
*כשעה"פ (ר' במקרה זה) היא גרונית נהוג להחליף את הפתח בקמץ.
=ראו גם=
* טרשית
 
קטגוריה:מחלות
=גיזרון=
* משורש ט־ר־שׁ בארמית שקשור אל התקשות (לשון חז"ל ראו בטרשים) במשקל הנפוץ למחלות.
=צירופים=
* טרשת עורקים
* טרשת נפוצה
=מידע נוסף=
*כשעה"פ (ר' במקרה זה) היא גרונית נהוג להחליף את הפתח בקמץ.
=ראו גם=
* טרשית
 
קטגוריה:מחלות
מנור חלוץ
מְנוֹר חָלוּץ
# בספינות ובאוניות מפרשים: כלונס בהמשכו של מוט החרטום, אליו נמתחים הסמוך הקדמי של התורן הקדמי העלעילי והשפה התחתונה של מפרש החלוץ (לרוב שניים – חלוץ ראשון וחלוץ שני).
=גיזרון=
* : jib-boom. הלחם של jib, "חלוץ" ו־ boom, "מנור", כלונס למתיחת השפה התחתונה של מפרש אורכי.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: מְנוֹר הֶחָלוּץ. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: מְנוֹר חָלוּץ.
=מידע נוסף=
* כלונס נוסף, בהמשכו של מנור החלוץ, נקרא "מנור חלוץ קדומני" (באנגלית: flying jib boom).
=ראו גם=
* חלוץ
* מוט החרטום
* קולר מוט החרטום
=סימוכין והערות שוליים=
# Jib-boom in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976. p. 433.

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* : jib-boom. הלחם של jib, "חלוץ" ו־ boom, "מנור", כלונס למתיחת השפה התחתונה של מפרש אורכי.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: מְנוֹר הֶחָלוּץ. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: מְנוֹר חָלוּץ.
=מידע נוסף=
* כלונס נוסף, בהמשכו של מנור החלוץ, נקרא "מנור חלוץ קדומני" (באנגלית: flying jib boom).
=ראו גם=
* חלוץ
* מוט החרטום
* קולר מוט החרטום
=סימוכין והערות שוליים=
# Jib-boom in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976. p. 433.

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
הסכים
הִסְכִּים
# בעיקר בהקשר לדיעה: התאים (לדעה אחרת). 
#:* הסכימה דעתו לדעת המקום 
# התרצה, נענה לרצון אחר. ונתן את אישורו
#:* הוא שכנע אותי רבות עד שהסכמתי
#:* אמא הסכימה שארד לשחק עם החברים
=גיזרון=
* השורש בלשון חז"ל רק במילה זו. בלשון הדיבור תוחלף לעיתים במילה סִכֵּם הנושאת את אותיות שרש אך לא ברור אם מקורן אחד
=צירופים=
*שר המסכים(מליצה)
=נגזרות=
* הסכם
* הסכמה
=ראו גם=
*מוסכמה
*הסכין
הִסְכִּים
# בעיקר בהקשר לדיעה: התאים (לדעה אחרת). 
#:* הסכימה דעתו לדעת המקום 
# התרצה, נענה לרצון אחר. ונתן את אישורו
#:* הוא שכנע אותי רבות עד שהסכמתי
#:* אמא הסכימה שארד לשחק עם החברים
=גיזרון=
* השורש בלשון חז"ל רק במילה זו. בלשון הדיבור תוחלף לעיתים במילה סִכֵּם הנושאת את אותיות שרש אך לא ברור אם מקורן אחד
=צירופים=
*שר המסכים(מליצה)
=נגזרות=
* הסכם
* הסכמה
=ראו גם=
*מוסכמה
*הסכין
המלה
הֲמֻלָּה
# פעילות ענפה המלווה ברעש רב.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים במקרא פעם אחת בשורוק מלא מן מ־ל־ל מלל.
=מילים נרדפות=
* בהילו
* חפזון
* סאון
=ניגודים=
* דממה
* מנוחה
* רוגע
* שקט
=ראו גם=
*שאון

קטגוריה:רעשים
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים במקרא פעם אחת בשורוק מלא מן מ־ל־ל מלל.
=מילים נרדפות=
* בהילו
* חפזון
* סאון
=ניגודים=
* דממה
* מנוחה
* רוגע
* שקט
=ראו גם=
*שאון

קטגוריה:רעשים
הסכם
הֻסְכַּם
# הגיעו להבנה בענינו
#:* החוק אוסר אלא א"כ הוסכם אחרת
=גיזרון=
*צורת הסביל של הסכים.
=נגזרות=
*מֻסְכָּם
**מֻסְכָּמָה
הֶסְכֵּם
# תיאום עמדות בין שני צדדים או יותר וקבלת החלטה משותפת ומחייבת הדדית המקובלת עפ"ר כפשרה. לעיתים מתועד במסמך לראיה.
#:* הוא ממליץ לערוך הסכם ממוני בין בני זוג לפני הנישואים.
#:* אינני יכול לסמוך עליו אחרי שהפר את ההסכמים בינינו כמה פעמים.
#:* לאחר השואה נחתם הסכם שילומים בין ישראל לגרמניה.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הסכים
=צירופים=
* הסכם שלום
* הסכם עודפים
* הסכם קיבוצי
=מילים נרדפות=
* אֲמָנָה
* ברית
* חוזה
* הסכמה
* סִכּוּם (מקור השורש שונה)
=ראו גם=
*עִמּוּת 
*עִסְקָה
*הֶסְדֵּר
*הִתְחַיְּבוּת
=גיזרון=
*צורת הסביל של הסכים.
=נגזרות=
*מֻסְכָּם
**מֻסְכָּמָה
הֶסְכֵּם
# תיאום עמדות בין שני צדדים או יותר וקבלת החלטה משותפת ומחייבת הדדית המקובלת עפ"ר כפשרה. לעיתים מתועד במסמך לראיה.
#:* הוא ממליץ לערוך הסכם ממוני בין בני זוג לפני הנישואים.
#:* אינני יכול לסמוך עליו אחרי שהפר את ההסכמים בינינו כמה פעמים.
#:* לאחר השואה נחתם הסכם שילומים בין ישראל לגרמניה.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הסכים
=צירופים=
* הסכם שלום
* הסכם עודפים
* הסכם קיבוצי
=מילים נרדפות=
* אֲמָנָה
* ברית
* חוזה
* הסכמה
* סִכּוּם (מקור השורש שונה)
=ראו גם=
*עִמּוּת 
*עִסְקָה
*הֶסְדֵּר
*הִתְחַיְּבוּת
עוין
עוֹיֵן
# בעל רגשות איבה; חפץ ברעתו של אחר.
=גיזרון=
*צורת פועל משורש זה ( צורת עבר עָיַן) מופיעה פעם יחידה במקרא, בפסוק לעיל.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י רד"ק ועוד כתבו כי עוֹיֵן הוא מגזירת עין רעה.
=מילים נרדפות=
*שנא
*מתעב
*נוטר טינה
*צר
=ניגודים=
*אוהד
*חברותי
*ידידותי
*מפרגן

