OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
גזעול
גִּזְעוֹל
# גבעול מעובה שמורכב משכבות קונצנטריות של גלדים רבים, בדומה לבצל; החלק הדומה לגזע בצמחי הבננה, הפפאיה וציפור גן עדן.
#:* משפחת המוזיים הם עשבוניים המאופיינת בגזעול.

{|align="left"
גזעול של עץ [[בננה]]
|[[גדם של גזעול]]
|}
=גיזרון=
* תחדיש מ-1964. הופיעה לראשונה בירחון "השדה", ונהגה על ידי דניאל זיו מקיבוץ דגניה.
=מילים נרדפות=
* גזע-מדומה (מיושן-מתורגם)
=ראו גם=
* גבעול.
* גזע.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חלקי הצמח
קטגוריה:הלחם בסיסים
גִּזְעוֹל
# גבעול מעובה שמורכב משכבות קונצנטריות של גלדים רבים, בדומה לבצל; החלק הדומה לגזע בצמחי הבננה, הפפאיה וציפור גן עדן.
#:* משפחת המוזיים הם עשבוניים המאופיינת בגזעול.

{|align="left"
גזעול של עץ [[בננה]]
|[[גדם של גזעול]]
|}
=גיזרון=
* תחדיש מ-1964. הופיעה לראשונה בירחון "השדה", ונהגה על ידי דניאל זיו מקיבוץ דגניה.
=מילים נרדפות=
* גזע-מדומה (מיושן-מתורגם)
=ראו גם=
* גבעול.
* גזע.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חלקי הצמח
קטגוריה:הלחם בסיסים
פולקלור
פוֹלְקְלוֹר
# מסורות עממיות בצורות מגוונות, כגון: מנהגים, אגדות, שירים, ריקודים, מאכלים וכדומה.
= גיזרון =
* folklore, צירוף של folk – עם (וגם עממי) + lore – מסורת.
=תרגום=
*אנגלית
=קישורים חיצוניים=
* 

*
= גיזרון =
* folklore, צירוף של folk – עם (וגם עממי) + lore – מסורת.
=תרגום=
*אנגלית
כלא
כָּלָא
# הכניס לחלל מסוגר. ומנע את החפש.
# ריסן, בלם.
# עצר, מנע, השהה.
=גיזרון=
* השוו לארמית: כְּלָא; לגעז: ከልአ፡ (לרסן, לעכב); לאכדית: kālū; לערבית: כּל كَاَل (להגן) ממנה נגזרה תיבת קלא قلعة בהוראת מצודה .
=צירופים=
* כליא ברק
=נגזרות=
*כלוא
*כליאה
*נכלא
*כלאי
* מכלאה
=ניגודים=
*שחרר
*חִפֵּשׁ
=תרגום=
* אנגלית: (2), (3)
כֶּלֶא
# מקום מרוכז שבו מוחזקים בכפייה פרטים המסוכנים לחברה.
# מצב של הסגר, שהימלטות ממנו אינה אפשרית.
#:* נכות היא סוג של כלא בו שרוי הנכה.
=מידע נוסף=
* יש המציעים כי בתיבת "לְכָל" מן הפסוק: נשמטה סופית א' (כמו שמצוי לפעמים במקרא), ויש לקרוא: .
=צירופים=
* בית כלא (1)
=נגזרות=
* כלוא
* מכלאה
=מילים נרדפות=
* בית כלא, בית סוהר, בית אסורים, מתקן כליאה (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (1), (2)
=ראו גם=
*מאסר
*מחבוש
*מכלאה
=גיזרון=
* השוו לארמית: כְּלָא; לגעז: ከልአ፡ (לרסן, לעכב); לאכדית: kālū; לערבית: כּל كَاَل (להגן) ממנה נגזרה תיבת קלא قلعة בהוראת מצודה .
=צירופים=
* כליא ברק
=נגזרות=
*כלוא
*כליאה
*נכלא
*כלאי
* מכלאה
=ניגודים=
*שחרר
*חִפֵּשׁ
=תרגום=
* אנגלית: (2), (3)
כֶּלֶא
# מקום מרוכז שבו מוחזקים בכפייה פרטים המסוכנים לחברה.
# מצב של הסגר, שהימלטות ממנו אינה אפשרית.
#:* נכות היא סוג של כלא בו שרוי הנכה.
=מידע נוסף=
* יש המציעים כי בתיבת "לְכָל" מן הפסוק: נשמטה סופית א' (כמו שמצוי לפעמים במקרא), ויש לקרוא: .
=צירופים=
* בית כלא (1)
=נגזרות=
* כלוא
* מכלאה
=מילים נרדפות=
* בית כלא, בית סוהר, בית אסורים, מתקן כליאה (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (1), (2)
=ראו גם=
*מאסר
*מחבוש
*מכלאה
יד"ח
יד"ח
#ידי חובה.

קטגוריה:ראשי תיבות
אתם
אַתֶּם
# הנוכחים; כינוי המציין רבים ממין זכר, בגוף שני.
#:* "ברוכים הבאים! מה אתם מעדיפים לשתות - קפה או תה?"
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: אַנְתֻּם)
* ערבית (זוגי): (הגייה: אַנְתֻּמַא)

קטגוריה:כינויי גוף
אַתֶּם
# הנוכחים; כינוי המציין רבים ממין זכר, בגוף שני.
#:* "ברוכים הבאים! מה אתם מעדיפים לשתות - קפה או תה?"
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: אַנְתֻּם)
* ערבית (זוגי): (הגייה: אַנְתֻּמַא)

קטגוריה:כינויי גוף
שאבו"ס
שאבו"ס
#שאין בו סכנה.

קטגוריה: ראשי תיבות
גדם
גֶּדֶם
# איבר קטוע, לרבות איברי גוף האדם, איברי חיות ואיברים של צמחים.
#:* אדם חסר רגל נעזר לרוב בהרכבת רגל תותבת אל הגדם.
# חלק העץ שנשאר בקרקע לאחר שהעץ נכרת.

גדם של עץ
=גיזרון=
* השורש גד"ם מופיע לראשונה במשנה.
גֶּדֶם
# איבר קטוע, לרבות איברי גוף האדם, איברי חיות ואיברים של צמחים.
#:* אדם חסר רגל נעזר לרוב בהרכבת רגל תותבת אל הגדם.
# חלק העץ שנשאר בקרקע לאחר שהעץ נכרת.

גדם של עץ
=גיזרון=
* השורש גד"ם מופיע לראשונה במשנה.
יונת דאר
יוֹנַת דֹּאַר
יונת דאר
# זן של יונת בית, המיטיבה יותר מבנות מינה האחרות למצוא את דרכה חזרה הביתה, ובשל כך משמשת להעברת מכתבים והודעות למרחקים ארוכים.
#:* "להקת היונים של א.ר. בהדר־הכרמל בחיפה הביאה לשובכו אורחת נדירה - יונת דאר של הצבא הסורי." (מתוך עיתון "דבר", 2 בינואר 1957)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:תקשורת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:תקשורת
מלוא
מִלּוֹא
# סוללת עפר, מבצר.
מִלּוֹא
# סוללת עפר, מבצר.
גזרת חפ"נ
גִּזְרַת חפ"נ
# גזרה בה פ"א הפועל היא האות נו"ן והיא חסרה בחלק מהנטייה.
*הפועל "נסע" הוא פועל מגזרת חפ"נ.

(חפ"נ: חסרי פ"א הפועל נו"ן).
=מידע נוסף=
* בגזרה זו קיימת נפילה של פה"פ נו"ן בבניינים נפעל, הֻפְעַל והפעיל.

* יש המשייכים את הפועל "לקח" לגזרה זו, אף על פי שפה"פ שלו היא האות ל' ולא האות נ'.
* בבניין קל, ברוב הפעלים שפה"פ שלהם היא נו"ן, הנו"ן מופיעה בעבר ובהווה, ובשאר הזמנים היא נשמטת, למשל: הוא נפל ← הוא ייפּול
אך יש גם פעלים שפה"פ היא נו"ן והיא נותרת בכל הנטייה, למשל; נשר ← ינשור, נִשרו! ,פעלים אלה מוטים על פי גזרת השלמים.
הֻכַּר ← יוּכּר (בניין: הופעל, שורש: נ-כ-ר)
 
נִצַּל ← יינצל (בניין: נפעל, שורש: נ-צ-ל) (חריג, על אף היותו פועל המכיל את האות צ' כעה"פ, הוא מגזרת חפ"נ ולא מחפי"צ)
 
הִגִּיעַ ← יגיע (בניין: הפעיל, שורש: נ-ג-ע)
=ראו גם=
*גזרת חפי"צ 
*גזרת נפ"יו
*גזרת השלמים
*גזרת הכפולים
*נספח:גזרת חפ"נ
*גזרת נל"א
*גזרת נל"י/ה
=קישורים חיצוניים=
ח
=מידע נוסף=
* בגזרה זו קיימת נפילה של פה"פ נו"ן בבניינים נפעל, הֻפְעַל והפעיל.

* יש המשייכים את הפועל "לקח" לגזרה זו, אף על פי שפה"פ שלו היא האות ל' ולא האות נ'.
* בבניין קל, ברוב הפעלים שפה"פ שלהם היא נו"ן, הנו"ן מופיעה בעבר ובהווה, ובשאר הזמנים היא נשמטת, למשל: הוא נפל ← הוא ייפּול
אך יש גם פעלים שפה"פ היא נו"ן והיא נותרת בכל הנטייה, למשל; נשר ← ינשור, נִשרו! ,פעלים אלה מוטים על פי גזרת השלמים.
הֻכַּר ← יוּכּר (בניין: הופעל, שורש: נ-כ-ר)
 
נִצַּל ← יינצל (בניין: נפעל, שורש: נ-צ-ל) (חריג, על אף היותו פועל המכיל את האות צ' כעה"פ, הוא מגזרת חפ"נ ולא מחפי"צ)
 
הִגִּיעַ ← יגיע (בניין: הפעיל, שורש: נ-ג-ע)
=ראו גם=
*גזרת חפי"צ 
*גזרת נפ"יו
*גזרת השלמים
*גזרת הכפולים
*נספח:גזרת חפ"נ
*גזרת נל"א
*גזרת נל"י/ה
תח"י
תח"י
#תחת ידו.

