OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
רמבוטן
רַמְבּוּטָן
# פרי עץ טרופי שמוצאו מדרום־מזרח אסיה. קליפתו אדומה ומכוסה בקוצים, ובשרו לבנבן ועסיסי. 
#:*<!--עם מקור, לא מומצא-->
=גזרון=
*המילה מצויה במספר רב של שפות, ומקורה בשפה המלאית: Rambutan, מקורו של הרמבוטן בארכיפלג המלאי, ובשפת המלאית פירוש המילה rambut שממנה הגיעה השם "רמבוטן" הוא "שעיר" - תיאור הולם לקליפת הפרי.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
=גזרון=
*המילה מצויה במספר רב של שפות, ומקורה בשפה המלאית: Rambutan, מקורו של הרמבוטן בארכיפלג המלאי, ובשפת המלאית פירוש המילה rambut שממנה הגיעה השם "רמבוטן" הוא "שעיר" - תיאור הולם לקליפת הפרי.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
מטרף
מְטֹרָף
# לוקה בנפשו, משוגע.
=גיזרון=
* פרשני המשנה פירשו מטורף ע"פ טרף המקביל בהוראתו ל: זע / מזועזע. בלבולו של פרעה כתוצאה מחלומותיו מגולמת בביטוי שתרגום יונתן מתרגם בארמית "וּמְטַרְפָא רוּחֵיהּ"
=מילים נרדפות=
* חולה נפש
* מג'נון
* משוגע
=ניגודים=
* שפוי
* מיושב בדעתו
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/insano insano]; loco; [https://dle.rae.es/orate orate], demente 
* צרפתית: fou
=ראו גם=
* מְזֻעֲזָע
* פסיכוטי

קטגוריה:פסיכולוגיה
מְטֹרָף
# לוקה בנפשו, משוגע.
=גיזרון=
* פרשני המשנה פירשו מטורף ע"פ טרף המקביל בהוראתו ל: זע / מזועזע. בלבולו של פרעה כתוצאה מחלומותיו מגולמת בביטוי שתרגום יונתן מתרגם בארמית "וּמְטַרְפָא רוּחֵיהּ"
=מילים נרדפות=
* חולה נפש
* מג'נון
* משוגע
=ניגודים=
* שפוי
* מיושב בדעתו
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/insano insano]; loco; [https://dle.rae.es/orate orate], demente 
* צרפתית: fou
=ראו גם=
* מְזֻעֲזָע
* פסיכוטי

קטגוריה:פסיכולוגיה
המהם
הִמְהֵם
# השמיע הגיים לא ברורים (המ, המ), בדר"כ להבעת היסוס.
# השמיע קול ללא הזזת השפתיים, פיזם, זמזם.
# אמר בקול נמוך.
=גיזרון=
*אונומטופיה.
=ראו גם=
*זמזם
*הָמָה
=תרגום=
*אנגלית: (1,3) (2)

קטגוריה:אונומטופיה
=גיזרון=
*אונומטופיה.
=ראו גם=
*זמזם
*הָמָה
=תרגום=
*אנגלית: (1,3) (2)

קטגוריה:אונומטופיה
אסטן
אֶסְטָן
# כוך שהיו נותנים שם את עצמות המתים.
#מבואה, מפתן.
=גיזרון=
קרויס גזר מיוונית: - עצם. אמנם לא נמצא שימוש במילה זו מלבד לעצמות עצמן. אחרים גזרו מפרסית: astōdān - כוך או כלי שבו מניחים את העצמות.<ref>קוהוט (הערוך השלם, [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48229&st=&pgnum=411 אסטן]) הקביל זאת למילה , אמנם הוראת מילה זו היא "מפתן", כמו משמעות 2. והעירו עליו בתוספות הערוך השלם (עמ' 54), ובמקום זאת הציעו את המילה הנ"ל.</ref> לדעת לעף מקורו מלטינית: ossuarium - כוך או כלי שבו מניחים את העצמות, והמילה התיוונה ונהייתה: ostuarion, והר' נשמטה. סברא זו מחוזקת מהנוסח המופיע בכתב יד: "איסטרון". [יש לציין שהמילה "איסטרון" מופיעה בחז"ל במקומות נוספים בהוראת: רחוב, וזו כנראה צורה משובשת של אסטרטא.]
 מקביל לפרסית: - מפתן. ככל הנראה מקביל למילה אִסְטְוָה, שמקורה מיוונית, ראו שם.
= תרגום =
* אנגלית 
* צרפתית 
* גרמנית
= ראו גם =
* סרקופג
* חפיסה
* גלוסקמה
=קישורים חיצוניים=
*הערך [https://ebydict.benyehuda.org/definition/view/9931 אֶסְטָן] במילון העברית הישנה והחדשה, מאת אליעזר בן-יהודה.
=הערות שוליים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:מוות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מלים שיתכן שהעתקתן השתבשה
=גיזרון=
קרויס גזר מיוונית: - עצם. אמנם לא נמצא שימוש במילה זו מלבד לעצמות עצמן. אחרים גזרו מפרסית: astōdān - כוך או כלי שבו מניחים את העצמות.<ref>קוהוט (הערוך השלם, [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48229&st=&pgnum=411 אסטן]) הקביל זאת למילה , אמנם הוראת מילה זו היא "מפתן", כמו משמעות 2. והעירו עליו בתוספות הערוך השלם (עמ' 54), ובמקום זאת הציעו את המילה הנ"ל.</ref> לדעת לעף מקורו מלטינית: ossuarium - כוך או כלי שבו מניחים את העצמות, והמילה התיוונה ונהייתה: ostuarion, והר' נשמטה. סברא זו מחוזקת מהנוסח המופיע בכתב יד: "איסטרון". [יש לציין שהמילה "איסטרון" מופיעה בחז"ל במקומות נוספים בהוראת: רחוב, וזו כנראה צורה משובשת של אסטרטא.]
 מקביל לפרסית: - מפתן. ככל הנראה מקביל למילה אִסְטְוָה, שמקורה מיוונית, ראו שם.
= תרגום =
* אנגלית 
* צרפתית 
* גרמנית
= ראו גם =
* סרקופג
* חפיסה
* גלוסקמה
=קישורים חיצוניים=
*הערך [https://ebydict.benyehuda.org/definition/view/9931 אֶסְטָן] במילון העברית הישנה והחדשה, מאת אליעזר בן-יהודה.
=הערות שוליים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:מוות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מלים שיתכן שהעתקתן השתבשה
בסמ"ח
בסמ"ח
# בית ספר למקצועות המחשב.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
אבירות
אַבִּירוּת
# מדת ותכונת האביר
#:
#:
= גזרון =
במצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה בצורת - ȧbar-"אָבַּרְ" , בהגייה מקובלת כיום- "גְ'בָּרְ" jbar כנראה כצורה נוספת וקדומה למילה-'פר'. האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' במילונו תירגם - "אַבִּיר" בהוראת - פר, שור, סוס . אותה הגייה מצרית - "אָבַּרְ", משמשת גם במשמעויות -"חבר", ו "בחברת-" .