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:רגשות
=גיזרון=
*צורת פועל משורש זה ( צורת עבר עָיַן) מופיעה פעם יחידה במקרא, בפסוק לעיל.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י רד"ק ועוד כתבו כי עוֹיֵן הוא מגזירת עין רעה.
=מילים נרדפות=
*שנא
*מתעב
*נוטר טינה
*צר
=ניגודים=
*אוהד
*חברותי
*ידידותי
*מפרגן

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:רגשות
הסתבסב
הִסְתַּבְסֵב
# נאמר על כלי שיט: נע מצד לצד סביב צירו האנכי, נע בסבסוב; בסירות ובספינות מפרשים הדבר קורה כאשר שטים ברוח מלאה או בגלי ירכתיים, אז השפעתו של ההגה מעטה.
=גיזרון=
* מן סבסוב.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ראו גם=
* סבסוב
* טלטול
* נדנוד
* התחבטות
* התרוממות
* זחיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* מן סבסוב.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ראו גם=
* סבסוב
* טלטול
* נדנוד
* התחבטות
* התרוממות
* זחיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
רם
רָם
# גדול, נישא לגובה
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
*משורש המקראי בהוראת: גובה. קיים בפשות שמיות נוספות, אוגריתית: 𐎗𐎎 (רם), ארמית: [https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=rm%20A&cits=all רם]. השוו גם מצרית: - לגדול, לגבוה.
=צירופים=
* רם דרג
* רמקול
=נגזרות=
* יורם (שם פרטי)
* רום
* רמה
=מילים נרדפות=
* גבוה
* תמיר
=ניגודים=
* שפל
* נמוך
=ראו גם=
*גדול
*עצום

קטגוריה:שמות
=גיזרון=
*משורש המקראי בהוראת: גובה. קיים בפשות שמיות נוספות, אוגריתית: 𐎗𐎎 (רם), ארמית: [https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=rm%20A&cits=all רם]. השוו גם מצרית: - לגדול, לגבוה.
=צירופים=
* רם דרג
* רמקול
=נגזרות=
* יורם (שם פרטי)
* רום
* רמה
=מילים נרדפות=
* גבוה
* תמיר
=ניגודים=
* שפל
* נמוך
=ראו גם=
*גדול
*עצום

קטגוריה:שמות
קיק
קִיק
# זרע עץ הקיקיון.
# מין של עוף הנזכר בתלמוד.
# מום באשכים.
=גיזרון=
מן קִּיקָיוֹן. בתלמוד רק בצירוף "שמן קיק".
 צורת משנת של קָאַת.
=צירופים=
* שמן קיק (1)
=נגזרות=
* קַיַק (בעל מום באשכים)
קַיַק
# גבר בעל מום באשכים.
קִיק
# זרע עץ הקיקיון.
# מין של עוף הנזכר בתלמוד.
# מום באשכים.
=גיזרון=
מן קִּיקָיוֹן. בתלמוד רק בצירוף "שמן קיק".
 צורת משנת של קָאַת.
=צירופים=
* שמן קיק (1)
=נגזרות=
* קַיַק (בעל מום באשכים)
קַיַק
# גבר בעל מום באשכים.
קצת
קְצָת
# כמות קטנה. מידה מועטה.
#:* תן לי בבקשה קצת מהממתקים.
#:* אתמול היה קצת קר.
=גיזרון=
*בצורה זו ב מן המילה מִקְצָת עפ"ר באה בנסמך וכמו המ"ם גם התי"ו אינה מן השורש, כלומר כמו מִ-קְצֵה של־.
* כנפרדת מופיעה פעם אחת במקרא 
דוגמאות במשמעות קצה וסוף 
* במשמעות קצה וסוף
=צירופים=
* לא מיניה ולא מקצתיה
=מילים נרדפות=
* מעט
* קמעה
=ניגודים=
* הרבה
* רב
* הַכֹּל
* המון(עממי)
=ראו גם=
* אחדים
* זעיר (בארמית מקביל)
* כמה
* משהו
* קורט

קטגוריה:שם הקטגוריה
=גיזרון=
*בצורה זו ב מן המילה מִקְצָת עפ"ר באה בנסמך וכמו המ"ם גם התי"ו אינה מן השורש, כלומר כמו מִ-קְצֵה של־.
* כנפרדת מופיעה פעם אחת במקרא 
דוגמאות במשמעות קצה וסוף 
* במשמעות קצה וסוף
=צירופים=
* לא מיניה ולא מקצתיה
=מילים נרדפות=
* מעט
* קמעה
=ניגודים=
* הרבה
* רב
* הַכֹּל
* המון(עממי)
=ראו גם=
* אחדים
* זעיר (בארמית מקביל)
* כמה
* משהו
* קורט

קטגוריה:שם הקטגוריה
נמנע המציאות
דבר אשר לא יכול להתקיים.

נמנע
לא מן הנמנע

 דבר אשר לא יכול להתקיים.