קטגוריה:ראשי תיבות
רישום
רישום, באמנות, הוא שיטת ציור ובה האמן יוצר תמונה או דימוי על ידי שרטוט שלהם על משטח.
רישום, באמנות, הוא שיטת ציור ובה האמן יוצר תמונה או דימוי על ידי שרטוט שלהם על משטח.
רעננה
רַעֲנָנָה
# עיר באזור השרון בישראל, השייכת מבחינה מנהלית למחוז המרכז.
=מקור=
*שם הישוב ניתן בהשראת הפסוק משיר השירים: ולציון שאיפת מייסדיו להפוך את האדמה השממה לרעננה, ומוריקה. על אדמתה התקיים ישוב בתקופות הרומית והביזנטית .
=ראו גם=
=
רַעֲנָנָה
# עיר באזור השרון בישראל, השייכת מבחינה מנהלית למחוז המרכז.
=מקור=
*שם הישוב ניתן בהשראת הפסוק משיר השירים: ולציון שאיפת מייסדיו להפוך את האדמה השממה לרעננה, ומוריקה. על אדמתה התקיים ישוב בתקופות הרומית והביזנטית .
הביא
הֵבִיא
# גרם לאחר לבוא.
#:* אני מביא אתי חברים למשחק.
# קֵרב, הגיש, מסר.
# הֵנִיעַ אֲחוֹרַנִּית.
# גרם לדבר כלשהו להתרחש.
#:*.
=גזרון=
מילה מקראית
=נגזרות=
*הבאה (בלשון חז"ל גם: הובאה)
=ניגודים=
למשמעות (1):

למשמעות (3):
*הוליך
= תרגום =
*ערבית: (1)
*ערבית: (2)
=מידע נוסף=
* בשפה חיתית: הֵּפְּזִי, הֵּי-פְּּמִי: ([https://en.wiktionary.org/wiki/𒂊𒅁𒍣 ēpzi ]; ei-pmi ) = קח,לקחת.
* אווסטית: אָּפֵנְטֵ, āfənte
* יוונית: הְבּ-תֹּ =[https://en.wiktionary.org/wiki/ἅπτω ἅπτω] =להצטרף,להדק.
* אילירית: (אָאֶטֹ, הָּבֵתֹר; Aeto, avetor)
=גזרון=
מילה מקראית
=נגזרות=
*הבאה (בלשון חז"ל גם: הובאה)
=ניגודים=
למשמעות (1):

למשמעות (3):
*הוליך
= תרגום =
*ערבית: (1)
*ערבית: (2)
=מידע נוסף=
* בשפה חיתית: הֵּפְּזִי, הֵּי-פְּּמִי: ([https://en.wiktionary.org/wiki/𒂊𒅁𒍣 ēpzi ]; ei-pmi ) = קח,לקחת.
* אווסטית: אָּפֵנְטֵ, āfənte
* יוונית: הְבּ-תֹּ =[https://en.wiktionary.org/wiki/ἅπτω ἅπτω] =להצטרף,להדק.
* אילירית: (אָאֶטֹ, הָּבֵתֹר; Aeto, avetor)
בוא (שורש)
השורש ב־ו־א הוא שורש מורכב השייך גם לגזרת נע"ו/י וגם לגזרת נל"א.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ב־ו־א הוא שורש מורכב השייך גם לגזרת נע"ו/י וגם לגזרת נל"א.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
<noinclude>
*
</noinclude>
קלפן
קַלְפָן
# אדם הנוהג לעסוק במשחקי קלפים.
=גיזרון=
* מן קלף שנגזר מהפועל קָלַף.
=ראו גם=
* קוביוסטוס

קטגוריה:משחקי קלפים
קטגוריה:משחקים
קַלְפָן
# אדם הנוהג לעסוק במשחקי קלפים.
=גיזרון=
* מן קלף שנגזר מהפועל קָלַף.
=ראו גם=
* קוביוסטוס

קטגוריה:משחקי קלפים
קטגוריה:משחקים
צמרון
צַמְרוֹן
# קיסם דק שעל כל אחד מקצותיו מלופפת פיסה קטנה של צמר גפן ומשמש לניקוי אזניים.
#:* ניתן לרכוש אצלנו צמרונים אורגניים, עשויים מ-100% כותנה אורגנית, שאינה מכילה כימיקלים ולא מולבנת בכלור.
# כלב גזעי ששערו המתולתל דומה לצמר כבשים (בלעז: פּוּדֵל).
=גיזרון=
* מן צֶמֶר.
=מילים נרדפות=
* מָטוֹשׁ
* מקל אזניים
=ראו גם=
* צַמְרִי
* צַמְרִירִי
=קישורים חיצוניים=
*[https://www.milononline.net/do_search.php?Q=%F6%EE%F8%E5%EF צמרון] במילון ספיר משמעותו פודל
=גיזרון=
* מן צֶמֶר.
=מילים נרדפות=
* מָטוֹשׁ
* מקל אזניים
=ראו גם=
* צַמְרִי
* צַמְרִירִי
=קישורים חיצוניים=
*[https://www.milononline.net/do_search.php?Q=%F6%EE%F8%E5%EF צמרון] במילון ספיר משמעותו פודל
RR
RR
#
מח
מֹחַ
# האיבר הראשי במערכת העצבים, המצוי בגולגולתם של בעלי החיים, והוא מבקר ומתאם את פעילות מערכות הגוף השונות.
# השומן הרך שנמצא בתוך העצמות. (נקרא גם מֵח)
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך: . המוח נקרא כך, מכיוון שמדובר ברקמה רכה (נימוחה) הכלואה בין העצמות.
*אכדית בהגיית מֻחֻּ muḫḫu בהוראת גוגולת,על, רכוז (בדר"כ, של חומר)
=נגזרות=
*מוחן
*מוחון
=מילים נרדפות=
* שֵֹכֶל (1)
=ראו גם=
*גנגליון
*התאים האפורים
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:מחח (שורש)
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מֵחַ
# שמנוני.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא.
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מֹחַ
# האיבר הראשי במערכת העצבים, המצוי בגולגולתם של בעלי החיים, והוא מבקר ומתאם את פעילות מערכות הגוף השונות.
# השומן הרך שנמצא בתוך העצמות. (נקרא גם מֵח)
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך: . המוח נקרא כך, מכיוון שמדובר ברקמה רכה (נימוחה) הכלואה בין העצמות.
*אכדית בהגיית מֻחֻּ muḫḫu בהוראת גוגולת,על, רכוז (בדר"כ, של חומר)
=נגזרות=
*מוחן
*מוחון
=מילים נרדפות=
* שֵֹכֶל (1)
=ראו גם=
*גנגליון
*התאים האפורים
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:מחח (שורש)
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מֵחַ
# שמנוני.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא.
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אפיזודה
אֶפִּיזוֹדָה
# אירוע העומד בפני עצמו, אך מקושר פחות או יותר לסדרה שלמה של אירועים.
=צירופים=
*אפיזודה חולפת
=מילים נרדפות=
* סצינה
* פרק
* מערכה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:אפי־
=צירופים=
*אפיזודה חולפת
=מילים נרדפות=
* סצינה
* פרק
* מערכה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:אפי־
וריאציה
וַרְיַאצְיָה
# דבר שיש בו שינוי קל לעומת המקור.
=צירופים=
* חשבון ווריאציות
* נושא ווריאציות
=נרדפות=
* גרסה
* הֶגְוֵן
=ראו גם=
* גיוון
* הבדל
* העתק
* וריאנט
* נוסח
* פרפרזה
* אותה הגברת בשינוי אדרת
=קישורים חיצוניים=
* האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2012/02/12/%D7%94%D7%92%D7%95%D7%9F-%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%A6%D7%99%D7%94/ הֶגְוֵן (וריאציה)].

קטגוריה:אנגלית
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:לטינית
=צירופים=
* חשבון ווריאציות
* נושא ווריאציות
=נרדפות=
* גרסה
* הֶגְוֵן
=ראו גם=
* גיוון
* הבדל
* העתק
* וריאנט
* נוסח
* פרפרזה
* אותה הגברת בשינוי אדרת
=קישורים חיצוניים=
* האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2012/02/12/%D7%94%D7%92%D7%95%D7%9F-%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%A6%D7%99%D7%94/ הֶגְוֵן (וריאציה)].