= צירופים =
* אבירות לב
= מילים נרדפות =
* אומץ
* אצילות
* בן־חיל
* גבורה
* חוזק
=הערות שוליים=====אַבִּירוּת
# מדת ותכונת האביר
#:
#:
= גזרון =
במצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה בצורת - ȧbar-"אָבַּרְ" , בהגייה מקובלת כיום- "גְ'בָּרְ" jbar כנראה כצורה נוספת וקדומה למילה-'פר'. האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' במילונו תירגם - "אַבִּיר" בהוראת - פר, שור, סוס . אותה הגייה מצרית - "אָבַּרְ", משמשת גם במשמעויות -"חבר", ו "בחברת-" .
= צירופים =
* אבירות לב
= מילים נרדפות =
* אומץ
* אצילות
* בן־חיל
* גבורה
* חוזק
שישו ושמחו
שִׂישׂוּ ושׂימְחוּ
# מעין ברכה בהוראת "מהרו -לשמוח"!
#:* .
# אירוע לא צפוי או לא נעים
#:* אשתו הג'ינג'ית של הפוליטקאי המתחיל עשתה לו "שישו-ושימחו" כשגילתה על הרומן שלו עם מזכירתו הצעירה והבלונדינית.
=גזרון=
* במקורו שורש ש-ו-ש המקראי מופיע בהוראת "החפזות" או ריצה מלאת חיוּת", השוו לביטוי "שש אליי קרב" (ומכאן,כעבור זמן נשתיירה הוראת הפועל במשמעות: "שמחה") להלן דוגמאות לשורש ש-ו-ש במקרא: . . ניתן למצוא תעוד ספרותי לנגזרות השורש ש-ו-ש הלקוחים מן העברית הפיוטית של ימי הביניים בצורות: "בשיש" שהוראתן מקבילה ל: "עליצות". ואצל הפייטן ניסי אלנהרואני שכותב "שוש בשיש ישיש משוש איווים".
* לפיכך מבחינה מילולית הביטוי: 'שישו ושמחו' מורה על: 'שישו' בהוראת 'היחפזו' + 'לשמח' .
=ראו גם=
* שש אלי קרב
* משוֹש (-חיי)
* ששון
* שמחה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ברכות
=גזרון=
* במקורו שורש ש-ו-ש המקראי מופיע בהוראת "החפזות" או ריצה מלאת חיוּת", השוו לביטוי "שש אליי קרב" (ומכאן,כעבור זמן נשתיירה הוראת הפועל במשמעות: "שמחה") להלן דוגמאות לשורש ש-ו-ש במקרא: . . ניתן למצוא תעוד ספרותי לנגזרות השורש ש-ו-ש הלקוחים מן העברית הפיוטית של ימי הביניים בצורות: "בשיש" שהוראתן מקבילה ל: "עליצות". ואצל הפייטן ניסי אלנהרואני שכותב "שוש בשיש ישיש משוש איווים".
* לפיכך מבחינה מילולית הביטוי: 'שישו ושמחו' מורה על: 'שישו' בהוראת 'היחפזו' + 'לשמח' .
=ראו גם=
* שש אלי קרב
* משוֹש (-חיי)
* ששון
* שמחה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ברכות
טדי
טֶדִי
# שמו של השער הצפוני בחומת הר הבית בבית המקדש שבנה הורדוס בסוף ימי בית שני.
=גיזרון=
*המקור לשם בתקופה הפרסית קרוי היה "מגדל שרשן" (שם נרצח אנטיגונוס אחיו של אריסטובלוס) , והשם שונה כשהיוונית קנתה לה אחיזה וזאת לאחר כבושי אלכסנדר המוקדוני, ויתכן שיהודי דובר יוונית האחראי לתרומה עבור השער אחראי גם לשינוי השם שמצוי גם בבשורה עפ"י מתי, כקיצור של השם הפרטי בהגיית "תדאיוס" (Θαδδαῖος) הוא שליח הנצרות תדיאוס הקדוש.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
*המקור לשם בתקופה הפרסית קרוי היה "מגדל שרשן" (שם נרצח אנטיגונוס אחיו של אריסטובלוס) , והשם שונה כשהיוונית קנתה לה אחיזה וזאת לאחר כבושי אלכסנדר המוקדוני, ויתכן שיהודי דובר יוונית האחראי לתרומה עבור השער אחראי גם לשינוי השם שמצוי גם בבשורה עפ"י מתי, כקיצור של השם הפרטי בהגיית "תדאיוס" (Θαδδαῖος) הוא שליח הנצרות תדיאוס הקדוש.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
אונאת דברים
אוֹנָאַת דְּבָרִים
# הטעיית הזולת, גניבת דעת רעיונית (בשונה מן ההונאה הכלכלית)
=מקור=
* מלשון חז"ל.
* פרשני ימי הביניים ואחריהם אבן שושן, פרשו את "אונאת הדברים" גם כפעולה של הקנטה ולעג כלפי הגר ובעלי התשובה (הנחשבים בחזקת עמיתים) שהרי המקניטים ולועגים כלפי עמיתיהם שקולים לעוסקים במצג שווא של חברות או שותפות, קרי - הונאת דברים.
=מילים נרדפות=
* קונספירציה
* גניבת דעת
* מצג שווא
=ראו גם=
* אונאה
* הונאה
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* מלשון חז"ל.
* פרשני ימי הביניים ואחריהם אבן שושן, פרשו את "אונאת הדברים" גם כפעולה של הקנטה ולעג כלפי הגר ובעלי התשובה (הנחשבים בחזקת עמיתים) שהרי המקניטים ולועגים כלפי עמיתיהם שקולים לעוסקים במצג שווא של חברות או שותפות, קרי - הונאת דברים.
=מילים נרדפות=
* קונספירציה
* גניבת דעת
* מצג שווא
=ראו גם=
* אונאה
* הונאה
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
יה
יָהּ
# שם נוסף לאל
=גיזרון=
* מופיע במקרא כ"ה פעמים . ונמצא בשימוש כתוספית לשם פרטי או קיבוצי. בתרגום יונתן הארמי במקום יה מופיע: יי.
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:שם הקטגוריה
=גיזרון=
* מופיע במקרא כ"ה פעמים . ונמצא בשימוש כתוספית לשם פרטי או קיבוצי. בתרגום יונתן הארמי במקום יה מופיע: יי.