נמנע
לא מן הנמנע
רוחות הסחר
רוּחוֹת הַסַּחַר
# רוחות קבועות הנושבות מקו רוחב 30 מעלות צפון ומקו רוחב 30 מעלות דרום אל עבר קו המשווה. בחצי הכדור הצפוני הרוחות הן צפון־מזרחיות, ובחצי הכדור הדרומי – דרום־מזרחיות.
=גיזרון=
* trade wind. המונח נזכר לראשונה בכתובים ב־1650 במשמעות של "רוח בעלת דפוס קבוע". מקורו ככל הנראה בביטוי to blow trade, "לנשוב במסלול קבוע". למילה trade כמה משמעויות: (א) נתיב, דרך, מסלול; (ב) עקבות של אדם או בעל חיים; (ג) אורח חיים, דרך פעולה; (ד) משלוח יד, מקצוע, ובמיוחד בהקשר עם מסחר ומלאכה. כשתורגם המונח לראשונה לעברית, נבחרה המילה הלא מתאימה "מסחר".
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי מטאורולוגיה (תשל"א), 1971: "פָּסָטִים"; רשימת מונחי איכות הסביבה (תשע"ד), 2013: "פָּסָטִים, רוּחוֹת הַסַּחַר, רוּחוֹת מִזְרָחִיּוֹת [באזורים טרופיים]".
* המונסונים, הרוחות העונתיות הנושבות באוקיינוס ההודי, נקראים לעתים באנגלית גם כן "trade winds".
=מילים נרדפות=
* פסטים
* רוחות המסחר
=ראו גם=
* מונסון
* רוח שכיחה
=סימוכין=
# C.T. Onions, The Shorter Oxford English Dictionary on Historical Principles, 1936. 2 Vols. (2nd revised edition)

קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
=גיזרון=
* trade wind. המונח נזכר לראשונה בכתובים ב־1650 במשמעות של "רוח בעלת דפוס קבוע". מקורו ככל הנראה בביטוי to blow trade, "לנשוב במסלול קבוע". למילה trade כמה משמעויות: (א) נתיב, דרך, מסלול; (ב) עקבות של אדם או בעל חיים; (ג) אורח חיים, דרך פעולה; (ד) משלוח יד, מקצוע, ובמיוחד בהקשר עם מסחר ומלאכה. כשתורגם המונח לראשונה לעברית, נבחרה המילה הלא מתאימה "מסחר".
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי מטאורולוגיה (תשל"א), 1971: "פָּסָטִים"; רשימת מונחי איכות הסביבה (תשע"ד), 2013: "פָּסָטִים, רוּחוֹת הַסַּחַר, רוּחוֹת מִזְרָחִיּוֹת [באזורים טרופיים]".
* המונסונים, הרוחות העונתיות הנושבות באוקיינוס ההודי, נקראים לעתים באנגלית גם כן "trade winds".
=מילים נרדפות=
* פסטים
* רוחות המסחר
=ראו גם=
* מונסון
* רוח שכיחה
=סימוכין=
# C.T. Onions, The Shorter Oxford English Dictionary on Historical Principles, 1936. 2 Vols. (2nd revised edition)

קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
רוחות המסחר
רוּחוֹת הַמִסְחָר
# רוחות קבועות הנושבות מקו רוחב 30 מעלות צפון ומקו רוחב 30 מעלות דרום אל עבר קו המשווה. בחצי הכדור הצפוני הרוחות הן צפון־מזרחיות, ובחצי הכדור הדרומי – דרום־מזרחיות.
=גיזרון=
* trade wind. המונח נזכר לראשונה בכתובים ב־1650 במשמעות של "רוח בעלת דפוס קבוע". מקורו ככל הנראה בביטוי to blow trade, "לנשוב במסלול קבוע". למילה trade כמה משמעויות: (א) נתיב, דרך, מסלול; (ב) עקבות של אדם או בעל חיים; (ג) אורח חיים, דרך פעולה; (ד) משלוח יד, מקצוע, ובמיוחד בהקשר עם מסחר ומלאכה. כשתורגם המונח לראשונה לעברית, נבחרה המילה הלא מתאימה "מסחר".
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי מטאורולוגיה (תשל"א), 1971: "פָּסָטִים"; רשימת מונחי איכות הסביבה (תשע"ד), 2013: "פָּסָטִים, רוּחוֹת הַסַּחַר, רוּחוֹת מִזְרָחִיּוֹת [באזורים טרופיים]".
* המונסונים, הרוחות העונתיות הנושבות באוקיינוס ההודי, נקראים לעתים באנגלית גם כן "trade winds".
=מילים נרדפות=
* פסטים
* רוחות הסחר
=ראו גם=
* מונסון
* רוח שכיחה
=סימוכין=
# C.T. Onions, The Shorter Oxford English Dictionary on Historical Principles, 1936. 2 Vols. (2nd revised edition)

קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
=גיזרון=
* trade wind. המונח נזכר לראשונה בכתובים ב־1650 במשמעות של "רוח בעלת דפוס קבוע". מקורו ככל הנראה בביטוי to blow trade, "לנשוב במסלול קבוע". למילה trade כמה משמעויות: (א) נתיב, דרך, מסלול; (ב) עקבות של אדם או בעל חיים; (ג) אורח חיים, דרך פעולה; (ד) משלוח יד, מקצוע, ובמיוחד בהקשר עם מסחר ומלאכה. כשתורגם המונח לראשונה לעברית, נבחרה המילה הלא מתאימה "מסחר".
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי מטאורולוגיה (תשל"א), 1971: "פָּסָטִים"; רשימת מונחי איכות הסביבה (תשע"ד), 2013: "פָּסָטִים, רוּחוֹת הַסַּחַר, רוּחוֹת מִזְרָחִיּוֹת [באזורים טרופיים]".
* המונסונים, הרוחות העונתיות הנושבות באוקיינוס ההודי, נקראים לעתים באנגלית גם כן "trade winds".
=מילים נרדפות=
* פסטים
* רוחות הסחר
=ראו גם=
* מונסון
* רוח שכיחה
=סימוכין=
# C.T. Onions, The Shorter Oxford English Dictionary on Historical Principles, 1936. 2 Vols. (2nd revised edition)

קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קצע
קָצַע
# חתך מקצת, גירד, קילף, על פי רוב בחיתוך של זוויות ישרות
# ייבש תאנים בחום השמש לעשותן דבילות
=גיזרון=
* במקרא הפועל הקציע קרוב אל קצץ ואל קטע וגדע. בערבית קצע قطع בהוראת לגזור, לקצוץ.
* יש קושרים לשורש ק־צ־ה הקצה. מסביר יותר את משמעות 2.
* רש"י מפרש: - "תאנים שקוצצין אותם באיזמל ומוהל שלהן זב ושוטחן בשדה ליבש".
קִצֵּעַ
# סית, שייף, חתך מן הקצה
=נגזרות=
*מַקצוע
*קציעה
=גיזרון=
* במקרא הפועל הקציע קרוב אל קצץ ואל קטע וגדע. בערבית קצע قطع בהוראת לגזור, לקצוץ.
* יש קושרים לשורש ק־צ־ה הקצה. מסביר יותר את משמעות 2.
* רש"י מפרש: - "תאנים שקוצצין אותם באיזמל ומוהל שלהן זב ושוטחן בשדה ליבש".
קִצֵּעַ
# סית, שייף, חתך מן הקצה
=נגזרות=
*מַקצוע
*קציעה
הקציע
הִקְצִיעַ
# חתך מן הקצה מעט. על פי רוב בקווים ישרים.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא. שורש מקביל בערבית قطع קטע.
=פרשנים מפרשים=
*תרגום: יקלף
*אבן עזרא: יפצל (וי"א יפצל את המקצוע-הפינה ואינו נכון)
* חזקוני: הקציע והקצו הוא עניין אחד 
* אלשיך: הסיר העפר הקרוב אל האבנים וגם יקצה אותו וירחיק אל מקום טמא
* רש"ר הירש: יקציע משורש "קצע"; וכן הקצו שבסמוך משורש "קצה" ומכאן שם "קָצֵה". קרוב לשניהם "גזע": עץ שנגדע. הוראת היסוד היא ללא ספק: לחלק, להפריד, לחתוך דבר מדבר. כאן: יגרד ויקלף מן הבית.
=נגזרות=
*הֻקְצַע
*מְהֻקְצָע
=מילים נרדפות=
*קצע
*שייף
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא. שורש מקביל בערבית قطع קטע.
=פרשנים מפרשים=
*תרגום: יקלף
*אבן עזרא: יפצל (וי"א יפצל את המקצוע-הפינה ואינו נכון)
* חזקוני: הקציע והקצו הוא עניין אחד 
* אלשיך: הסיר העפר הקרוב אל האבנים וגם יקצה אותו וירחיק אל מקום טמא
* רש"ר הירש: יקציע משורש "קצע"; וכן הקצו שבסמוך משורש "קצה" ומכאן שם "קָצֵה". קרוב לשניהם "גזע": עץ שנגדע. הוראת היסוד היא ללא ספק: לחלק, להפריד, לחתוך דבר מדבר. כאן: יגרד ויקלף מן הבית.
=נגזרות=
*הֻקְצַע
*מְהֻקְצָע
=מילים נרדפות=
*קצע
*שייף
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
נטוש באי בודד
נָטוּשׁ בְּאִי בּוֹדֵד
# בימים עברו, בתקופת המפרשים: מלח שהופקר לנפשו בכוונה תחילה באי בודד או בחוף שומם. עונש זה הוטל על ידי רבי חובלים אכזריים במיוחד של אוניות סוחר.
=גיזרון=
* תרגום המונח באנגלית: marooned.
=ביטויים נרדפים=
* נָטוּשׁ עַל אִי בּוֹדֵד
* נָטוּשׁ בְּאִי שׁוֹמֵם, נָטוּשׁ עַל אִי שׁוֹמֵם
* נָטוּשׁ בְּחוֹף שׁוֹמֵם
=ראו גם=
* ניצול מאונייה טרופה
* הוטל לחוף
=סימוכין=
# [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n153/mode/1up To Maroon] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805
# Maroon in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* תרגום המונח באנגלית: marooned.
=ביטויים נרדפים=
* נָטוּשׁ עַל אִי בּוֹדֵד
* נָטוּשׁ בְּאִי שׁוֹמֵם, נָטוּשׁ עַל אִי שׁוֹמֵם
* נָטוּשׁ בְּחוֹף שׁוֹמֵם
=ראו גם=
* ניצול מאונייה טרופה
* הוטל לחוף
=סימוכין=
# [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n153/mode/1up To Maroon] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805
# Maroon in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976

קטגוריה:ימאות
יבא
יִבֵֵּא
# הביא סחורה מחוץ למדינה אליה
#:* חברת פייפלוס מייבאת לארץ שעונים מתוצרת סין
# 
#:* אין צורך לייבא מנהגים זרים מאומות העולם יש לנו מספיק משלנו
=גיזרון=
* שורש תנייני מן לפי הניגוד יִצֵּא, גם הוא פרי חידושו.
=מידע נוסף=
בפי ההמון נהוג להגות הבי"ת רפה -יִבֵא לְיַבֵא מְיֻבָא וצורה זו אינה תקנית. הסבר אפשרי לטעות היא גזירה לאחור מיְבוּא והתייחסות אליה כשם הפעולה יִבּוּא
=נגזרות=
*יִבּוּא
*יְבוּא
*יבואן
*יֻבָּא
**מְיֻבָּא
=ראו גם=
*הבריח

קטגוריה:חילופי גזרות
=גיזרון=
* שורש תנייני מן לפי הניגוד יִצֵּא, גם הוא פרי חידושו.
=מידע נוסף=
בפי ההמון נהוג להגות הבי"ת רפה -יִבֵא לְיַבֵא מְיֻבָא וצורה זו אינה תקנית. הסבר אפשרי לטעות היא גזירה לאחור מיְבוּא והתייחסות אליה כשם הפעולה יִבּוּא
=נגזרות=
*יִבּוּא
*יְבוּא
*יבואן
*יֻבָּא
**מְיֻבָּא
=ראו גם=
*הבריח

קטגוריה:חילופי גזרות
התנדנד
הִתְנַדְנֵד
# התנועע, נע, היטלטל.
# עלה וירד, נע כנדנדה. 
# נאמר על כלי שיט: נע מעלה־מטה סביב צירו הרוחבי; נע כנדנדה, כשחרטומו וירכתיו עולים ויורדים לסירוגין.
=גיזרון=
* מן נ-ד-נ-ד.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "הִתְנַדְנֵד".
=מילים נרדפות=
* התנועע
* התנודד
=ניגודים=
* היטלטל (3)
=תרגום=
* אנגלית: (2)
=ראו גם=
* היטלטל
* התחבט
* התרומם
* הסתבסב
* זח

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* מן נ-ד-נ-ד.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "הִתְנַדְנֵד".
=מילים נרדפות=
* התנועע
* התנודד
=ניגודים=
* היטלטל (3)
=תרגום=
* אנגלית: (2)
=ראו גם=
* היטלטל
* התחבט
* התרומם
* הסתבסב
* זח