קטגוריה:אנגלית
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:לטינית
אימה
אֵימָה
# פחד רב, מורא. 
#:*"צבא של איילים בהנהגת אריה מטיל אימה יותר מצבא של אריות בהנהגת אייל." (פלוטרכוס, 125-46 לספירה ,וויקיציטוט)
=מובאה נוספת=
* טור סיני גורס בפסוק זה: אֵי-מָה? במקום: לדידו של טור סיני במקרה דנן, אימה היא תיבה שחוברה לה יחדיו כנראה כשגיאה של מעתיק מקראי קדום.
= מילים נרדפות =
* בעת
* בלהה
* מורא
* טרור
= ניגודים =
* ביטחון 
* זחיחות 
* שלווה
= ראו גם =
* אָיֹם
* אִיּוּם
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:רגשות
=מובאה נוספת=
* טור סיני גורס בפסוק זה: אֵי-מָה? במקום: לדידו של טור סיני במקרה דנן, אימה היא תיבה שחוברה לה יחדיו כנראה כשגיאה של מעתיק מקראי קדום.
= מילים נרדפות =
* בעת
* בלהה
* מורא
* טרור
= ניגודים =
* ביטחון 
* זחיחות 
* שלווה
= ראו גם =
* אָיֹם
* אִיּוּם
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:רגשות
נשף
נָשַׁף
# הוציא אויר מהראות.
=צירופים=
*נשף בערפו
נֶשֶׁף
# אחד משני זמני־המעבר שלפני זריחת השמש, ובשקיעתה.
# מסיבה מפוארת. מקום בו מתראים אנשים תוך בילוי משותף
=גזרון=
*(1:) השוו לערבית בהגיית שוף ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B4%D9%88%D9%81 شوف]) בהוראת: מראֶה,ראייה.
=מילים נרדפות=
*לילה (1)
*מסיבה
=תרגום=
*אנגלית: (2)
=קישורים חיצוניים=
* הרב אילן חיים-פור, 'הפכים במקרא ובלשון חכמים', [http://otzarhayahadut.torani.org.il/%D7%90%D7%95%D7%A6%D7%A8-%D7%94%D7%94%D7%A4%D7%9B%D7%99%D7%9D/%D7%A2%D7%A8%D7%9B%D7%99%D7%9D-%D7%9E%D7%94%D7%A1%D7%A4%D7%A8-%E2%86%90/%D7%A0%D7%A9%D7%A3/ ערך 'נשף'], עמ' קפז-קפח
=צירופים=
*נשף בערפו
נֶשֶׁף
# אחד משני זמני־המעבר שלפני זריחת השמש, ובשקיעתה.
# מסיבה מפוארת. מקום בו מתראים אנשים תוך בילוי משותף
=גזרון=
*(1:) השוו לערבית בהגיית שוף ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B4%D9%88%D9%81 شوف]) בהוראת: מראֶה,ראייה.
=מילים נרדפות=
*לילה (1)
*מסיבה
=תרגום=
*אנגלית: (2)
=קישורים חיצוניים=
* הרב אילן חיים-פור, 'הפכים במקרא ובלשון חכמים', [http://otzarhayahadut.torani.org.il/%D7%90%D7%95%D7%A6%D7%A8-%D7%94%D7%94%D7%A4%D7%9B%D7%99%D7%9D/%D7%A2%D7%A8%D7%9B%D7%99%D7%9D-%D7%9E%D7%94%D7%A1%D7%A4%D7%A8-%E2%86%90/%D7%A0%D7%A9%D7%A3/ ערך 'נשף'], עמ' קפז-קפח
רחוק
רָחוֹק
# נמצא במרחק, דבר שההגעה אליו קשה ודורשת מאמץ.
=צירופים =
* שח רחוק
* שלט רחוק
* התפוח לא נופל רחוק מהעץ
* רחוק מהעין רחוק מהלב
=ניגודים=
* קרוב
* סָמוּךְ
=תרגום=
* יוונית: (תעתיק: makriá)
::: (תעתיק: têle)
* ערבית: (תעתיק: בַעִיד)
=ראו גם=
* קרבה
* התרחק
רִחוּק
# שמירת מרחק, הימנעות מקרבה, יחס קר או מתנכר, עוינות, סלידה.
#::*"כאשר פגשתי ברחוב את אשתי לשעבר, שמרתי על ריחוק ".
# הימצאות במקום רחוק.
#::*
#::*
=צירופים=
* רחוק חברתי
= מילים נרדפות =
* התרחקות
* נכור (1)
* מרחק (2)
=ניגודים=
* קרבה 
* סמיכות
=ראו גם=
* בידוד
* רחק
* הרחיק
* התרחק
=תרגום=
* אנגלית: , 
* גרמנית: ,
=צירופים =
* שח רחוק
* שלט רחוק
* התפוח לא נופל רחוק מהעץ
* רחוק מהעין רחוק מהלב
=ניגודים=
* קרוב
* סָמוּךְ
=תרגום=
* יוונית: (תעתיק: makriá)
::: (תעתיק: têle)
* ערבית: (תעתיק: בַעִיד)
=ראו גם=
* קרבה
* התרחק
רִחוּק
# שמירת מרחק, הימנעות מקרבה, יחס קר או מתנכר, עוינות, סלידה.
#::*"כאשר פגשתי ברחוב את אשתי לשעבר, שמרתי על ריחוק ".
# הימצאות במקום רחוק.
#::*
#::*
=צירופים=
* רחוק חברתי
= מילים נרדפות =
* התרחקות
* נכור (1)
* מרחק (2)
=ניגודים=
* קרבה 
* סמיכות
=ראו גם=
* בידוד
* רחק
* הרחיק
* התרחק
=תרגום=
* אנגלית: , 
* גרמנית: ,
לבש
לָבַשׁ
# שם בגדים על גופו.
#:::* 
#:::* 
#:::* 
# נעטף, נתכסה.
#:::* 
#:::* 
#:::* 
# קיבל צורה של דבר מה, נעשה, הפך לדבר מה.
#:::*
=גיזרון=
השורש לב"ש משותף לשפות שמיות רבות (אכדית: labasu; אוגריתית: לבש; ארמית: לְבֵישׁ, ערבית: לַבִּשַׂ), ובשפה העברית הוא מופיע כבר בעברית המקראית. מן הפירוש היסודי נגזרים פירושים רבים על דרך ההשאלה וההפשטה (המילה "הפשטה" בעצמה היא דוגמא לכך).
=נגזרות=
*נלבש
*לבישה
*לבוש
=ניגודים=
*פשט
*התפשט
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: לַבִּשַׂ)
* צרפתית: (הגייה: מֶטְרֶה, סַבִּיֶה)
=ראו גם=
* בֶּגֶד
* התלבש
* הלביש
* לבוש, מַלְבּוּשׁ
לָבַשׁ
# שם בגדים על גופו.
#:::* 
#:::* 
#:::* 
# נעטף, נתכסה.
#:::* 
#:::* 
#:::* 
# קיבל צורה של דבר מה, נעשה, הפך לדבר מה.
#:::*
=גיזרון=
השורש לב"ש משותף לשפות שמיות רבות (אכדית: labasu; אוגריתית: לבש; ארמית: לְבֵישׁ, ערבית: לַבִּשַׂ), ובשפה העברית הוא מופיע כבר בעברית המקראית. מן הפירוש היסודי נגזרים פירושים רבים על דרך ההשאלה וההפשטה (המילה "הפשטה" בעצמה היא דוגמא לכך).
=נגזרות=
*נלבש
*לבישה
*לבוש
=ניגודים=
*פשט
*התפשט
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: לַבִּשַׂ)
* צרפתית: (הגייה: מֶטְרֶה, סַבִּיֶה)
=ראו גם=
* בֶּגֶד
* התלבש
* הלביש
* לבוש, מַלְבּוּשׁ
נכר
נֵכָר
# גלות, ארץ זרה, מקום שאינו סביבתו הטבעית או המתבקשת של האדם 
#:::*
#:::*
# שוֹנוּת, אחֵרוּת, נוכריוּת
#:::* 
#:::*
= גיזרון =
* מקראי. מקבילות בשפות אחרות באותה משמעות: אכדית: בהוראת מוזר, נכרי, אויב. ארמית: נכרי (מקביל לעברית: נוכרי), סורית: (נוּכְרָיָא).
* ככל הנראה ההוראה המקורית של השורש הייתה: בולט, ניכר, ומשם הושאל לדבר זר ולא שייך.
=צירופים=
* אלוהי נכר
* ארץ נכר
* בן נכר
= מילים נרדפות =
* גָּלוּת (1)
* זָרוּת (2)
=ראו גם=
* נכרי
* נכור
נֵכָר
# גלות, ארץ זרה, מקום שאינו סביבתו הטבעית או המתבקשת של האדם 
#:::*
#:::*
# שוֹנוּת, אחֵרוּת, נוכריוּת
#:::* 
#:::*
= גיזרון =
* מקראי. מקבילות בשפות אחרות באותה משמעות: אכדית: בהוראת מוזר, נכרי, אויב. ארמית: נכרי (מקביל לעברית: נוכרי), סורית: (נוּכְרָיָא).
* ככל הנראה ההוראה המקורית של השורש הייתה: בולט, ניכר, ומשם הושאל לדבר זר ולא שייך.
=צירופים=
* אלוהי נכר
* ארץ נכר
* בן נכר
= מילים נרדפות =
* גָּלוּת (1)
* זָרוּת (2)
=ראו גם=
* נכרי
* נכור
שעעל"ט
שעעל"ט
#שעבר(ה) עלינו לטובה
=ניגודים=
*הבע"ל
*הבעל"ט

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
=ניגודים=
*הבע"ל
*הבעל"ט

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
גדיש
גָּדִישׁ
# ערימת תבואה שנקצרה.
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא.
= ראו גם =
* גדש
* סאה
* עומר
* קמה
* קציר

קטגוריה:חקלאות
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא.
= ראו גם =
* גדש
* סאה
* עומר
* קמה
* קציר

קטגוריה:חקלאות
מב"ט
מב"ט
# מטוס בלי טייס.
# מרכז בקרה טכנולוגי.
=מילים נרדפות=
* כטב"ם
* מל"ט

קטגוריה:ראשי תיבות
=מילים נרדפות=
* כטב"ם
* מל"ט

קטגוריה:ראשי תיבות
GHG
GHG
#
איום
אִיּוּם
# הפחדה, אזהרה בדבר פגיעה.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל אִיֵּם שבלשון חז"ל.
=צירופים=
*איומי סרק
*סחיטה באיומים
אִיּוּם
# הפחדה, אזהרה בדבר פגיעה.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל אִיֵּם שבלשון חז"ל.
=צירופים=
*איומי סרק
*סחיטה באיומים
שלמונים
שַׁלְמוֹנִים
# מתן כספים לבעל הדין, תשלום לא חוקי הבא להטות דין.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל.
=ראו גם=
*בצע

קטגוריה:שׁלם (שורש)
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ריבויים
שַׁלְמוֹנִים
# מתן כספים לבעל הדין, תשלום לא חוקי הבא להטות דין.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל.
=ראו גם=
*בצע

קטגוריה:שׁלם (שורש)
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ריבויים
פתחה
פִּתְחָה
# מישור רחב ופתוח.
#:* הפתחה משתרעת על פני שטח של כ-250 קמ"ר.
# פתח קטן בסיפון, בדופן או במדור פנימי של כלי שיט הניתן לסגירה על ידי מכסה.
# ערוץ לוגי שדרכו יכולות תוכנות להעביר נתונים באופן ישיר, במקום אמצעים אחרים כגון העברת קובצי נתונים.
#:* הצורך בפיתחות מוכרות קיים כדי לקבוע סטנדרטים בהתחברות לשרתים המספקים שירותים מסוימים.
= גיזרון =
* מן פ-ת-ח.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=תרגום=
* אנגלית: (2)
* אנגלית: (3)
=ראו גם=
* אשקף
* כווה
* פתח
=סימוכין=
* C.W.T Layton, Dictionary of Nautical Words and Terms. Revised by P. Clissold. Glasgow, 1973.

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
פִּתְחָה
# מישור רחב ופתוח.
#:* הפתחה משתרעת על פני שטח של כ-250 קמ"ר.
# פתח קטן בסיפון, בדופן או במדור פנימי של כלי שיט הניתן לסגירה על ידי מכסה.
# ערוץ לוגי שדרכו יכולות תוכנות להעביר נתונים באופן ישיר, במקום אמצעים אחרים כגון העברת קובצי נתונים.
#:* הצורך בפיתחות מוכרות קיים כדי לקבוע סטנדרטים בהתחברות לשרתים המספקים שירותים מסוימים.
= גיזרון =
* מן פ-ת-ח.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=תרגום=
* אנגלית: (2)
* אנגלית: (3)
=ראו גם=
* אשקף
* כווה
* פתח
=סימוכין=
* C.W.T Layton, Dictionary of Nautical Words and Terms. Revised by P. Clissold. Glasgow, 1973.