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:שם הקטגוריה
פיטאיה
פִּיטָאיָה
# שם כולל למשפחת צמחים ממשפחת הצבריים (קקטוסים), מזן Hylocereus undatus, שמקורם בדרום אמריקה. 
# פרי טרופי מזן Selenicereus. קליפת הפרי אדומה, ורודה-סגולה או צהובה. תוכן הפרי בצבע לבן והוא מלא בזרעים קטנים ושחורים.
= מילים נרדפות =
* פרי הדרקון
= גזרון =
* מקור השם במקסיקו: pitaya roja - שמו של הקקטוס, וצבעו של הפרי.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
= מילים נרדפות =
* פרי הדרקון
= גזרון =
* מקור השם במקסיקו: pitaya roja - שמו של הקקטוס, וצבעו של הפרי.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
אלו
אִלּוּ
# מילת תנאי שלילית.
=גיזרון=
*מופיע במקרא פעמיים, באסתר מלעיל [כמו ההגיה המקובלת] ובקהלת מלרע. במקום אחר בקהלת מופיע: , אמנם לדעת רוב המפרשים המשמעות שם היא: אוי לוֹ.
*הלחם של אִי + לוּ. קיימות מילים דומות בשפות שמיות נוספות - אכדית: , הלחם של +; סורית: (אִלָא), הלחם של אִי+לָא.
=נגזרות=
*כאילו
*אלולא
=תרגום=
קטגוריה:מילות ניגוד
אֵלּוּ
# כינוי רומז לצורת הריבוי.
=צירופים=
*אלו ואלו דברי אלהים חיים
*אֵי אֵלוּ<!---ביטוי. כמו מצאתי אי אלו חפצים ש..--->
=מילים נרדפות=
*אֵלֶּה
*הללו
*האל
=מידע נוסף=
*בלשון חז"ל שימש גם ככינוי רומז לעצמים רחוקים, אבל כיום משמש רק לעצמים קרובים.
*דגש לתפארת הקריאה באות למ"ד.
=קישורים חיצוניים=
*[https://hebrew-academy.org.il/2010/03/25/%d7%96%d7%90%d7%aa-%d7%95%d7%96%d7%95-%d7%90%d7%9c%d7%94-%d7%95%d7%90%d7%9c%d7%95/ זאת וזו, אלה ואלו], באתר האקדמיה ללשון העברית, 25/03/2010.
קטגוריה:מלים המנוקדות בדגש לתפארת הקריאה
אִלּוּ
# מילת תנאי שלילית.
=גיזרון=
*מופיע במקרא פעמיים, באסתר מלעיל [כמו ההגיה המקובלת] ובקהלת מלרע. במקום אחר בקהלת מופיע: , אמנם לדעת רוב המפרשים המשמעות שם היא: אוי לוֹ.
*הלחם של אִי + לוּ. קיימות מילים דומות בשפות שמיות נוספות - אכדית: , הלחם של +; סורית: (אִלָא), הלחם של אִי+לָא.
=נגזרות=
*כאילו
*אלולא
=תרגום=
קטגוריה:מילות ניגוד
אֵלּוּ
# כינוי רומז לצורת הריבוי.
=צירופים=
*אלו ואלו דברי אלהים חיים
*אֵי אֵלוּ<!---ביטוי. כמו מצאתי אי אלו חפצים ש..--->
=מילים נרדפות=
*אֵלֶּה
*הללו
*האל
=מידע נוסף=
*בלשון חז"ל שימש גם ככינוי רומז לעצמים רחוקים, אבל כיום משמש רק לעצמים קרובים.
*דגש לתפארת הקריאה באות למ"ד.
=קישורים חיצוניים=
*[https://hebrew-academy.org.il/2010/03/25/%d7%96%d7%90%d7%aa-%d7%95%d7%96%d7%95-%d7%90%d7%9c%d7%94-%d7%95%d7%90%d7%9c%d7%95/ זאת וזו, אלה ואלו], באתר האקדמיה ללשון העברית, 25/03/2010.
קטגוריה:מלים המנוקדות בדגש לתפארת הקריאה
אילו
אֵילוּ
# מילת שאלה, המבררת את זהותם של פרטים בקבוצה, בהקשר לפריט מידע כל שהוא.
=גיזרון=
*הלחם של אֵי + אֵלּוּ.
*בלשון חז"ל נכתב לפעמים גם בכתיב חסר, אמנם כיום מקובל לכתבו בכתיב מלא.
=קישורים חיצוניים=
*[https://hebrew-academy.org.il/2019/01/31/%d7%90%d7%99%d7%96%d7%94-%d7%90%d7%99%d7%96%d7%95-%d7%90%d7%99%d7%9c%d7%95/ איזה, איזו, אילו], באתר האקדמיה ללשון העברית, 31/01/2019.
אִילוֹ
# קריאה המביעה צער על אדם מסוים; אוי לו.
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא. 
*לדעת רוב הפרשנים המשמעות היא "אוי לו", אמנם לדעת התרגום הארמי הוא מקביל למילת התנאי אִלּוּ.
=ראו גם=
*אִי

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אֵילוּ
# מילת שאלה, המבררת את זהותם של פרטים בקבוצה, בהקשר לפריט מידע כל שהוא.
=גיזרון=
*הלחם של אֵי + אֵלּוּ.
*בלשון חז"ל נכתב לפעמים גם בכתיב חסר, אמנם כיום מקובל לכתבו בכתיב מלא.
=קישורים חיצוניים=
*[https://hebrew-academy.org.il/2019/01/31/%d7%90%d7%99%d7%96%d7%94-%d7%90%d7%99%d7%96%d7%95-%d7%90%d7%99%d7%9c%d7%95/ איזה, איזו, אילו], באתר האקדמיה ללשון העברית, 31/01/2019.
אִילוֹ
# קריאה המביעה צער על אדם מסוים; אוי לו.
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא. 
*לדעת רוב הפרשנים המשמעות היא "אוי לו", אמנם לדעת התרגום הארמי הוא מקביל למילת התנאי אִלּוּ.
=ראו גם=
*אִי

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
כילפה
כֵּילַפָּה
# כלי עבודה המשמש לשבירה או חריצה על גבי עץ.
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא, מופיעה בצורת הרבים. יש מי שסבר שצורת היחיד היא כֵּילַף, לדוגמא: . 
* - כלי מפץ עשוי מתכת, מכוש. התיבה העברית שאולה מצורת רבים או מצורת יחיד נקבה משוערת של המילה האכדית. בנוסף, המילה כנראה עברה סיגול (מעתק תנועות a-e). 
*קרוב לארמית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=kwlb+N%20&cits=all כּוּלְבָא] ולסורית: (כּוּלְבָּא) בהוראת: קרדום. בארמית התלמודית קיימת המילה "קולפא" בהוראת: אַלָּה.
=פרשנים מפרשים=
*תרגום השבעים: - אזמל לחיתוך אבנים.
*ראב"ע: "כלפות- בהתחלף הכ"ף בקו"ף, שהיו מקלפין."
*המאירי: "כלפות- והוא גם כן כלי מפץ, לועזים אותו מאל"ש (mails - מַפֵּץ)".
*דונש ([https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=755002&mm15=000000063010%2000&mismilla=5,17 תשובות על מנחם]): "וכלפות הם כפטישים בלשון הערב (=בערבית), ולא מכלי הקרב."