קטגוריה:ימאות
נהדר
נֶהְדָּר
# נפלא, יפה מאוד.
=גיזרון=
* מן הדר. המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
* נאדר
* מקסים
* מרהיב
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: רָאאִע)
=ראו גם=
* מצוין
* מעולה
* מרשים
* נעלה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* מן הדר. המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
* נאדר
* מקסים
* מרהיב
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: רָאאִע)
=ראו גם=
* מצוין
* מעולה
* מרשים
* נעלה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חלוף גאות ושפל
חִלּוּף גֵּאוּת וָשֵׁפֶל
# המעבר המחזורי בין גאות לשפל, אז שטף המים נעצר.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הגלים והזרמים בים (תשל"ג), 1973.
=מילים נרדפות=
* חילוף מועד הים
* בּוֹא הַגֵאוּת או בּוֹא הַשֶׁפֶל (לפי העניין)
=ראו גם=
* השפל שלאחר הגאות
* הגאות שלאחר השפל
* מועדי הים
* זוטו של ים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הגלים והזרמים בים (תשל"ג), 1973.
=מילים נרדפות=
* חילוף מועד הים
* בּוֹא הַגֵאוּת או בּוֹא הַשֶׁפֶל (לפי העניין)
=ראו גם=
* השפל שלאחר הגאות
* הגאות שלאחר השפל
* מועדי הים
* זוטו של ים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:ימאות
זרזיר
זַרְזִיר
# עוף מצוי ממשפחת הזרזיריים שבסדרת ציפורי השיר.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, כחלק מהצירוף זרזיר מותניים.
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות; כגון, ארמית: זַרֽזִירָא, ערבית: .
=צירופים=
* הלך הזרזיר אצל העורב
* זרזיר מותניים
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: זַרְזוּר)
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:עופות
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, כחלק מהצירוף זרזיר מותניים.
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות; כגון, ארמית: זַרֽזִירָא, ערבית: .
=צירופים=
* הלך הזרזיר אצל העורב
* זרזיר מותניים
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: זַרְזוּר)
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:עופות
חלוף מועד הים
חִלּוּף מוֹעֵד הַיָּם
# המעבר המחזורי בין גאות לשפל, אז שטף המים נעצר.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הגלים והזרמים בים (תשל"ג), 1973.
=מילים נרדפות=
* חילוף גאות ושפל
* בּוֹא הַגֵאוּת או בּוֹא הַשֶׁפֶל (לפי העניין)
=ראו גם=
* השפל שלאחר הגאות
* הגאות שלאחר השפל
* מועדי הים
* זוטו של ים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הגלים והזרמים בים (תשל"ג), 1973.
=מילים נרדפות=
* חילוף גאות ושפל
* בּוֹא הַגֵאוּת או בּוֹא הַשֶׁפֶל (לפי העניין)
=ראו גם=
* השפל שלאחר הגאות
* הגאות שלאחר השפל
* מועדי הים
* זוטו של ים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:ימאות
זרם הגאות
זֶרֶם הַגֵּאוּת
# שֶׁטֶף המים בזמן הגאות, אז פני המים עולים. כיוונו הפוך לזרם השפל.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הגלים והזרמים בים (תשל"ג), 1973.
=ניגודים=
* זרם השפל
=ראו גם=
* גאות ושפל
* מועדי הים
* חילוף מועד הים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הגלים והזרמים בים (תשל"ג), 1973.
=ניגודים=
* זרם השפל
=ראו גם=
* גאות ושפל
* מועדי הים
* חילוף מועד הים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:ימאות
זרם השפל
זֶרֶם הַשֶׁפֶל
# שֶׁטֶף המים בזמן השפל, אז המים נסוגים. כיוונו הפוך לכיוון זרם הגאות.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הגלים והזרמים בים (תשל"ג), 1973.
=ניגודים=
* זרם הגאות
=ראו גם=
* גאות ושפל
* מועדי הים
* חילוף מועד הים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הגלים והזרמים בים (תשל"ג), 1973.
=ניגודים=
* זרם הגאות
=ראו גם=
* גאות ושפל
* מועדי הים
* חילוף מועד הים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:ימאות
קטע נהר
קֶטַע נָהָר
# חלק ישר של נהר בין שני עיקולים.
=גיזרון=
* מן קֶטַע, קו ישר בין שתי נקודות וגם חלק משָׁלֵם.
=מידע נוסף=
* reach באנגלית הוא גם כל אחד מקטעי הדרך שעושה ספינת מפרשים בין סיבוב ("עיקול") וחילוף מפנים לסירוגין, כאשר היא שטה ברוח קדמית. בעברית: גַּלְס או לֵג (סלנג).
=תרגום=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* מן קֶטַע, קו ישר בין שתי נקודות וגם חלק משָׁלֵם.
=מידע נוסף=
* reach באנגלית הוא גם כל אחד מקטעי הדרך שעושה ספינת מפרשים בין סיבוב ("עיקול") וחילוף מפנים לסירוגין, כאשר היא שטה ברוח קדמית. בעברית: גַּלְס או לֵג (סלנג).
=תרגום=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ימאות
עשתרת
עַשְׁתֹּרֶת
# אלת היופי והפריון הכנענית.
# רחל, הנקבה בכבשים
=גיזרון=
*מכנענית האלה התגלגלה לאכדית או , וסימלה את כוכב ונוס, נגה
=מילים נרדפות=
* כבשה (2)
* רחל (2)
=ראו גם=
*בעל
*אסתר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עבודה זרה
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
=גיזרון=
*מכנענית האלה התגלגלה לאכדית או , וסימלה את כוכב ונוס, נגה
=מילים נרדפות=
* כבשה (2)
* רחל (2)
=ראו גם=
*בעל
*אסתר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עבודה זרה
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
דחה בלך ושוב
דָחָה בְּלֵך וָשוּב
# התחמק ממילוי חובתו או ממתן תשובה בתואנות שונות.
#:* אני מוכן לבוא איתך לסרט מזה שבועיים, אבל אתה דוחה אותי בלך ושוב!
=ראו גם=
* תואנה
* אמתלה
* דחה על הסף
* דחה בקש