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
בבת עין
בָּבַת עַיִן
# דבר חשוב ויקר.
=מקור=
*הצירוף מופיע בתנ"ך פעם אחת בלבד, בפסוק הבא: המילה בבה כבולה לצירוף זה.
= ראו גם =
* בת עין

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
*הצירוף מופיע בתנ"ך פעם אחת בלבד, בפסוק הבא: המילה בבה כבולה לצירוף זה.
= ראו גם =
* בת עין

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
פענח
פִּעְנַח (גם: פִּעְנֵחַ)
# גלה משהו שלא היה ידוע; מצא את המידע בענין כלשהו.
#:*בשנת 1950 פענח סנגר את מבנה האינסולין. בעבור פענוח זה קבל פרס נובל.
#:*חוקרים אמריקאים מאוניברסיטת הארוורד טוענים כי פענחו את המום הגורם למוות בעריסה.
#:*המשטרה פענחה את הרצח הכפול של שני צעירים בבאר שבע.
#מצא את המשמעות או המובן של משהו שלא היה מובן או לא היה ברור.
#:*שמפוליון פענח את כתב החרטומים.
#:*כך תפענחו את בדיקת הדם שלכם.
#הביא את המשמעות שהוסתרה בכתב מוצפן. 
#:*המודיעין הבריטי פענח את הודעות צי הצוללות הגרמני שהוצפנו במכונת אניגמה.
#פתר את המידע שהובא ברמזים.
=מקור=
* כנוי שניתן ליוסף . ייתכן שמקור המילה היחידאית "פענח" הוא בנוהג מקומי לתת כינוי לאדם בשעת מינוי.<ref>רמב"ן: </ref> למרות שלמלה עצמה אין פירוש חד משמעי,<ref>רש"י: </ref> נקשרה המילה במשמעות צפן.<ref>אברהם אבן עזרא: צפנת פענח אם זו המלה מצרית לא ידענו פירושה, ואם היא מתורגמת לא ידענו שם יוסף, ויהיה פירוש פענח כאשר תרגם המתרגם ארמית. והוא מכון לתרגום אונקלוס (האיש שהנסתרות גלויות לו).</ref>
* יש חוקרים הסבורים שזה שיבוש של המילים המצריות שפרושן "מושיע הדור" (על פי גזניוס).
=נגזרות=
*פענוח
*פֻּעֲנַח (צורת הסביל)
*התפענח
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2), ‏ (3), ‏ (4)
=ראו גם=
*צפנת
*צפנת פענח
*עָלָה עַל־
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=מקור=
* כנוי שניתן ליוסף . ייתכן שמקור המילה היחידאית "פענח" הוא בנוהג מקומי לתת כינוי לאדם בשעת מינוי.<ref>רמב"ן: </ref> למרות שלמלה עצמה אין פירוש חד משמעי,<ref>רש"י: </ref> נקשרה המילה במשמעות צפן.<ref>אברהם אבן עזרא: צפנת פענח אם זו המלה מצרית לא ידענו פירושה, ואם היא מתורגמת לא ידענו שם יוסף, ויהיה פירוש פענח כאשר תרגם המתרגם ארמית. והוא מכון לתרגום אונקלוס (האיש שהנסתרות גלויות לו).</ref>
* יש חוקרים הסבורים שזה שיבוש של המילים המצריות שפרושן "מושיע הדור" (על פי גזניוס).
=נגזרות=
*פענוח
*פֻּעֲנַח (צורת הסביל)
*התפענח
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2), ‏ (3), ‏ (4)
=ראו גם=
*צפנת
*צפנת פענח
*עָלָה עַל־
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
זה
זֶה
# כינוי רומז לדבר קרוב ממין זכר.
# מילת-חיבור: אֲשֶׁר, שֶׁ- .
#<small>מילת-הדגשה לחיזוק שאלה</small> אֵפוֹא.
#:* למה זה תשאל?
#<small>לפני מספר או יחידת זמן:</small> כְּבָר.
#:* זה ארבע פעמים.
=גיזרון=
* פיניקית: "ז" 𐤆; ארמית: דְּן, דְּנָא; אוגריתית: "ד" 𐎄; מצרית קדומה: "זִיְ".
* בזה (עברית) = בדי (ארמית). בניגוד לדעתם של רש"י (שפירש בדי בהוראת בהרבה), ושל הלשונאי דוד ילין שפירש 'בדי' בהוראת בּ-רחש קל, בּ-אוושה חושב אני כי המילה המקראית שרבים התחבטו בפירושה: 'בדי' המופיעה מספר פעמים במקרא מורכבת ממלית היחס בְּ + דֵי (זה), כנראה ויסודה במעתקים שמקורם בהשתלשלות אותיות קדם־שמיות בהן נשתגרו חילופי ז↔ד מן האות הפרוטו־שמית (ד' רפוייה - ḏ) השוו:
: 
:
:
=נגזרות=
*
**זהות
*זהו
*כזה
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: aftós)
*ערבית: (תעתיק: הָדָ'א)
=ראו גם=
* נספח:מיליות

קטגוריה:כינויי גוף
זֹה
# זוֹ, זֹאת. מילת הוראה על נקבה
#:
=מילים נרדפות=
*זאת
*זו
*דא
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/esto esto]
=גיזרון=
* פיניקית: "ז" 𐤆; ארמית: דְּן, דְּנָא; אוגריתית: "ד" 𐎄; מצרית קדומה: "זִיְ".
* בזה (עברית) = בדי (ארמית). בניגוד לדעתם של רש"י (שפירש בדי בהוראת בהרבה), ושל הלשונאי דוד ילין שפירש 'בדי' בהוראת בּ-רחש קל, בּ-אוושה חושב אני כי המילה המקראית שרבים התחבטו בפירושה: 'בדי' המופיעה מספר פעמים במקרא מורכבת ממלית היחס בְּ + דֵי (זה), כנראה ויסודה במעתקים שמקורם בהשתלשלות אותיות קדם־שמיות בהן נשתגרו חילופי ז↔ד מן האות הפרוטו־שמית (ד' רפוייה - ḏ) השוו:
: 
:
:
=נגזרות=
*
**זהות
*זהו
*כזה
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: aftós)
*ערבית: (תעתיק: הָדָ'א)
=ראו גם=
* נספח:מיליות

קטגוריה:כינויי גוף
זֹה
# זוֹ, זֹאת. מילת הוראה על נקבה
#:
=מילים נרדפות=
*זאת
*זו
*דא
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/esto esto]
הדרה
הַדָּרָה
# איסור בנדר. את עצמו או אחרים.
# מנע מניעת שימוש ליחיד או חברה הרחקה מהמותר לכלל.
#:* מקום זה לא כשר ולכן החלטתי על הדרה מוחלטת של רגלי ממנו.
# הוצאה, הרחקה, איסור ומניעה של קבוצה או פרטים מן החברה הכללית.
#:* דוגמה נפוצה להדרה חברתית היא שימוש בשפה שמובנת לקבוצה מסוימת אך לא מובנת לקבוצות אחרות.
=גיזרון=
* מלשון חז"ל בפירוש אָסַר בְּנֶדֶר (שורש נדר הפועל הִדִּיר), מכאן התגלגל דרך איסור מוחלט לפרוש בימינו.
=נגזרות=
* מודר
* הדרת נשים
* הדיר את רגליו
=ניגודים=
* הֲכָלָה (3)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
=ראו גם=
* הִדִּיר.
הֲדָרָה
גם הַדְרָה

# תואר למצב בעל רושם של כבוד וגדולה
=גיזרון=
*צורת נקבה מן הדר
=צירופים=
* הדרת כבוד
* הדרת פנים
* הדרת קודש
* הדרתו (כינוי כבוד בפניה לאדם רם מעלה)
=מילים נרדפות=
* תפארת
* הוד
הַדְרָה
# כבוד ואצילות.
=גיזרון=
* תחדיש של האקדמיה ללשון העברית על פי המילה הַדָּרָה.
* המילה מצויה בפיוטים. אולי דרך הארמית
=צירופים=
* הדרת כבוד
=ראו גם=
* כבוד.
* אצילות.

קטגוריה: חידושי האקדמיה ללשון העברית
הַדָּרָה
# איסור בנדר. את עצמו או אחרים.
# מנע מניעת שימוש ליחיד או חברה הרחקה מהמותר לכלל.
#:* מקום זה לא כשר ולכן החלטתי על הדרה מוחלטת של רגלי ממנו.
# הוצאה, הרחקה, איסור ומניעה של קבוצה או פרטים מן החברה הכללית.
#:* דוגמה נפוצה להדרה חברתית היא שימוש בשפה שמובנת לקבוצה מסוימת אך לא מובנת לקבוצות אחרות.
=גיזרון=
* מלשון חז"ל בפירוש אָסַר בְּנֶדֶר (שורש נדר הפועל הִדִּיר), מכאן התגלגל דרך איסור מוחלט לפרוש בימינו.
=נגזרות=
* מודר
* הדרת נשים
* הדיר את רגליו
=ניגודים=
* הֲכָלָה (3)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
=ראו גם=
* הִדִּיר.
הֲדָרָה
גם הַדְרָה

# תואר למצב בעל רושם של כבוד וגדולה
=גיזרון=
*צורת נקבה מן הדר
=צירופים=
* הדרת כבוד
* הדרת פנים
* הדרת קודש
* הדרתו (כינוי כבוד בפניה לאדם רם מעלה)
=מילים נרדפות=
* תפארת
* הוד
הַדְרָה
# כבוד ואצילות.
=גיזרון=
* תחדיש של האקדמיה ללשון העברית על פי המילה הַדָּרָה.
* המילה מצויה בפיוטים. אולי דרך הארמית
=צירופים=
* הדרת כבוד
=ראו גם=
* כבוד.
* אצילות.