=מידע נוסף=
*יש אומרים שהמילה מופיעה פעם נוספת במקרא: על פי הפועל 'כרת', ברקע בעירת האש, יש טוענים שחלה פה שגיאת מעתק וצריך היה להכתב: .
=מילים נרדפות=
*מַפֵּץ
*מכוש
=ראו גם=
*כשיל
*גלב
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:כלי עבודה
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא, מופיעה בצורת הרבים. יש מי שסבר שצורת היחיד היא כֵּילַף, לדוגמא: . 
* - כלי מפץ עשוי מתכת, מכוש. התיבה העברית שאולה מצורת רבים או מצורת יחיד נקבה משוערת של המילה האכדית. בנוסף, המילה כנראה עברה סיגול (מעתק תנועות a-e). 
*קרוב לארמית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=kwlb+N%20&cits=all כּוּלְבָא] ולסורית: (כּוּלְבָּא) בהוראת: קרדום. בארמית התלמודית קיימת המילה "קולפא" בהוראת: אַלָּה.
=פרשנים מפרשים=
*תרגום השבעים: - אזמל לחיתוך אבנים.
*ראב"ע: "כלפות- בהתחלף הכ"ף בקו"ף, שהיו מקלפין."
*המאירי: "כלפות- והוא גם כן כלי מפץ, לועזים אותו מאל"ש (mails - מַפֵּץ)".
*דונש ([https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=755002&mm15=000000063010%2000&mismilla=5,17 תשובות על מנחם]): "וכלפות הם כפטישים בלשון הערב (=בערבית), ולא מכלי הקרב."
=מידע נוסף=
*יש אומרים שהמילה מופיעה פעם נוספת במקרא: על פי הפועל 'כרת', ברקע בעירת האש, יש טוענים שחלה פה שגיאת מעתק וצריך היה להכתב: .
=מילים נרדפות=
*מַפֵּץ
*מכוש
=ראו גם=
*כשיל
*גלב
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:כלי עבודה
כפרה
כַּפָּרָה {{משני|א}}
# מחילה על חטא.
=גיזרון=
*שם פעולה מהפועל המקראי כִּפֵּר.
=נגזרות=
*כפרות
*כפרת עוונות
*כפרה על־
=קישורין חיצוניים=
*האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2013/09/12/%d7%9b%d7%99%d7%a4%d7%a8-%d7%95%d7%9b%d7%a4%d7%a8%d7%94/ כיפר וכפרה], 12/09/2013.
כַּפָּרָה {{משני|ב}}
# כינוי חיבה.
#:*בוא לפה כפרה שלי!
=גיזרון=
*קיצור של הביטוי "כפרה עליך", ראו שם בגיזרון.
=מילים נרדפות=
*יקירי
*מותק
*נשמה

קטגוריה:כינויי חיבה
=גיזרון=
*שם פעולה מהפועל המקראי כִּפֵּר.
=נגזרות=
*כפרות
*כפרת עוונות
*כפרה על־
=קישורין חיצוניים=
*האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2013/09/12/%d7%9b%d7%99%d7%a4%d7%a8-%d7%95%d7%9b%d7%a4%d7%a8%d7%94/ כיפר וכפרה], 12/09/2013.
כַּפָּרָה {{משני|ב}}
# כינוי חיבה.
#:*בוא לפה כפרה שלי!
=גיזרון=
*קיצור של הביטוי "כפרה עליך", ראו שם בגיזרון.
=מילים נרדפות=
*יקירי
*מותק
*נשמה

קטגוריה:כינויי חיבה
אסטוה
אִסְטְוָה (או: אִסְטְוָן)
# מפתן מקורה, שהגג עומד על עמודים.
=גיזרון=
* - מפתן מקורה. מקביל גם לפרסית: - מפתן. 
*צורה זו קיימת גם בארמית ובסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%29s%2Bw%20N&cits=all ܐܣ̈ܛܘܐ] (אסטוא).
*קיים בלשון חז"ל גם בצורת סטיו, ראו שם. במקומות רבים שובש ל"אצטבה", וגרם לבלבול בין שני המילים.
=מילים נרדפות=
*אכסדרה
*סטיו
=ראו גם=
*אצטבה
*אסטן
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
אִסְטְוָה (או: אִסְטְוָן)
# מפתן מקורה, שהגג עומד על עמודים.
=גיזרון=
* - מפתן מקורה. מקביל גם לפרסית: - מפתן. 
*צורה זו קיימת גם בארמית ובסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%29s%2Bw%20N&cits=all ܐܣ̈ܛܘܐ] (אסטוא).
*קיים בלשון חז"ל גם בצורת סטיו, ראו שם. במקומות רבים שובש ל"אצטבה", וגרם לבלבול בין שני המילים.
=מילים נרדפות=
*אכסדרה
*סטיו
=ראו גם=
*אצטבה
*אסטן
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
פיטנגו
פִּיטַנְגּוֹ
# עץ ממשפחת ההדסיים שמוצאו מברזיל המשמש כגדר חיה. פריו חמצמץ ובגווני אדום.
=גיזרון=
*מקור השם .
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
=גיזרון=
*מקור השם .
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
כשיל
כַּשִּׁיל
# קרדום.
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא. 
*ראב"ע גזר מלשון 'כשלון' (משלי טז,יח) המקביל ל'שבר'. ובאופן דומה כתב רש"ר הירש: "נגזר מ'כשל', לגרום נפילה, הוא הפטיש המשמש להשיל חתיכות או לגרום לדבר ליפול". 
*מופיע פעם אחת בתרגום יונתן (ירמיה מו,כב) כתרגום לקרדום.
=מילים נרדפות=
*קרדום
*מעצד
=ראו גם=
*כילפה 

קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא. 
*ראב"ע גזר מלשון 'כשלון' (משלי טז,יח) המקביל ל'שבר'. ובאופן דומה כתב רש"ר הירש: "נגזר מ'כשל', לגרום נפילה, הוא הפטיש המשמש להשיל חתיכות או לגרום לדבר ליפול". 
*מופיע פעם אחת בתרגום יונתן (ירמיה מו,כב) כתרגום לקרדום.
=מילים נרדפות=
*קרדום
*מעצד
=ראו גם=
*כילפה 

קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חוה"ש
= חוה"ש =
# חוט השדרה
# חובת השמירה (ספר)

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
קטגוריה:ראשי תיבות בביבליוגרפיה=
חל"ק
= חל"ק =
# חיוור, לח וקר - אחד הסימנים להתקף לב=
חמ"ק
= חמ"ק =
# חדר מיון קדמי=
חשאיב"ס
= חל"ק =
# חולה שאין בו סכנה (למות)=
טמ"א
= טמ"א =
# טומוגרפיה ממוחשבת אנגיוגרפית
# טומאת אוכלין.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
ראו גם
* ט"מ
* טמ"ל=
ראו גם
* ט"מ
* טמ"ל
טמ"ל
= טמ"ל =
# טומוגרפיה ממוחשבת של הלב
ראו גם
* ט"מ
* טמ"א=
ראו גם
* ט"מ
* טמ"א
ט"נ
= ט"נ =
# טרום ניתוח
# טומאת נבלה.=
טפ"ח
= טפ"ח =
# טיפת חלב=
קאו"פ
קאו"פ
* קרוב או פסול.