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:פסיכומטרי
=ראו גם=
* תואנה
* אמתלה
* דחה על הסף
* דחה בקש

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:פסיכומטרי
רטיה
רְטִיָּה
# פיסת בד הכרוכה סביב איבר פגוע ומגינה עליו 
#:* משה דיין שר הבטחון לשעבר של מדינת ישראל נהג לחבוש רטיה על עינו השמאלית.
=גיזרון=
* מצוי במקרא בצורת הפועל 'רטה' בהוראת לחץ, סחט,כַּרך 
* ארמית רֽטִי
* רטייה - כיסוי. ואל תאטר (תכסה) עלי באר פיה (תהילים סט, טז)
=צירופים=
* רטיה לעין
=מילים נרדפות=
* אספלנית
* פלסטר
* תחבושת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רפואה
=גיזרון=
* מצוי במקרא בצורת הפועל 'רטה' בהוראת לחץ, סחט,כַּרך 
* ארמית רֽטִי
* רטייה - כיסוי. ואל תאטר (תכסה) עלי באר פיה (תהילים סט, טז)
=צירופים=
* רטיה לעין
=מילים נרדפות=
* אספלנית
* פלסטר
* תחבושת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רפואה
מנוחה
מְנוּחָה
# אפשרות לעצור, ולו לקצת.
=גיזרון=
*צורת נקבה מן מנוח.
=צירופים=
* בא אל המנוחה ואל הנחלה
* הובא למנוחות
* על מי מנוחות
=מילים נרדפות=
* הפוגה
* הפסקה
* מנוח
* מרגוע
* שבת
=גיזרון=
*צורת נקבה מן מנוח.
=צירופים=
* בא אל המנוחה ואל הנחלה
* הובא למנוחות
* על מי מנוחות
=מילים נרדפות=
* הפוגה
* הפסקה
* מנוח
* מרגוע
* שבת
גיורא
גִּיּוֹרָא
# גֵּר – לא יהודי שבא לחיק היהדות.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
הבנה מוטעית בשמו של שמעון בר גיורא.
=צירופים=
*יציבא בארעא וגיורא בשמי שמיא
=ראו גם=
*דיירא

קטגוריה:שמות
=גיזרון=
הבנה מוטעית בשמו של שמעון בר גיורא.
=צירופים=
*יציבא בארעא וגיורא בשמי שמיא
=ראו גם=
*דיירא

קטגוריה:שמות
אומ"ץ
אומ"ץ
# אזרחות ומעורבות ציבורית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות של ארגונים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות של ארגונים
זהו
זֶהוּ
# מילת רמז להורות על עצם ממין זכר עפ"ר כמענה לבקשת ידיעתו.
#:* אי זהו לקט הנושר בשעת הבצירה
# תם. נגמר. נפסק.
#:* אוכל רק עוד פרוסת עוגה אחת וזהו
#:* תדע לך שזהו, מהיום אני לא מדבר יותר איתך
=גיזרון=
* 1 הלחם זה-הוא
* 2. קיצור מן זהו זה (כביטוי).
=מילים נרדפות=
* די(2)(עממי)
=ראו גם=
* הלז
* מהו
* מזה
* כזה

קטגוריה:מילות יחס
=גיזרון=
* 1 הלחם זה-הוא
* 2. קיצור מן זהו זה (כביטוי).
=מילים נרדפות=
* די(2)(עממי)
=ראו גם=
* הלז
* מהו
* מזה
* כזה

קטגוריה:מילות יחס
מזה
מַזֶּה
# מילת שאלה להבין ולדעת פרטיו ועינייניו של הנוכח
#:*מזה הדבר הזה?
=גיזרון=
* נמצאת במקרא פעם אחת בצורת הכתיב
=ראו גם=
* מהו
* מהי
* זהו

קטגוריה:מילות שאלה
קטגוריה:איות שגוי
מַזֶּה
# מילת שאלה להבין ולדעת פרטיו ועינייניו של הנוכח
#:*מזה הדבר הזה?
=גיזרון=
* נמצאת במקרא פעם אחת בצורת הכתיב
=ראו גם=
* מהו
* מהי
* זהו

קטגוריה:מילות שאלה
קטגוריה:איות שגוי
עד לב שמים
עַד לֵב שָׁמַיִם
# בקול רם.
=גיזרון=
קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:קולות
=גיזרון=
קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:קולות
עצום
עָצוּם {{משני|א}}
# סגור רק בסמוך לעין.
#:* עינים עצומות
=גיזרון=
* מן עָצַם
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ניגודים=
* פָּקוּחַ
עָצוּם {{משני|ב}}
# רב בכמותו ובעל כוח רב.
=צרופים=
* עיצוּמו של יוֹם
=ראו גם=
*עצומה
*עצמה
*מעצמה
*עיצומים
עָצוּם {{משני|א}}
# סגור רק בסמוך לעין.
#:* עינים עצומות
=גיזרון=
* מן עָצַם
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ניגודים=
* פָּקוּחַ
עָצוּם {{משני|ב}}
# רב בכמותו ובעל כוח רב.
=צרופים=
* עיצוּמו של יוֹם
=ראו גם=
*עצומה
*עצמה
*מעצמה
*עיצומים
עצם (שורש)
השורש ע־צ־ם הוא שורש מגזרת השלמים. עניינו כפועל רב חזק וסגירה-הידוק וגם שמות המורים על גוף דבר.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ע (שורשים)
 

קטגוריה:עצם (שורש)השורש ע־צ־ם הוא שורש מגזרת השלמים. עניינו כפועל רב חזק וסגירה-הידוק וגם שמות המורים על גוף דבר.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ע (שורשים)
 

קטגוריה:עצם (שורש)
שויצר
שְׁוִיצֶר
# הרואה את עצמו חשוב לעומת סביבתו ומבליט את עצמו
=נגזרות=
* שויצריות
=מילים נרדפות=
* גאותן
* טוס
* יהיר
* רברבן
* שחצן
=ראו גם=
*מוחצן
*השויץ

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
שְׁוִיצֶר
# הרואה את עצמו חשוב לעומת סביבתו ומבליט את עצמו
=נגזרות=
* שויצריות
=מילים נרדפות=
* גאותן
* טוס
* יהיר
* רברבן
* שחצן
=ראו גם=
*מוחצן
*השויץ