קטגוריה: חידושי האקדמיה ללשון העברית
סברי מרנן
סָבְרֵי (סָבְרִי) מָרָנָן
# ברשותכם, מורי ורבותי! (הערת תשומת לב של הקהל לדבר־ברכה)
=גיזרון=
* הקשיבו רבותיי! (הצורה מרנן מורכבת מתיבת מר בתוספת כינוי חבור לגוף ראשון רבים, ור' עסקינן בעל אותו כינוי חבור).
* שורש המסורת מתקופת הסנהדרין והכנסת הגדולה, בה היה משמש לדרישת דעת החכמים לגבי פסק דין כלשהו.
=צירופים=
* סָבְרֵי מָרָנָן וְרַבָּנָן וְרַבּוֹתַי
=מידע נוסף=
* פנייה זו יכולה להאמר בכל מקום בו מברך ברכה מוציא אחרים ידי חובתם, אך נאמרת לרוב קודם לברכת בורא פרי הגפן.
* בקהילות המזרח נהוג שהשומעים עונים :"לחיים".
=ראו גם=
* לחיים.
* לחיי
סָבְרֵי (סָבְרִי) מָרָנָן
# ברשותכם, מורי ורבותי! (הערת תשומת לב של הקהל לדבר־ברכה)
=גיזרון=
* הקשיבו רבותיי! (הצורה מרנן מורכבת מתיבת מר בתוספת כינוי חבור לגוף ראשון רבים, ור' עסקינן בעל אותו כינוי חבור).
* שורש המסורת מתקופת הסנהדרין והכנסת הגדולה, בה היה משמש לדרישת דעת החכמים לגבי פסק דין כלשהו.
=צירופים=
* סָבְרֵי מָרָנָן וְרַבָּנָן וְרַבּוֹתַי
=מידע נוסף=
* פנייה זו יכולה להאמר בכל מקום בו מברך ברכה מוציא אחרים ידי חובתם, אך נאמרת לרוב קודם לברכת בורא פרי הגפן.
* בקהילות המזרח נהוג שהשומעים עונים :"לחיים".
=ראו גם=
* לחיים.
* לחיי
כלאים
כִּלְאַיִם
# עירוב של מינים שונים, בצומח או בחי.
= גיזרון =
* מן המקרא. הפועל כָּלָא סביר שהמונח התייחס תחילה לזיווג בין בעלי חיים שדרכו להיעשות על ידי כליאתם בדיר אחד, ומשם הורחב לצמחים ואריגה. אפשרות רחוקה יותר שהשורש כ־ל־א שמשמעו קשירה ומניעה כולל גם חיבור.
* לשון געז, כֵּלְאֵי בהוראת שניים . כָּלאֶ בהוראת האחר. השוו בערבית כִּילאֻמַה كلاهما בהוראת שניהם . ראו גם, "כִּילֲ" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%83%D9%84%D8%A7 كلا] .
= צירופים =
* בן כלאיים
* רכב כלאיים
* יצור כלאיים
= נגזרות =
* הכליא
* הכלאה
= ראו גם =
* מסכת כלאים
* שעטנז
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מצות לא תעשה
קטגוריה:זוגי
מַסֶּכֶת כִּלְאַיִם
# המסכת הרביעית בסדר זרעים, שהוא הסדר הראשון במשנה ובתלמוד. מסכת זו מפרטת את הלכות כלאיים - זריעת זרעים (שיבלים, ירקות, אילנות) האסורים זה בזה.
= ראו גם =
* תורה
* משנה
* תלמוד
= קישורים חיצוניים =
כלאים
כלאים
= גיזרון =
* מן המקרא. הפועל כָּלָא סביר שהמונח התייחס תחילה לזיווג בין בעלי חיים שדרכו להיעשות על ידי כליאתם בדיר אחד, ומשם הורחב לצמחים ואריגה. אפשרות רחוקה יותר שהשורש כ־ל־א שמשמעו קשירה ומניעה כולל גם חיבור.
* לשון געז, כֵּלְאֵי בהוראת שניים . כָּלאֶ בהוראת האחר. השוו בערבית כִּילאֻמַה كلاهما בהוראת שניהם . ראו גם, "כִּילֲ" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%83%D9%84%D8%A7 كلا] .
= צירופים =
* בן כלאיים
* רכב כלאיים
* יצור כלאיים
= נגזרות =
* הכליא
* הכלאה
= ראו גם =
* מסכת כלאים
* שעטנז
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מצות לא תעשה
קטגוריה:זוגי
מַסֶּכֶת כִּלְאַיִם
# המסכת הרביעית בסדר זרעים, שהוא הסדר הראשון במשנה ובתלמוד. מסכת זו מפרטת את הלכות כלאיים - זריעת זרעים (שיבלים, ירקות, אילנות) האסורים זה בזה.
= ראו גם =
* תורה
* משנה
* תלמוד
= קישורים חיצוניים =
כלאים
כלאים
n/a
n/a
# 
#
נס"ט
נס"ט
# ניסוי טיסה.

קטגוריה:ראשי תיבות
AOB
=ראו גם=
* AOA
* AOSS
=ראו גם=
* AOA
* AOSS
סקנדל
סְקַנְדָל
# אירוע מביש , מאוס ומבייש.
=גיזרון=
מקורה של המילה הוא ביוונית , סקנדל (skandalon) פירושה מלכודת לאויב. 
ההשערה היא שהמקור היא מלכודת עם מנגנון קפיץ כלשהו כיוון שמקור המילה כנראה בפועל הינדו-אירופי שפירושו לקפוץ.
=תרגום=
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:אנגלית
=גיזרון=
מקורה של המילה הוא ביוונית , סקנדל (skandalon) פירושה מלכודת לאויב. 
ההשערה היא שהמקור היא מלכודת עם מנגנון קפיץ כלשהו כיוון שמקור המילה כנראה בפועל הינדו-אירופי שפירושו לקפוץ.
=תרגום=
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:אנגלית
אנו
אָנוּ
# כינוי המציין גוף ראשון רבים (מדברים).
#:* איננו מכריזים בזאת ש"אנו חובבים שירה", ענו הדייגים והנהנו בשלילה.
=גזרון=
* תיבת "אנו" השייכת לרובד העברית-המשנאית, שימשה כמקבילתה של תיבת אנחנו המקראית.
=מילים נרדפות=
* אנחנו, נחנו (במקרא)
=תרגום=
קטגוריה:כינויי גוף
=גזרון=
* תיבת "אנו" השייכת לרובד העברית-המשנאית, שימשה כמקבילתה של תיבת אנחנו המקראית.
=מילים נרדפות=
* אנחנו, נחנו (במקרא)
=תרגום=
קטגוריה:כינויי גוף
אים
אִיֵּם
# הפיל אימה. הזהיר מישהו מפני דבר רע שהוא מתכוון לגרום לו כגון: פגיעה, הטלת עונש וכדומה.
=גיזרון=
* גזירת פועל מן אימה.
=צירופים=
* לא מאיימים על יונה ביין
* מבט מאיים
* טון מאיים
=נגזרות=
*איום
*מאיים
*<big>אֻיֵּם</big> (צורת הסביל)
**מאוים
אָיֹם
# מפחיד, מעורר פחד ואימה.
#בהשאלה: נשגב, מלא הדר, מעורר תחושת נחיתות
# בהשאלה: גרוע מאוד
#:* האוכל במזנון היה ממש איום
=גיזרון=
* לשון המקרא. המשמעות "גרוע מאוד" מופיעה לראשונה בעברית החדשה.
*מופיע גם ב, אולם פירוש הביטוי איומה כנדגלות אינו ודאי.
=צירופים=
* איום ונורא
=מילים נרדפות=
* מבהיל
* נורא
=ניגודים=
* נהדר (2)
* נפלא (2)
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: apaísios)
::: (תעתיק: friktós)
*ערבית: (תעתיק: רַהִיב)
*רוסית: (תעתיק: strášnyj)
=ראו גם=
* אימה
* אימתני
=גיזרון=
* גזירת פועל מן אימה.
=צירופים=
* לא מאיימים על יונה ביין
* מבט מאיים
* טון מאיים
=נגזרות=
*איום
*מאיים
*<big>אֻיֵּם</big> (צורת הסביל)
**מאוים
אָיֹם
# מפחיד, מעורר פחד ואימה.
#בהשאלה: נשגב, מלא הדר, מעורר תחושת נחיתות
# בהשאלה: גרוע מאוד
#:* האוכל במזנון היה ממש איום
=גיזרון=
* לשון המקרא. המשמעות "גרוע מאוד" מופיעה לראשונה בעברית החדשה.
*מופיע גם ב, אולם פירוש הביטוי איומה כנדגלות אינו ודאי.
=צירופים=
* איום ונורא
=מילים נרדפות=
* מבהיל
* נורא
=ניגודים=
* נהדר (2)
* נפלא (2)
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: apaísios)
::: (תעתיק: friktós)
*ערבית: (תעתיק: רַהִיב)
*רוסית: (תעתיק: strášnyj)
=ראו גם=
* אימה
* אימתני
זאת
זֹאת
#כינוי רמז לַנִּמְצֵאת כָּאן.
#דָּבָר זֶה, עִנְיָן זֶה.
#:*"וְלֹא אָרוּץ בְּלֵב חָרֵד / וְאֵשֵׁב עַל קְבוּרָתְךָ? / אֱמֶת, אִם אֶעֱשֶׂה כָזֹאת / אֱהִי בוֹגֵד בְּאַחְוָתְךָ!" ([http://benyehuda.org/hanagid/teh107.html "הֲיָם בֵּינִי וּבֵינֶךָ"], ר' שמואל הנגיד)
= גיזרון =
* לשון המקרא. מקביל לפיניקית 𐤆 (ז), ארמית דָּא<ref>https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%93%D6%B8%D6%BC%D7%90_II?lang=he</ref> (חילופי ז־ד מהאות הפרוטו־שמית ḏ, גם ארמית דְּנָא = עברית זה<ref>https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%93%D6%B5%D6%BC%D7%9F?lang=he</ref>), אוגריתית 𐎄 (ד)<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 252</ref>.
=ראו גם=
*ההוא
*ההיא

קטגוריה:כינויי גוף
=מידע נוסף=
המילה "זאתי" אינה תקנית והשימוש בה לא נכון. להרחבה ראו כאן , [https://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/kraza-14.pdf מה רע במילה הזאתי?], האקדמיה ללשון העברית.
= גיזרון =
* לשון המקרא. מקביל לפיניקית 𐤆 (ז), ארמית דָּא<ref>https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%93%D6%B8%D6%BC%D7%90_II?lang=he</ref> (חילופי ז־ד מהאות הפרוטו־שמית ḏ, גם ארמית דְּנָא = עברית זה<ref>https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%93%D6%B5%D6%BC%D7%9F?lang=he</ref>), אוגריתית 𐎄 (ד)<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 252</ref>.
=ראו גם=
*ההוא
*ההיא