=ראו גם=
*או"פ
שאו"פ
שאו"פ
* שאלה ופקדון.
מקרצת
מִקְרֶצֶת
# חתיכת בצק קטנה שנפרדה מחתיכה גדולה יותר.
=גיזרון=
*משורש ק־ר־ץ המקראי בהוראת: חיתוך וכריתה.
=מילים נרדפות=
*קֶרֶץ
=גיזרון=
*משורש ק־ר־ץ המקראי בהוראת: חיתוך וכריתה.
טר"א
טר"א
# טיפול רפואי אישי.
# טורי אבן.
יא"פ
יא"פ
# יחידת אשפוז פנימי.
# יד אפרים.
= ראו גם =
*ביא"פ
*איא"פ
= ראו גם =
*ביא"פ
*איא"פ
ליצ'י
לִיצִ'י
ענפי עץ הליצ'י
פרי הליצ'י (2)
# עץ טרופי ירוק עד, גדל במקור בדרום סין.
# פרי הגדל על עץ הליצ'י, בעל טעם מתקתק, הפרי לבן, בשרני ומתוק, בעל קליפה מחוספסת בגוון אדום.
= גיזרון =
מקור השם בשם המדעי של העץ - , המבוסס על שמו הסיני: 荔枝 (laizi).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
= גיזרון =
מקור השם בשם המדעי של העץ - , המבוסס על שמו הסיני: 荔枝 (laizi).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
איא"פ
איא"פ
* איני יודע אם פרעתי.
בנ"ג ובנ"ר
בנ"ג ובנ"ר
* בני גד ובני ראובן.
=ראו גם=
*בנ"ג
*בנ"ר
=ראו גם=
*בנ"ג
*בנ"ר
בנ"ג
בנ"ג
*בן גוריון.
* בני גרעין.
=ראו גם=
*נ"ג
*בנ"ג ובנ"ר
=ראו גם=
*נ"ג
*בנ"ג ובנ"ר
נ"ג
נ"ג
* נקודת גובה.
* נכסי גר.
* נזקי גופו.
* נתיב ג'.
=ראו גם=
*בנ"ג
בנל"ך ואע"י
בנל"ך ואע"י
* ברוך נותן ליעף כח ולאין אונים עצמה ירבה (ישעיה מ,כט) - משפט סיום נפוץ.
קזוארינה
קָזוּאָרִינָה
# עץ גבוה ממשפחת הקזואריניים, שבסדרת האלונאים, שמוצאו מאוקייניה
= גיזרון =
*העץ נקרא ע"ש העוף קזואר, שענפי העץ מזכירים את נוצותיו.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
= גיזרון =
*העץ נקרא ע"ש העוף קזואר, שענפי העץ מזכירים את נוצותיו.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
החלים
הֶחְלִים
# נעשה שוב בריא, שחזרו לו כוחותיו.
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא. השורש מופיע במקרא במשמעות זו פעם נוספת בבנין קל, ראו חָלַם. שד"ל (ישעיה שם) קישר זאת לשורש (עֶלֶם) ו (אלים).
*השורש ח־ל־ם בהוראת: חזק, בריא, קיים בשפות שמיות נוספות, ביניהם סורית: (חָלִם) - התרפא, התאושש, חזר לכחו הראשון. וכן בארמית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=xlm%232%20V&cits=all חָלִים]. ככל הנראה קשור גם לערבית: - הגיע לבשלות מינית.
=פרשנים מפרשים=
*כל הפרשנים פירשו בהוראת חוזק, מלבד מלבי"ם שפירש בהוראת חֲלוֹם: "נדמה כאילו החלמתני והחייתני, ר״ל הכל נדמה לי עתה כחלום, כאילו חלם לי שנמשלתי עם יורדי בור, וה׳ החיה אותי בתחיה".
=מילים נרדפות=
*הבריא
*התאושש
*התחזק
*נרפא
*שב לאיתנו
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא. השורש מופיע במקרא במשמעות זו פעם נוספת בבנין קל, ראו חָלַם. שד"ל (ישעיה שם) קישר זאת לשורש (עֶלֶם) ו (אלים).
*השורש ח־ל־ם בהוראת: חזק, בריא, קיים בשפות שמיות נוספות, ביניהם סורית: (חָלִם) - התרפא, התאושש, חזר לכחו הראשון. וכן בארמית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=xlm%232%20V&cits=all חָלִים]. ככל הנראה קשור גם לערבית: - הגיע לבשלות מינית.
=פרשנים מפרשים=
*כל הפרשנים פירשו בהוראת חוזק, מלבד מלבי"ם שפירש בהוראת חֲלוֹם: "נדמה כאילו החלמתני והחייתני, ר״ל הכל נדמה לי עתה כחלום, כאילו חלם לי שנמשלתי עם יורדי בור, וה׳ החיה אותי בתחיה".
=מילים נרדפות=
*הבריא
*התאושש
*התחזק
*נרפא
*שב לאיתנו
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
ראשי
רָאשִׁי
# בחשיבות העליונה 
#:* הרב הראשי לישראל גר ברחוב הראשי בירושלים.
נאמן
נֶאֱמָן
# שניתן לסמוך עליו.
=צירופים=
*לא ייאמן
*מכה נאמנה
*נאמנים פצעי אוהב
=מילים נרדפות=
*מהימן
*אמין
*בטוח
*יציב
=ניגודים=
*בוגד, בוגדני
*הפכפך
=ראו גם=
*ישר
*מסור
*שקרן
=צירופים=
*לא ייאמן
*מכה נאמנה
*נאמנים פצעי אוהב
=מילים נרדפות=
*מהימן
*אמין
*בטוח
*יציב
=ניגודים=
*בוגד, בוגדני
*הפכפך
=ראו גם=
*ישר
*מסור
*שקרן
אקסטזי
אֶקְסְטָזִי
# סם המשפר תפוקה במגזר ההייטק ,הזנות ,אפילו בקרב בנות חסודות וריקות של פוליטקאים 
#:* בישיבה הבאה של אגודת הבונות החופשיות אני הולך לשים כדור של אקסטזי מפורר במספר כוסות כדי לבחון עד כמה הן נשארות מעודנות ונשיות.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* קוקאין
* סקס 
* שקר אמריקני כלשהו
=ראו גם=
* טל גדות
* כל דוגמנית ישרא-פלצנית המשווקת עבור יהודיה הקשישים של פלורידה רבתי
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:שם הקטגוריה
אֶקְסְטָזִי
# סם המשפר תפוקה במגזר ההייטק ,הזנות ,אפילו בקרב בנות חסודות וריקות של פוליטקאים 
#:* בישיבה הבאה של אגודת הבונות החופשיות אני הולך לשים כדור של אקסטזי מפורר במספר כוסות כדי לבחון עד כמה הן נשארות מעודנות ונשיות.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* קוקאין