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
התוה
הִתְוָה
# סימן קווים; קבע גבול וצורה.
=גזרון=
*פועל משורש זה מופיע פעמיים בלבד במקרא, בפסוקים לעיל.
=מילים נרדפות=
*צייר
*שרטט
*תאר
*תחם
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גזרון=
*פועל משורש זה מופיע פעמיים בלבד במקרא, בפסוקים לעיל.
=מילים נרדפות=
*צייר
*שרטט
*תאר
*תחם
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שפה גלאית
שָׂפָה גְּלָאִית
# שפת מפרש רוחבי הפונה לרוח; במילים אחרות: שולי המפרש בצד הגלוי לרוח של הספינה.
=גיזרון=
* weather leech; צירוף של leech, שפת המפרש ו־weather, צד הגלי.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ניגודים=
* שפה חסאית
=ראו גם=
* שְׂפַת הַמִפְרָשׂ 
* שפה אחורית
* שפה תחתונה
* שפה עליונה
* שפה קדמית

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* weather leech; צירוף של leech, שפת המפרש ו־weather, צד הגלי.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ניגודים=
* שפה חסאית
=ראו גם=
* שְׂפַת הַמִפְרָשׂ 
* שפה אחורית
* שפה תחתונה
* שפה עליונה
* שפה קדמית

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
שפה חסאית
שָׂפָה חֲסָאִית
# שפת מפרש רוחבי בצד החסי. במילים אחרות: שול המפרש בצִדה הנסתר מן הרוח של הספינה, להבדיל מזה הנמצא בצדה הגלוי לרוח.
=גיזרון=
* lee leech; צירוף של leech, שפת המפרש ו־lee, צד הגלי.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ניגודים=
* שפה גלאית
=ראו גם=
* שְׂפַת הַמִפְרָשׂ 
* שפה אחורית
* שפה תחתונה
* שפה עליונה
* שפה קדמית

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* lee leech; צירוף של leech, שפת המפרש ו־lee, צד הגלי.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ניגודים=
* שפה גלאית
=ראו גם=
* שְׂפַת הַמִפְרָשׂ 
* שפה אחורית
* שפה תחתונה
* שפה עליונה
* שפה קדמית

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
פורק על
פּוֹרֵק עֹל
# מורד בקיום המצוות; בלתי ממושמע; לא מקבל מרות.
# נוהג בהפקרות, לא ממלא אחר כללים וחוקים.
#:* זהו משפט לדוגמה.
=מילים נרדפות=
* סורר ומורה
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:פסיכומטרי
פּוֹרֵק עֹל
# מורד בקיום המצוות; בלתי ממושמע; לא מקבל מרות.
# נוהג בהפקרות, לא ממלא אחר כללים וחוקים.
#:* זהו משפט לדוגמה.
=מילים נרדפות=
* סורר ומורה
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:פסיכומטרי
תגמול
תַּגְמוּל
# השבת טובה,הטבה .
# השבת רעה, הרעה
#:* (הפיקוח האזרחי על צה״ל)
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. מן גָּמַל. הסיומת -וֹהִי מן הפסוק לעיל תַּגְמוּלוֹהִי אופיינית לדרך המבטא הארמי, וכבר העיר על כך רד"ק.
=צירופים=
* פעולת תגמול
=מילים נרדפות=
* גְּמוּל
* 
** תִּגְמֵל
=ראו גם=
* תמלוג.
* תשלום

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. מן גָּמַל. הסיומת -וֹהִי מן הפסוק לעיל תַּגְמוּלוֹהִי אופיינית לדרך המבטא הארמי, וכבר העיר על כך רד"ק.
=צירופים=
* פעולת תגמול
=מילים נרדפות=
* גְּמוּל
* 
** תִּגְמֵל
=ראו גם=
* תמלוג.
* תשלום

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
ארטיזנלי
אַרְטִיזַנְלִי
# שנעשה ביד אומן, שיוּצר בדרך מסורתית, לא תעשייתי.
#:* כשאנחנו אופים לחם ארטיזנלי, החלק הראשון של האפייה הוא קריטי ביותר, שהרי זה השלב בו נוצר הקשה (הקראסט) בזכות השילוב בין לחות למכת החום.
# שמתייחס לדבר שנעשה ביד אומן או יוּצר בדרך מסורתית.
#:* בכל פעם שאני שואלת יצרני גבינה ארטיזנליים מה החלק הקשה ביותר בעבודתם, התשובה זהה: בעיית העקביות. כלומר, הם מתקשים לייצר את אותה הגבינה מחלב שהוא מן הסתם שונה בכל פעם.
#:* הוא עושה זאת בשיתוף קהילות של קולעי סלים ארטיזנליים ובעלי מלאכה בצ'ילה, קולומביה, אתיופיה ויפן.
=גיזרון=
* מלטינית: artizan = בעל מלאכה מיומן, אומן.
=ראו גם=
* מעשה ידי אמן
* אמנות#אֻמָּנוּת
* מסרתי#מָסָרְתִּי גם מָסֹרָתִי
=סימוכין=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* מלטינית: artizan = בעל מלאכה מיומן, אומן.
=ראו גם=
* מעשה ידי אמן
* אמנות#אֻמָּנוּת
* מסרתי#מָסָרְתִּי גם מָסֹרָתִי
=סימוכין=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
סנגר
סִנְגֵּר
# דיבר טובה על נידון
=גיזרון=
* גזור שם מן סָנֵגוֹר
=נגזרות=
* סִנְגוּר
=מילים נרדפות=
* הליץ בעד
סִנְגֵּר
# דיבר טובה על נידון
=גיזרון=
* גזור שם מן סָנֵגוֹר
=נגזרות=
* סִנְגוּר
=מילים נרדפות=
* הליץ בעד
מצפן מהפך
מַצְפֵּן מְהֻפָּךְ
# בימים עברו: מצפן ימי התלוי במהופך מתקרת התא, כך שניתן לדעת מיד מה קורס האונייה מבלי לעלות לסיפון האחרה או לגשר.
=גיזרון=
* overhead compass באותה משמעות.
=מילים נרדפות=
* מצפן תלוי
=ראו גם=
* מד זווית ההגה (tell-tale)
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n68/mode/2up Hanging-Compass] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* overhead compass באותה משמעות.
=מילים נרדפות=
* מצפן תלוי
=ראו גם=
* מד זווית ההגה (tell-tale)
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n68/mode/2up Hanging-Compass] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805