קטגוריה:כינויי גוף
=מידע נוסף=
המילה "זאתי" אינה תקנית והשימוש בה לא נכון. להרחבה ראו כאן , [https://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/kraza-14.pdf מה רע במילה הזאתי?], האקדמיה ללשון העברית.
זו
זוֹ
# כינוי המרמז על נקבה.
=גיזרון=
*מן לשון חז"ל.
=צירופים=
*לא זו אף זו
*גם זו לטובה
=מילים נרדפות=
*זאת
*זֹה
*דא
=ראו גם=
* כינוי רמז
* זֶה

קטגוריה:כינויי גוף
זוּ
# מילת-חיבור: אֲשֶׁר, שֶׁ־.
=מילים נרדפות=
*אשר
*כי
*דִּי
=מידע נוסף=
במאמר "[http://humanities.tau.ac.il/segel/chaimco/files/2013/11/חדשים-גם-ישנים1.pdf#page=9 קביעות תקן בלשון - חדשים גם ישנים]" (מתוך: "מאתים וחמשים שנות עברית חדשה") סוקר ד"ר חיים כהן את ההפרדה בין "זוֹ" בחולם ו"זוּ" בשורוק. הוא גורס שההפרדה, המקובלת כיום כתקנית, היא תוצאת דקדוקים של מתקני לשון, ואינה בהכרח משקפת את ההגייה הקדומה. הוא מסתמך על לשונאים התומכים במסורת ההגייה האשכנזית (בשורוק) במספר ביטויים, כגון: "מצה זוּ שאנו אוכלים", "נחום איש גמזוּ", "לא זוּ אף זוּ", "הרי את מקודשת לי בטבעת זוּ", וכדומה. בנוסף, הוא מציע לפרש מופעים של "זוּ" במקרא ככינוי רמז מיוחד, ללא הפרדה בין מינים. לדוגמה: עַם זוּ קָנִיתָ (שמות ט"ו, ט"ז) ניתן לפרש "עם זה אשר קנית". תרגום אונקלוס לארמית מתאים לפירוש זה.

קטגוריה:מילות חיבור
=גיזרון=
*מן לשון חז"ל.
=צירופים=
*לא זו אף זו
*גם זו לטובה
=מילים נרדפות=
*זאת
*זֹה
*דא
=ראו גם=
* כינוי רמז
* זֶה

קטגוריה:כינויי גוף
זוּ
# מילת-חיבור: אֲשֶׁר, שֶׁ־.
=מילים נרדפות=
*אשר
*כי
*דִּי
=מידע נוסף=
במאמר "[http://humanities.tau.ac.il/segel/chaimco/files/2013/11/חדשים-גם-ישנים1.pdf#page=9 קביעות תקן בלשון - חדשים גם ישנים]" (מתוך: "מאתים וחמשים שנות עברית חדשה") סוקר ד"ר חיים כהן את ההפרדה בין "זוֹ" בחולם ו"זוּ" בשורוק. הוא גורס שההפרדה, המקובלת כיום כתקנית, היא תוצאת דקדוקים של מתקני לשון, ואינה בהכרח משקפת את ההגייה הקדומה. הוא מסתמך על לשונאים התומכים במסורת ההגייה האשכנזית (בשורוק) במספר ביטויים, כגון: "מצה זוּ שאנו אוכלים", "נחום איש גמזוּ", "לא זוּ אף זוּ", "הרי את מקודשת לי בטבעת זוּ", וכדומה. בנוסף, הוא מציע לפרש מופעים של "זוּ" במקרא ככינוי רמז מיוחד, ללא הפרדה בין מינים. לדוגמה: עַם זוּ קָנִיתָ (שמות ט"ו, ט"ז) ניתן לפרש "עם זה אשר קנית". תרגום אונקלוס לארמית מתאים לפירוש זה.

קטגוריה:מילות חיבור
כאן
כָּאן
# במקום הזה.
=גיזרון=
* כָּה, המקבילה הארמית לכֹּה. בתוספת ־ן המשמשת לסגירת הברות בלשון חז"ל. כנראה מקביל לחיתית בהגיית: כָּא (kā) בהוראת כאן.
=צירופים=
* כאן ועכשיו
* מכאן ואילך
* עד כאן
* פנים לכאן ולכאן
=מילים נרדפות=
* הלום
* הנה
* פֹּה
=ניגודים=
* הלאה
* הרחק
* שָׁם
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:כיוונים
=גיזרון=
* כָּה, המקבילה הארמית לכֹּה. בתוספת ־ן המשמשת לסגירת הברות בלשון חז"ל. כנראה מקביל לחיתית בהגיית: כָּא (kā) בהוראת כאן.
=צירופים=
* כאן ועכשיו
* מכאן ואילך
* עד כאן
* פנים לכאן ולכאן
=מילים נרדפות=
* הלום
* הנה
* פֹּה
=ניגודים=
* הלאה
* הרחק
* שָׁם
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:כיוונים
היכן
הֵיכָן (גם: אֵיכָן)
# בְּאֵיזֶה מָקוֹם?
=מילים נרדפות=
* איפה
* איה
* אי
=תרגום=
* צרפתית: (הגייה: אוּ)
קטגוריה:תואר־הפועל
=ראו גם=
*אִכֵּן

קטגוריה:הלחם בסיסים
הֵיכָן (גם: אֵיכָן)
# בְּאֵיזֶה מָקוֹם?
=מילים נרדפות=
* איפה
* איה
* אי
=תרגום=
* צרפתית: (הגייה: אוּ)
קטגוריה:תואר־הפועל
=ראו גם=
*אִכֵּן

קטגוריה:הלחם בסיסים
סוציאליזם חזירי
סוצִיאלִיזם חַזִירִי
# כינוי גנאי לתפיסת העולם הסוציאליסטית.
#:* <ref>Ynet, [http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-4145112,00.html סוציאליזם חזירי - הסיבה האמיתית לשביתה במשק], אורית-קלייר ארזי, 07.11.11</ref>
=גיזרון=
* כינוי שהומצא בתגובה למונח "קפיטליזם חזירי". בטוי כזה, כמו הביטוי המנוגד לו, קיים רק בעברית.
=ניגודים=
* קפיטליזם חזירי
=ראו גם=
* קפיטליזם
* נאו-ליברליזם
* סוציאל פופוליזם
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.calcalist.co.il/local/articles/0,7340,L-3565009,00.html יו"ר ועד עובדי הרכבת גילה אדרעי ביקשה מהנהלת החברה לסדר ל־400 נהגי הקטר ברכבת מכשירי אייפד. ]
* [http://maavak.org.il/maavak/ תנועת מאבק סוציאליסטי - למען חברה משוחררת מזוועות העוני, הניצול, הדיכוי, המלחמות, הכיבוש והרס הסביבה]
* [http://www.nrg.co.il/online/16/ART2/352/395.html?hp=16&cat=1901&loc=4 נפוטיזם: רבע מהעובדים בחב' חשמל התקבלו בזכות קירבת משפחה]
=הערות שוליים=
קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* כינוי שהומצא בתגובה למונח "קפיטליזם חזירי". בטוי כזה, כמו הביטוי המנוגד לו, קיים רק בעברית.
=ניגודים=
* קפיטליזם חזירי
=ראו גם=
* קפיטליזם
* נאו-ליברליזם
* סוציאל פופוליזם
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.calcalist.co.il/local/articles/0,7340,L-3565009,00.html יו"ר ועד עובדי הרכבת גילה אדרעי ביקשה מהנהלת החברה לסדר ל־400 נהגי הקטר ברכבת מכשירי אייפד. ]
* [http://maavak.org.il/maavak/ תנועת מאבק סוציאליסטי - למען חברה משוחררת מזוועות העוני, הניצול, הדיכוי, המלחמות, הכיבוש והרס הסביבה]
* [http://www.nrg.co.il/online/16/ART2/352/395.html?hp=16&cat=1901&loc=4 נפוטיזם: רבע מהעובדים בחב' חשמל התקבלו בזכות קירבת משפחה]
=הערות שוליים=
קטגוריה:ביטויים
היפותטי
=גיזרון=
* מלטינית. ראה סימוכין והרחבה במילון האטימולוגי: https://www.etymonline.com/search?q=hypothetical
=צירופים=
* סילוגיזם היפותטי
=ניגודים=
* אמפירי
* ממשי
=תרגום=
קטגוריה:אנגלית
קטגוריה:יוונית
#:משוער, תאורטי
=גיזרון=
* מלטינית. ראה סימוכין והרחבה במילון האטימולוגי: https://www.etymonline.com/search?q=hypothetical
=צירופים=
* סילוגיזם היפותטי
=ניגודים=
* אמפירי
* ממשי
=תרגום=
קטגוריה:אנגלית
קטגוריה:יוונית
בניה
בְּנִיָּה
# תהליך יצירתו, הקמתו או הרכבתו של מבנה מכל סוג שהוא.
#:* חציבת מערות במקביל לבניית בקתות פשוטות ביותר מעצים וענפים היו מעשי הבנייה הראשונים של האדם.
=גיזרון=
* שם פעולה מן בנה שבמקרא.
=צירופים=
* בנייה ורנקולרית
* בנייה קונבנציונלית
* בנייה קונבנציונלית
* בנייה טרומית
* בנייה ירוקה
=מילים נרדפות=
* בינוי
* הַרְכָּבָה
* יִסּוּד
=ראו גם=
* בִּנְיָן
בְּנָיָה
# שם פרטי לזכר.
=ראו גם=
*בניהו
*אליה

קטגוריה:שמות
=גיזרון=
המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל.
=פרשנים מפרשים=
אונקלוס: בנין
רד"ק: שם בשקל (משקל) שמלה.
מצודות: הוא הצלע המערבי 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* שם פעולה מן בנה שבמקרא.
=צירופים=
* בנייה ורנקולרית
* בנייה קונבנציונלית
* בנייה קונבנציונלית
* בנייה טרומית
* בנייה ירוקה
=מילים נרדפות=
* בינוי
* הַרְכָּבָה
* יִסּוּד
=ראו גם=
* בִּנְיָן
בְּנָיָה
# שם פרטי לזכר.
=ראו גם=
*בניהו
*אליה