* סקס 
* שקר אמריקני כלשהו
=ראו גם=
* טל גדות
* כל דוגמנית ישרא-פלצנית המשווקת עבור יהודיה הקשישים של פלורידה רבתי
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:שם הקטגוריה
ספר חופאות
סֵפֶר חוֹפָאוּת
# ספר הדרכה רשמי המשמש עזר לניווט חופי. מביא מידע מפורט שמפאת צמצום המקום לא ניתן למסור אותו במפות הניווט עצמן.
=גיזרון=
* תרגום של המונח באנגלית pilot book, מן piloting – חופאות, ניווט בקרבת חוף הנראה לעין, ללא שימוש בתצפיות אסטרונומיות.
=תרגום=
* אנגלית: , בארה"ב:
=ראו גם=
* פריפלוס
* ניווט חופי
* שיט חופי
* חופאות
* הודעות לימאים
* עזר ניווט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ניווט
=גיזרון=
* תרגום של המונח באנגלית pilot book, מן piloting – חופאות, ניווט בקרבת חוף הנראה לעין, ללא שימוש בתצפיות אסטרונומיות.
=תרגום=
* אנגלית: , בארה"ב:
=ראו גם=
* פריפלוס
* ניווט חופי
* שיט חופי
* חופאות
* הודעות לימאים
* עזר ניווט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ניווט
דמי הצלה
דְּמֵי הַצָּלָה
# פיצוי או גמול כספי הניתן בתמורה להצלת רכוש (כלי שיט ומטענו) הנמצא בסכנה.
=מילים נרדפות=
* שכר הצלה
=ראו גם=
* הוצאות הצלה
* אגרת הצלה
* הנצלה
* חילוץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטוח
קטגוריה:ימאות
=מילים נרדפות=
* שכר הצלה
=ראו גם=
* הוצאות הצלה
* אגרת הצלה
* הנצלה
* חילוץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטוח
קטגוריה:ימאות
נוני
נוֹנִי
עץ הנוני (1)
פרי הנוני (2)
# עץ ממשפחת הפואתיים, גדל במקור בדרום-מזרח אסיה.
# פרי הגדל על עץ הליצ'י, בעל טעם מתקתק, הפרי לבן, בשרני ומתוק, בעל קליפה מחוספסת.
= גיזרון =
מקור השם בשם ההוואי של העץ.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:פירות
קטגוריה:עצים
= גיזרון =
מקור השם בשם ההוואי של העץ.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:פירות
קטגוריה:עצים
יא"ר
יא"ר
# יתר אלדוסטרוניזם ראשוני.
# כינוי לחיבור "פתשגן" שנכתב על תרגום אונקלוס. (החיבור נקרא כך בטעות ע"י שד"ל שחשב שהספר חובר בשנת רי"א.)
=ראו גם=
*יא"ר ציי"ט
=ראו גם=
*יא"ר ציי"ט
הפוכי מטרתא למה לי
הַפּוֹכֵי מַטְרָתָא לָמָּה לִי
# ביטוי המציין שדבר מסוים הוא מיותר מכיון שהוא אינו משנה את המציאות הנוכחית כלל.
=מקור=
*מקור הביטוי בגמרא: רש"י הסביר ש'מַטְרְתָא' הכוונה שק עור גדול לנשיאת סחורה ("מרצופין"), והסביר שהמשל על אדם הנושא שני שקי עור אחד על כל כתף, ומשקל השקים זהה, ולכן אין אין תועלת בהחלפת השקים בין הכתפיים. ורמב"ן (בראשית מב,כז) פירש ש"מטרתא" הכוונה שק גדול בעל שני כיסים ("אמתחת"), והחלפת התכולה בין הכיסים לא תפחית את המשקל. והנמשל בגמרא, שאם כ"א מהאנשים חייב לשני את אותו הסכום, מה התועלת בהטרחתם לשלם לשני, כאשר בסוף כל אחד יישאר עם אותו כמות של כסף. בדר"כ הביטוי נופל על שתי פעולות שמנטרלות כ"א את התוצאה של השניה, אבל לפעמים משתמשים בכך גם על פעולה אחת שאין בה שום השפעה על המציאות הנוכחית.
*יסטרוב גזר 'מַטַּרְתָּא' מארמית בהוראת 'שמירה, משמר' (ומכאן השם "חֲצַר הַמַּטָּרָה"), והשק נקרא כך משום שהוא שומר על תכולתו.<ref>מילון יסטרוב, [https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%9E%D6%B7%D7%98%D6%B7%D6%BC%D7%A8%D6%B0%D7%AA%D6%B8%D6%BC%D7%90?lang=he מטרתא].</ref> וקוהוט טען שהמילה 'מֶטְרַתָא' היא מיוונית: בהוראת 'מכשיר למדידה', והסביר עפ"ז שהכוונה לכלֵי מדידה שמחליפים את תכולתן.<ref>ערוך השלם, [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48231&st=&pgnum=496 מטרתא].</ref>
=ביטויים דומים=
*מה הועילו חכמים בתקנתן
*מאי נפקא מינה
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
=מקור=
*מקור הביטוי בגמרא: רש"י הסביר ש'מַטְרְתָא' הכוונה שק עור גדול לנשיאת סחורה ("מרצופין"), והסביר שהמשל על אדם הנושא שני שקי עור אחד על כל כתף, ומשקל השקים זהה, ולכן אין אין תועלת בהחלפת השקים בין הכתפיים. ורמב"ן (בראשית מב,כז) פירש ש"מטרתא" הכוונה שק גדול בעל שני כיסים ("אמתחת"), והחלפת התכולה בין הכיסים לא תפחית את המשקל. והנמשל בגמרא, שאם כ"א מהאנשים חייב לשני את אותו הסכום, מה התועלת בהטרחתם לשלם לשני, כאשר בסוף כל אחד יישאר עם אותו כמות של כסף. בדר"כ הביטוי נופל על שתי פעולות שמנטרלות כ"א את התוצאה של השניה, אבל לפעמים משתמשים בכך גם על פעולה אחת שאין בה שום השפעה על המציאות הנוכחית.