קטגוריה:ימאות
פלג עב
פֶּלֶג עֹב <small>וגם</small> פְּלַג עֹב
# קורה אורכית קצרה הקבועה בין שתי קורות רוחב של הסיפון.
=גיזרון=
* מן פֶּלֶג, "חלק" ו־עוב, "קורה עבה".
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* עוב
* פלג קורה
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n55/mode/1up Carlings] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* מן פֶּלֶג, "חלק" ו־עוב, "קורה עבה".
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* עוב
* פלג קורה
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n55/mode/1up Carlings] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
חתר (שורש)
השורש ח־ת־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>קטגוריה:ח (שורשים)</noinclude>
 

קטגוריה:חתר (שורש)השורש ח־ת־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>קטגוריה:ח (שורשים)</noinclude>
 

קטגוריה:חתר (שורש)
ליגה
לִיגָה
# התאגדות, חבר. 
# התארגנות של קבוצות ספורט לשם תחרות בינן למען ניצחון.
# יחידת אורך השווה ל-3 מילין.
# דבר משובח, ברמה גבוהה.
#:* אכלנו במסעדה מצוינת, האוכל שם "ליגה".
=גיזרון=
# ligue <-- מאיטלקית: lega <-- מלטינית: lego, legare "לקשור, לאגד".
# leuca, leuga – מִיל גאלי; מרחק שעת הליכה של אדם, 3 מילים אנגליים בערך (כ־5 קילומטרים).
=צירופים=
* הליגה הערבית
* הליגה נגד השמצה
=מילים נרדפות=
* ברית
* אגודה
* קבוצה
=תרגום=
* ערבית: (2)
=ראו גם=
* בית
* טורניר

קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:ספורט
=גיזרון=
# ligue <-- מאיטלקית: lega <-- מלטינית: lego, legare "לקשור, לאגד".
# leuca, leuga – מִיל גאלי; מרחק שעת הליכה של אדם, 3 מילים אנגליים בערך (כ־5 קילומטרים).
=צירופים=
* הליגה הערבית
* הליגה נגד השמצה
=מילים נרדפות=
* ברית
* אגודה
* קבוצה
=תרגום=
* ערבית: (2)
=ראו גם=
* בית
* טורניר

קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:ספורט
חופאות
חוֹפָאוּת
# ניווט כלי שיט בקרבת החוף בעזרת סימני נוף בולטים בחוף, מדידת עומקים והסתייעות בעזרי ניווט הנראים לעין כמו מגדלורים, מצופים ואורות, אך ללא תצפיות אסטרונומיות.
=גיזרון=
*תרגום של המונח האנגלי piloting, באותה משמעות. כיום בשימוש רק בצירוף "ספר חופאות" (sailing directions, pilot book).
=צירופים=
* ספר חופאות
=ראו גם=
* ניווט חופי
* ניווט אסטרונומי
* ניווט לווייני
* ניתוב
* פריפלוס
* שיט חופי (coasting)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
*תרגום של המונח האנגלי piloting, באותה משמעות. כיום בשימוש רק בצירוף "ספר חופאות" (sailing directions, pilot book).
=צירופים=
* ספר חופאות
=ראו גם=
* ניווט חופי
* ניווט אסטרונומי
* ניווט לווייני
* ניתוב
* פריפלוס
* שיט חופי (coasting)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
משלוח
מִשְׁלוֹחַ
חפץ הנשלח ממקום למקום

חברת וולט בישראל חברה של שליחים שיתפרסמה בעיקר בתקופת הקורונה
=צירופים=
* משלוח מנות
מִשְׁלוֹחַ
חפץ הנשלח ממקום למקום

חברת וולט בישראל חברה של שליחים שיתפרסמה בעיקר בתקופת הקורונה
=צירופים=
* משלוח מנות
קפריסין
קַפְרִיסִין {{משני|א}}
# מדינת אי במערב הים התיכון, דרומית לטורקיה ומזרחית לסוריה, שתושביה מעין יוונים.
=מילים נרדפות=
*כתים <!---בלשון המקרא, למשל --->
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדינות
קַפְרִיסִין {{משני|ב}}
# פירות הצלף.
=צירופים=
* יין קפריסין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:ריבויים
=מילים נרדפות=
*כתים <!---בלשון המקרא, למשל --->
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדינות
קַפְרִיסִין {{משני|ב}}
# פירות הצלף.
=צירופים=
* יין קפריסין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:ריבויים
SPQR
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ערים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ערים
סמוך ערף
סָמוֹךְ עֹרֶף
# חבל או כבל חזק לחיזוק אורכי של התורן מצדו האחורי. בסירות וביכטות מפרשים מתוחים סמוכות מראש התורן אל כל אחד מקצות הירכתיים או האחרה; באוניות מפרשים מתוחים הסמוכות מהחלק העליון של התרנים העילי, העלעילי, העליון והמרקיע אל שלשלאות התורן בשני צדי האונייה.
=גיזרון=
* backstay. מן סָמוֹךְ (stay).
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: "סָמוֹךְ אֲחוֹרִי". האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "סָמוֹךְ עֹרֶף"; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "יֶתֶר אֲחוֹרִי".
=מילים נרדפות=
* יתר אחורי
* סמוך אחורי
=ניגודים=
* סמוך קדמי (יתר קדמי)
=ראו גם=
* חיבל נייח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* backstay. מן סָמוֹךְ (stay).
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: "סָמוֹךְ אֲחוֹרִי". האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "סָמוֹךְ עֹרֶף"; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "יֶתֶר אֲחוֹרִי".
=מילים נרדפות=
* יתר אחורי
* סמוך אחורי
=ניגודים=
* סמוך קדמי (יתר קדמי)
=ראו גם=
* חיבל נייח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
ידית הכנן
יָדִית הַכַּנָּן
# בימים עברו: מוטות העץ באמצעותם סובבו המלחים את כַּנָּן החבלים על סיפונה של אוניית מפרשים.
=גיזרון=
* barre de vindas באותה משמעות.
=ראו גם=
* כַּנָּן
* כננת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
קטגוריה:כלי הרמה
=גיזרון=
* barre de vindas באותה משמעות.
=ראו גם=
* כַּנָּן
* כננת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
קטגוריה:כלי הרמה