קטגוריה:שמות
=גיזרון=
המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל.
=פרשנים מפרשים=
אונקלוס: בנין
רד"ק: שם בשקל (משקל) שמלה.
מצודות: הוא הצלע המערבי 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שמאל
שְׂמֹאל
# הכיוון הנגדי לימין.
# אחד מרוחות השמים, הנמצא בצד שמאל (1) כאשר פונים אל השמש הזורחת.
# השקפה פוליטית המזוהה בצד הכלכלי עם סוציאליזם, ובצד החברתי עם פרוגרסיביות וזכויות אדם.
# בכלי שיט, הצד הנגדי לצד ימין כשהפנים אל החרטום.
=גיזרון=
* אכדית: ; ערבית: , ארמית: ; מצרית קדומה: smer - יד שמאל..<ref>E.A Wallis Budge, An Egyptian Hieroglyphic Dictionary, 1920, [https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/671/mode/1up?view=theater pp. 671].</ref>
=צירופים=
*לא ידע בין ימינו לשמאלו
*שמאל דוחה וימין מקרבת
=נגזרות=
*שמאלי
*שמאלן
*השמיל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כיוונים
שְׂמֹאל
# הכיוון הנגדי לימין.
# אחד מרוחות השמים, הנמצא בצד שמאל (1) כאשר פונים אל השמש הזורחת.
# השקפה פוליטית המזוהה בצד הכלכלי עם סוציאליזם, ובצד החברתי עם פרוגרסיביות וזכויות אדם.
# בכלי שיט, הצד הנגדי לצד ימין כשהפנים אל החרטום.
=גיזרון=
* אכדית: ; ערבית: , ארמית: ; מצרית קדומה: smer - יד שמאל..<ref>E.A Wallis Budge, An Egyptian Hieroglyphic Dictionary, 1920, [https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/671/mode/1up?view=theater pp. 671].</ref>
=צירופים=
*לא ידע בין ימינו לשמאלו
*שמאל דוחה וימין מקרבת
=נגזרות=
*שמאלי
*שמאלן
*השמיל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כיוונים
ימין
יָמִין
# פלג הגוף בו נמצאת היד הדומיננטית אצל מרבית בני-אדם.
# הכיוון אליו מפנה יד זו.
# השקפה פוליטית שמבחינה כלכלית מזוהה עם קפיטליזם, ומבחינה חברתית עם שמרנות ולאומנות.
# אחד מרוחות השמים, הנמצא מצד ימין (2), כאשר פונים אל השמש הזורחת.
# שם פרטי לזכר.
# בכלי שיט: הצד הנגדי לצד שמאל כשהפנים אל החרטום.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות. כגון; אכדית: immu; אוגריתית: ימן; ארמית: יַמִּינָא; ערבית: .
=מידע נוסף=
* בניב נבטי-עברי במערת האיגרות ובמסמכים מימי הממלכה הנבטית השייכים לגבירה יהודייה בשם בבתא מופיע הביטוי "ימָיְינא" "yamaynʾ" - ימין.
* קופטית: וִונַאם winam, מושאלת ממצרית קדומה: "וֲונמִי" [https://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?single=1&basename=%2fdata%2fsemham%2fegyet&text_number=+941&root=config wnmy] בהוראת להַיימין, לפנות ימינה. נגזר מן ימן [https://en.wiktionary.org/wiki/jmn#Egyptian jmn] בהוראת מערבי, ימין.
=צירופים=
*אטר יד ימינו
*ברגל ימין
*יד ימינו
*נשבע בימינו
*ימין משה
*לא ידע בין ימינו לשמאלו
*שמאל דוחה וימין מקרבת
*לא סר ימין ושמאל
*אם השמאל ואימין ואם הימין ואשמאיל
=נגזרות=
*בנימין
*ימני
*ימיני
*הימין
=מילים נרדפות=
* דרום (4)
* נגב (4)
* תימן (4)
=ראו גם=
* צד
* קדים
* אחור
=הערות שוליים=
קטגוריה:כיוונים
קטגוריה:פוליטיקה
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות. כגון; אכדית: immu; אוגריתית: ימן; ארמית: יַמִּינָא; ערבית: .
=מידע נוסף=
* בניב נבטי-עברי במערת האיגרות ובמסמכים מימי הממלכה הנבטית השייכים לגבירה יהודייה בשם בבתא מופיע הביטוי "ימָיְינא" "yamaynʾ" - ימין.
* קופטית: וִונַאם winam, מושאלת ממצרית קדומה: "וֲונמִי" [https://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?single=1&basename=%2fdata%2fsemham%2fegyet&text_number=+941&root=config wnmy] בהוראת להַיימין, לפנות ימינה. נגזר מן ימן [https://en.wiktionary.org/wiki/jmn#Egyptian jmn] בהוראת מערבי, ימין.
=צירופים=
*אטר יד ימינו
*ברגל ימין
*יד ימינו
*נשבע בימינו
*ימין משה
*לא ידע בין ימינו לשמאלו
*שמאל דוחה וימין מקרבת
*לא סר ימין ושמאל
*אם השמאל ואימין ואם הימין ואשמאיל
=נגזרות=
*בנימין
*ימני
*ימיני
*הימין
=מילים נרדפות=
* דרום (4)
* נגב (4)
* תימן (4)
=ראו גם=
* צד
* קדים
* אחור
=הערות שוליים=
קטגוריה:כיוונים
קטגוריה:פוליטיקה
קטגוריה:שמות
אנכי
אָנֹכִי {{משני|א}}
# כינוי המציין גוף ראשון יחיד.
=גיזרון=
* מקראי. בניבים כנעניים שאינם עברית: צידונית<ref>KAI 9 A, 10 (מצבת יחומלך), 11, 12, 13 (הסרקופג של תבנת), 14 (הסרקופג של אשמונעזר השני), 17, 24, 26, 35, 43, 48, 49, 50, 54, 57, 59, 79, 288, 293</ref> ומואבית<ref>KAI 181 (מצבת מישע)</ref> 𐤀𐤍𐤊 (אנכ), ובצידונית גם 𐤀𐤍𐤊𐤉‎ (אנכי)<ref>KAI 49 F, 49 O, 89</ref><ref>A Comparative Semitic Lexicon of the Phoenician and Punic Languages, Richard S. Tomback, page 36</ref>, אוגריתית: 𐎀𐎐𐎋 (אַנכ)<ref>לוחות UT 2 Aqht II, Krt, 49 II, 51 IV, 129, 137</ref>; אכדית: אַנַכוּ , מצרית קדומה ȧnuk<ref>Egyptian Hieroglyphic Dictionary, E. A. Wallis Budge, 1920, page 60.</ref>.
==פרשנים מפרשים==
מלבי"ם: אנכי נבדלת מאני בכך שעיקר הוראתה להדגיש שלילת האחר.
=מידע נוסף=
* משערים שהצורה הפרוטושמית של המילה היתה ʔanāku*. היסוד -ʔan מופיע בכינויי גוף נוספים (כגון אֲנִי, אַתָּה < ʔanta*), והסיומת āku- היתה, כנראה, סיומת גוף ראשון קדומה, שבעברית שרדה רק במילה זו.
*הצורה הפרוטושמית הפכה בעברית הקדומה ל-ʔanōku* בעקבות המעתק הכנעני. השינוי מ-u ל-i בהברה האחרונה, המשתקף בצורה אָנֹכִי, הוא, כנראה, פרי דיסימילצית התנועות העגולות o ו-u.
=הערות שוליים=
קטגוריה:כינויי גוף
אָנֹכִי {{משני|ב}}
# שרואה את טובת עצמו בלבד ומתעלם מרצון זולתו.
=נגזרות=
*אֲנֹכִיּוּת
=ניגודים=
*נדיב
*אדיב
=ראו גם=
*נרקיסיסט
*כפוי טובה
אֲנָכִי
# שפונה כלפי מרכז כדור הארץ, ניצב.
# שיוצר עם קו שני זווית ישרה (90°), ניצב, מאונך.
= גיזרון =
* חידוש מן אנך.
=נרדפות=
*ורטיקלי (לעז)
*מאונך
*ניצב
=ניגודים=
*אופקי
*מאוזן
= תרגום =
*# 
*#
=ראו גם=
*זקוף
*תמיר
*ישר

קטגוריה:מילים אוגריתיות
אָנֹכִי {{משני|א}}
# כינוי המציין גוף ראשון יחיד.
=גיזרון=
* מקראי. בניבים כנעניים שאינם עברית: צידונית<ref>KAI 9 A, 10 (מצבת יחומלך), 11, 12, 13 (הסרקופג של תבנת), 14 (הסרקופג של אשמונעזר השני), 17, 24, 26, 35, 43, 48, 49, 50, 54, 57, 59, 79, 288, 293</ref> ומואבית<ref>KAI 181 (מצבת מישע)</ref> 𐤀𐤍𐤊 (אנכ), ובצידונית גם 𐤀𐤍𐤊𐤉‎ (אנכי)<ref>KAI 49 F, 49 O, 89</ref><ref>A Comparative Semitic Lexicon of the Phoenician and Punic Languages, Richard S. Tomback, page 36</ref>, אוגריתית: 𐎀𐎐𐎋 (אַנכ)<ref>לוחות UT 2 Aqht II, Krt, 49 II, 51 IV, 129, 137</ref>; אכדית: אַנַכוּ , מצרית קדומה ȧnuk<ref>Egyptian Hieroglyphic Dictionary, E. A. Wallis Budge, 1920, page 60.</ref>.
==פרשנים מפרשים==
מלבי"ם: אנכי נבדלת מאני בכך שעיקר הוראתה להדגיש שלילת האחר.
=מידע נוסף=
* משערים שהצורה הפרוטושמית של המילה היתה ʔanāku*. היסוד -ʔan מופיע בכינויי גוף נוספים (כגון אֲנִי, אַתָּה < ʔanta*), והסיומת āku- היתה, כנראה, סיומת גוף ראשון קדומה, שבעברית שרדה רק במילה זו.
*הצורה הפרוטושמית הפכה בעברית הקדומה ל-ʔanōku* בעקבות המעתק הכנעני. השינוי מ-u ל-i בהברה האחרונה, המשתקף בצורה אָנֹכִי, הוא, כנראה, פרי דיסימילצית התנועות העגולות o ו-u.
=הערות שוליים=
קטגוריה:כינויי גוף
אָנֹכִי {{משני|ב}}
# שרואה את טובת עצמו בלבד ומתעלם מרצון זולתו.
=נגזרות=
*אֲנֹכִיּוּת
=ניגודים=
*נדיב
*אדיב
=ראו גם=
*נרקיסיסט
*כפוי טובה
אֲנָכִי
# שפונה כלפי מרכז כדור הארץ, ניצב.
# שיוצר עם קו שני זווית ישרה (90°), ניצב, מאונך.
= גיזרון =
* חידוש מן אנך.
=נרדפות=
*ורטיקלי (לעז)
*מאונך
*ניצב
=ניגודים=
*אופקי
*מאוזן
= תרגום =
*# 
*#
=ראו גם=
*זקוף
*תמיר
*ישר