*יסטרוב גזר 'מַטַּרְתָּא' מארמית בהוראת 'שמירה, משמר' (ומכאן השם "חֲצַר הַמַּטָּרָה"), והשק נקרא כך משום שהוא שומר על תכולתו.<ref>מילון יסטרוב, [https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%9E%D6%B7%D7%98%D6%B7%D6%BC%D7%A8%D6%B0%D7%AA%D6%B8%D6%BC%D7%90?lang=he מטרתא].</ref> וקוהוט טען שהמילה 'מֶטְרַתָא' היא מיוונית: בהוראת 'מכשיר למדידה', והסביר עפ"ז שהכוונה לכלֵי מדידה שמחליפים את תכולתן.<ref>ערוך השלם, [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48231&st=&pgnum=496 מטרתא].</ref>
=ביטויים דומים=
*מה הועילו חכמים בתקנתן
*מאי נפקא מינה
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
אסרולה
אַסֵרוֹלָה
# עץ ירוק עד נמוך קומה. גדל במקורו באיים הקריביים.
# פרי הגדל על עץ אסרולה. הפרי עסיסי בעל ציפה מבריקה - גוונו אדום לאחר ההבשלה. הפרי מכיל בין שניים לשלושה זרעים קטנים וקשים. טעם הפירות חמוץ עד מתוק.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:פירות
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:פירות
נגרז
נִגְרַז
# נכרת.
=גיזרון=
*מילה יחידאית. יש אומרים שהפועל גזור מהמילה גרזן. אחרים אמרו להיפך, ש'גרזן' גזור מהשורש ג־ר־ז, והקבילו זאת לשורש בהוראת: חתך, שחט (ראו בגיזרון קרץ). ויש אומרים שיש כאן שיכול עיצורים מהמילה נגזר.
*קרוב לערבית בשיכול עיצורים: - לשחוט, להרוג.
=צירופים=
* הר גריזים
=מילים נרדפות=
*נגזר
*נכרת
*נגדע
*נחתך
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*מילה יחידאית. יש אומרים שהפועל גזור מהמילה גרזן. אחרים אמרו להיפך, ש'גרזן' גזור מהשורש ג־ר־ז, והקבילו זאת לשורש בהוראת: חתך, שחט (ראו בגיזרון קרץ). ויש אומרים שיש כאן שיכול עיצורים מהמילה נגזר.
*קרוב לערבית בשיכול עיצורים: - לשחוט, להרוג.
=צירופים=
* הר גריזים
=מילים נרדפות=
*נגזר
*נכרת
*נגדע
*נחתך
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
פומלה
פּוֹמֶלָה
# פרי הדר שצבעו ירקרק, והוא הגדול ביותר מביניהם. קליפתה עבה, ולעיתים משתמשים בה להכנת מרמלדה.
=גיזרון=
* pomelo, קיצור של המונח pompelmoes; הלחם של pompel – נפוח, וכן limoen – לימון.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
=גיזרון=
* pomelo, קיצור של המונח pompelmoes; הלחם של pompel – נפוח, וכן limoen – לימון.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
זהבן
זַהֲבָן
# ציפור שיר ממשפחה הקרובה למשפחת החנקניים, והיא בעלת נוצות זהובות ומקור גדול ואדום.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
רפא
רָפָא
# החזיר למצב של בריאות, הביא להחלמה.
=גיזרון=
*מקביל לצורה הנפוצה יותר בבנין פיעל 'רִפֵּא'. כמו"כ קיים במקרא גם בגזרת נל"ה, ראו רָפָה ב.
*השורש קיים בהוראות דומות בשפות שמיות נוספות - אוגריתית: 𐎗𐎔𐎀 (רפא) - ריפא; ערבית: - לתקן; געז: ረፋአ (רֵפָאֵ) - לתקן, לתפור; שבאית: 𐩧𐩰𐩱 (רפא) - להגן, לשמור.
*יתכן שיש קשר לשורש , שאדם שהמחלה נחלשת.
=נגזרות=
*רופא
*רפואה
=ראו גם=
*תרופה
*מַרְפֵּא
רִפֵּא
# החזיר למצב של בריאות, הביא להחלמה.
# תיקן.
=גיזרון=
*מקביל לצורה הנפוצה פחות בבנין קל 'רָפָא', ראו שם בגיזרון.
=נגזרות=
*מְרַפֵּא
*ריפוי
=תרגום=
*אנגלית: (1) (2)
רָפָא
# החזיר למצב של בריאות, הביא להחלמה.
=גיזרון=
*מקביל לצורה הנפוצה יותר בבנין פיעל 'רִפֵּא'. כמו"כ קיים במקרא גם בגזרת נל"ה, ראו רָפָה ב.
*השורש קיים בהוראות דומות בשפות שמיות נוספות - אוגריתית: 𐎗𐎔𐎀 (רפא) - ריפא; ערבית: - לתקן; געז: ረፋአ (רֵפָאֵ) - לתקן, לתפור; שבאית: 𐩧𐩰𐩱 (רפא) - להגן, לשמור.
*יתכן שיש קשר לשורש , שאדם שהמחלה נחלשת.
=נגזרות=
*רופא
*רפואה
=ראו גם=
*תרופה
*מַרְפֵּא
רִפֵּא
# החזיר למצב של בריאות, הביא להחלמה.
# תיקן.
=גיזרון=
*מקביל לצורה הנפוצה פחות בבנין קל 'רָפָא', ראו שם בגיזרון.
=נגזרות=
*מְרַפֵּא
*ריפוי
=תרגום=
*אנגלית: (1) (2)
מעלה אדמים
מַעֲלֵה אֲדֻמִּים
# עיר בצפון מדבר יהודה, השוכנת ממזרח לירושלים.
=ראו גם=
*גוש עציון
=ראו גם=
*גוש עציון
קרמבולה
קְרַמְבּוֹלָה
# פרי־עץ עסיסי ממשפחת החמציציים, שמוצאו מדרום־מזרח אסיה, והוא מוארך ובעל חמישה חריצים המקנים לו צורת כוכב.
= גיזרון =
* carambola, במקור karambal, במקור
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:שיחים
קטגוריה:פירות
= גיזרון =
* carambola, במקור karambal, במקור
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:שיחים
קטגוריה:פירות
פקוס
פקוס
# ירק ממשפחת הדלועיים. סוג של מלון קדום, צמח בעל פרי ארוך ודק, שמאפייניו דומים למלפפון ולקישוא.
=פרשנים מפרשים=
משנה: רמב"ם: דרך הקשואים והדלועין שיעלה עליהם כמו שער או כמו קוץ דק מאד והוא נקרא 'פקס'. פירוש רבינו שמשון: משיפקסו - בפרק הפועלים אמר רב אשי משינטל פקס שלהן שיער הצומח בהן כעין נוצה כשהן קטנים וכשמתגדלים הרבה נושר מאליהם. רש"י: משיפקסו - משניטל פקס שלהן והוא כמין פרח בראשו כמו שיש בתפוחים ונופל מאליו כשמתיבש (ביצה יג, ב)
=ראו גם=
* מלפפון
* קישוא
* מֵלוֹן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
=פרשנים מפרשים=
משנה: רמב"ם: דרך הקשואים והדלועין שיעלה עליהם כמו שער או כמו קוץ דק מאד והוא נקרא 'פקס'. פירוש רבינו שמשון: משיפקסו - בפרק הפועלים אמר רב אשי משינטל פקס שלהן שיער הצומח בהן כעין נוצה כשהן קטנים וכשמתגדלים הרבה נושר מאליהם. רש"י: משיפקסו - משניטל פקס שלהן והוא כמין פרח בראשו כמו שיש בתפוחים ונופל מאליו כשמתיבש (ביצה יג, ב)