קטגוריה:מילים אוגריתיות
נחנו
נַחְנוּ
# גוף ראשון רבים.
=גיזרון=
* מקור המילה מקראי. מופיע גם ב[https://www.imj.org.il/he/collections/394413 מכתבי- לכיש] - . המילה זהה למילה בערבית نَحْنُ (נַחְנֻ) בצורה ובמשמעות. גם בארמית יש מילה דומה - "נַחְנָא" .
=מילים נרדפות=
* אנו
* אנחנו
= תרגום =
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:כינויי גוף
נַחְנוּ
# גוף ראשון רבים.
=גיזרון=
* מקור המילה מקראי. מופיע גם ב[https://www.imj.org.il/he/collections/394413 מכתבי- לכיש] - . המילה זהה למילה בערבית نَحْنُ (נַחְנֻ) בצורה ובמשמעות. גם בארמית יש מילה דומה - "נַחְנָא" .
=מילים נרדפות=
* אנו
* אנחנו
= תרגום =
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:כינויי גוף
בית ספר דתי
בֵּית סֵפֶר דָּתִי
# בית ספר אשר מלמד ילדים דתיים בזיקה לדת שבה הם מאמינים.
* ציון לומד בבית ספר דתי.
=ראו גם=
* בית ספר
* בית ספר ממלכתי דתי

קטגוריה:בית ספר
=ראו גם=
* בית ספר
* בית ספר ממלכתי דתי

קטגוריה:בית ספר
תותח חרטום
תּוֹתָח חַרְטוֹם
# באוניות מפרשים מלחמתיות: כל אחד משני התותחים ארוכי־הקנה שהיו מוצבים בחרטום וירו ישר לפנים. שימשו בעת מרדף אחר אוניית אויב, ונועדו לעצור את מנוסתה על ידי פגיעה בחיבל ובמפרשים.
=גיזרון=
* תרגום מאנגלית: bow chaser.
=תרגום=
* צרפתית: <small>(תותח מרדף)</small>
=מילים נרדפות=
* תותח מרדף קדמי
=ראו גם=
* תותח ירכתיים
* תותח מרדף אחורי
* מרדף כללי
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:כלי נשק
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* תרגום מאנגלית: bow chaser.
=תרגום=
* צרפתית: <small>(תותח מרדף)</small>
=מילים נרדפות=
* תותח מרדף קדמי
=ראו גם=
* תותח ירכתיים
* תותח מרדף אחורי
* מרדף כללי
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:כלי נשק
קטגוריה:ימאות
אפגניסטן
אַפְגָּנִיסְטָן
# מדינה במרכז אסיה. היא גובלת באיראן במערב, בפקיסטן בדרום ובמזרח, בטורקמניסטן ובאוזבקיסטן בצפון, בטג'יקיסטן בצפון מזרח וברפובליקה העממית של סין בחלק המזרחי ביותר של המדינה.
=גיזרון=
* שם אפגניסטן ( افغانستان,afġānistān) פירושו "ארץ האפגנים", ומקורו בקבוצה האתנית "אפגנים" (افغان afġān), והוא מיוחס לעם פשטוני (פתאנים) מימי הביניים ומהתקופה החדשה המוקדמת.
:הסיומת הפרסית -סטן בפרושה "מקום", בולטת בשפות רבות באזור.
=נגזרות=
* אפגניסטני
=ראו גם=
* נספח ארצות העולם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדינות
=גיזרון=
* שם אפגניסטן ( افغانستان,afġānistān) פירושו "ארץ האפגנים", ומקורו בקבוצה האתנית "אפגנים" (افغان afġān), והוא מיוחס לעם פשטוני (פתאנים) מימי הביניים ומהתקופה החדשה המוקדמת.
:הסיומת הפרסית -סטן בפרושה "מקום", בולטת בשפות רבות באזור.
=נגזרות=
* אפגניסטני
=ראו גם=
* נספח ארצות העולם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדינות
משלחת
מִשְׁלַחַת
# פעולה של שילוח. או השתלחות.
# קבוצת אנשים הנוסעת מטעם גוף מסוים ולמטרה מסוימת.
#:* משלחת הנוער הגיעה לפולין כדי ללמוד על השואה.
=גיזרון=
1. מופיע פעמיים במקרא. 2. שורש מקראי. ההטיה מהבנה שגויה בפסוק בתהלים הנ"ל. וראו עוד פרשנים מפרשים.
=פרשנים מפרשים=
*רד"ק: משלחת וגם משולח או השליח משמעו פרטים רבים שנשלחים בזה אחר זה.
=צירופים=
* משלחת דיפלומטית
* משלחת הסברה
* משלחת נוער
=גיזרון=
1. מופיע פעמיים במקרא. 2. שורש מקראי. ההטיה מהבנה שגויה בפסוק בתהלים הנ"ל. וראו עוד פרשנים מפרשים.
=פרשנים מפרשים=
*רד"ק: משלחת וגם משולח או השליח משמעו פרטים רבים שנשלחים בזה אחר זה.
=צירופים=
* משלחת דיפלומטית
* משלחת הסברה
* משלחת נוער
תא"מ
#תאימות אלקטרומגנטית.
#תיבות אלו מחוקות (לעתים נכתב: "מוקפות").
#תיק אזרחי בסדר דין מהיר.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בטכנולוגיה
קטגוריה:ראשי תיבות במשפטים#תאימות אלקטרומגנטית.
#תיבות אלו מחוקות (לעתים נכתב: "מוקפות").
#תיק אזרחי בסדר דין מהיר.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בטכנולוגיה
קטגוריה:ראשי תיבות במשפטים
רכבת מהירה
רַכֶּבֶת מְהִירָה
רכבת מהירה

# רכבת שמהירותה עולה על 160 קמ"ש.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רכבות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רכבות
ברוז
בַּרְוָז
# עוף־מים ממשפחת הברווזיים, קטן יותר מן האווז או הברבור ולו מקור שטוח וקרומי שחייה בין אצבעות רגליו.
# מאחז בעל שתי קרניים לקשירת חבל.
#:* "מטרתו של קשר ברווז לחבר חבל שמגיע מהרציף לברווז של כלי השיט." (סרטון הדרכה של בית הספר לשיט Blue Wave, 2012)
=גיזרון=
# הלחם בסיסים ע"פ הצירוף שב בן האווז. (ראו גם ברנש)
# Утка – "אוּטְקָה", בשל הדמיון לברווז השוחה במים. ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940.
=צירופים=
* ברווז עיתונאי
* ברווז צולע
* עור ברווז
* הליכת ברווז
* קשר ברווז
=נגזרות=
*ברווזן
*ברווזון
=מילים נרדפות=
* מאחז שליבה
* מאחז דו קרני (2)
=ראו גם=
* ברכיה
* מנדרין
* מרית
* שרשיר
* מאחז
* פין שליבה
* זקף
=קישורים חיצוניים=
*
*
*

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
קטגוריה:עופות מים
קטגוריה:הלחם בסיסים
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
# הלחם בסיסים ע"פ הצירוף שב בן האווז. (ראו גם ברנש)
# Утка – "אוּטְקָה", בשל הדמיון לברווז השוחה במים. ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940.
=צירופים=
* ברווז עיתונאי
* ברווז צולע
* עור ברווז
* הליכת ברווז
* קשר ברווז
=נגזרות=
*ברווזן
*ברווזון
=מילים נרדפות=
* מאחז שליבה
* מאחז דו קרני (2)
=ראו גם=
* ברכיה
* מנדרין
* מרית
* שרשיר
* מאחז
* פין שליבה
* זקף
=קישורים חיצוניים=
*
*
*

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
קטגוריה:עופות מים
קטגוריה:הלחם בסיסים
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
העיב
הֵעִיב
# החשיך, האפיל.
=גיזרון=
*כנראה מן עבים -עננים. המילה מופיעה פעם אחת במקרא: . תמר קציר כץ מביאה במאמרה "על דרכן של מילים מקראיות קשות אל לשון ימינו" את המילה כדוגמה למילה סתומה מהמקרא שחודשה בעת החדשה בהתבסס על מילה אחרת מהמקרא.
=סימוכין=
[http://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/Tamar-Katz-Lesonenu76.pdf "על דרכן של מילים מקראיות קשות אל לשון ימינו"], לשוננו עו (תשע"ד), עמ' 77—59, הערה 96.
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הֵעִיב
# החשיך, האפיל.
=גיזרון=
*כנראה מן עבים -עננים. המילה מופיעה פעם אחת במקרא: . תמר קציר כץ מביאה במאמרה "על דרכן של מילים מקראיות קשות אל לשון ימינו" את המילה כדוגמה למילה סתומה מהמקרא שחודשה בעת החדשה בהתבסס על מילה אחרת מהמקרא.
=סימוכין=
[http://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/Tamar-Katz-Lesonenu76.pdf "על דרכן של מילים מקראיות קשות אל לשון ימינו"], לשוננו עו (תשע"ד), עמ' 77—59, הערה 96.
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
גרבץ
גִרְבֵּץ
# גרד את מבושיו.
#:* גרבצתי משום שמגרד לי.
# ישב באפס מעשה.
#:* הוא רק גרבץ במקום לעזור.
=מקור=
* הלחם בסיסים של גרד + ביצים
=נגזרות=
* גרבוץ
* גרבצן
* גרבצת
=מילים נרדפות=
* נצנץ (2)
=ניגודים=
* פעלתן (2)
=תרגום=
* אנגלית: (2)
=מקור=
* הלחם בסיסים של גרד + ביצים
=נגזרות=
* גרבוץ
* גרבצן
* גרבצת
=מילים נרדפות=
* נצנץ (2)
=ניגודים=
* פעלתן (2)
=תרגום=
* אנגלית: (2)