=ראו גם=
* מלפפון
* קישוא
* מֵלוֹן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
שקיטן
שְׁקִיטָן
# פרט מסדרה של עופות מים בעלי רגליים גבוהות מאוד שגופם דק וארוך ונוצותיהם ורודות מפאת תזונתם העשירה בקרוטנואידים.
=גזרון=
* שְׁקִיטְנָא, מ"ר שְׁקִיטְנָאֵי. מן שָׁקוּט, כפוף, מעוקל.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על חולין סג א: "שקיטנא - שם העוף ויש בהן שני מינין אותם ששוקיהן ארוכין וגופו אדום שרי."
=תרגום=
* יוונית: (תעתיק: foinikópteros)
* יפנית: (תעתיק: benizuru)
* ערבית: (תעתיק: נֻחָאם)
* רוסית: (תעתיק: flamíngo)
=הערות שוליים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
קטגוריה:עופות מים
=גזרון=
* שְׁקִיטְנָא, מ"ר שְׁקִיטְנָאֵי. מן שָׁקוּט, כפוף, מעוקל.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על חולין סג א: "שקיטנא - שם העוף ויש בהן שני מינין אותם ששוקיהן ארוכין וגופו אדום שרי."
=תרגום=
* יוונית: (תעתיק: foinikópteros)
* יפנית: (תעתיק: benizuru)
* ערבית: (תעתיק: נֻחָאם)
* רוסית: (תעתיק: flamíngo)
=הערות שוליים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
קטגוריה:עופות מים
מוגרה
מוֹגֵרָה
# מחסן, בית קיבול.
=גיזרון=
*מקביל לצורה המקראית מְגוּרָה שתדירה יותר בחז"ל.
*יש אומרים שהשורש אינו א־ג־ר אלא י־ג־ר, והשוו גם יגורת.
=מילים נרדפות=
*ממגורה
*מגורה
*מחסן
*אסם
*יגורת
=גיזרון=
*מקביל לצורה המקראית מְגוּרָה שתדירה יותר בחז"ל.
*יש אומרים שהשורש אינו א־ג־ר אלא י־ג־ר, והשוו גם יגורת.
=מילים נרדפות=
*ממגורה
*מגורה
*מחסן
*אסם
*יגורת
אשכנז
אַשְׁכְּנַז
# עם קדום ששכן במזרח אירופה, לחוף הים השחור.
=גיזרון=
* Aškūza, ייתכן שהמילה חולקת מקור משותף עם המילה היוונית
=נגזרות=
* אשכנזי
*
**השתכנז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עמים בתנ"ך
=גיזרון=
* Aškūza, ייתכן שהמילה חולקת מקור משותף עם המילה היוונית
=נגזרות=
* אשכנזי
*
**השתכנז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עמים בתנ"ך
יגרת
יְגֹרֶת
# בית קיבול, מחסן.
=גיזרון=
*מופע יחידני. משורש י־ג־ר המקביל לשורש ג־ו־ר (מְגוּרָה).
*ברוב הדפוסים מופיעה הצורה הנפוצה: "מְגוּרָה", ובמהדורת צוקרמאנדל מופיעה הצורה המשובשת: "ינורס".
=מילים נרדפות=
*מגורה
*מוגרה
*ממגורה
*אסם
יְגֹרֶת
# בית קיבול, מחסן.
=גיזרון=
*מופע יחידני. משורש י־ג־ר המקביל לשורש ג־ו־ר (מְגוּרָה).
*ברוב הדפוסים מופיעה הצורה הנפוצה: "מְגוּרָה", ובמהדורת צוקרמאנדל מופיעה הצורה המשובשת: "ינורס".
=מילים נרדפות=
*מגורה
*מוגרה
*ממגורה
*אסם
אורתודוקס
אוֹרְתּוֹדוֹקְס
# מי שהולך אחר המוסכמות והמסורת, ולא מעז לערער אחר הסמכות העליונה.
#:* היהדות האורתודוקסית נוצרה במאה ה־19 כתגובת נגד לתנועה הרפורמית מחד, ותנועת ההשכלה מאידך.
=גיזרון=
* ; הלחם בסיסים של – ישר, ו־ – דעה.
=מילים נרדפות=
* אדוק
* פונדמנטליסט
* שמרן
=ניגודים=
* כופר
* מהפכן
* רדיקל
* רפורמי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דת
=גיזרון=
* ; הלחם בסיסים של – ישר, ו־ – דעה.
=מילים נרדפות=
* אדוק
* פונדמנטליסט
* שמרן
=ניגודים=
* כופר
* מהפכן
* רדיקל
* רפורמי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דת
תפוז דם
תַּפּוּז דָּם
# פרי שהוא מוטציה טבעית של תפוז (ממשפחת פירות ההדר) הפרי בצבע ארגמן, המזכיר בצבעו גוון אדום כדם.
= גיזרון =
# צירוף של המילה תפוז עם המילה דם.
= ראו גם =
* תפוז
* תפוז סיני
* אשכולית דם
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:פירות
= גיזרון =
# צירוף של המילה תפוז עם המילה דם.
= ראו גם =
* תפוז
* תפוז סיני
* אשכולית דם
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:פירות
ויקומו המלפפונים ויכו את הגננים
תימהון על דבר אבסורדי: התלמיד מלמד את מורהו. 

מבוסס על אימרה בלאדינו - סֶה לָאוָאנְטָארוֹן לוֹס פִּיפִּינוֹס, פָּארָא אָחָארְוָאר לוֹס בָּאצָ'אבָאנֶס.
תימהון על דבר אבסורדי: התלמיד מלמד את מורהו. 

מבוסס על אימרה בלאדינו - סֶה לָאוָאנְטָארוֹן לוֹס פִּיפִּינוֹס, פָּארָא אָחָארְוָאר לוֹס בָּאצָ'אבָאנֶס.
MD
=ראו גם=
*MA
*BA
*PhD
=ראו גם=
*MA
*BA
*PhD
MDMA
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סמים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סמים
מזללה
מִזְלָלָה
# מסעדת מזון מהיר.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מסעדות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מסעדות
דלעת הספגטי
דְּלַעַת הַסְּפָּגֶטִי
# צמח ממשפחת הדלועים, בעל פרחים צהובים ופירות בעלי צבע צהבהב-כתום, כשבמרכזם גרעינים גדולים. כאשר אינו מבושל, פנים הפרי קשה ודומה לדלעת. לאחר הבישול פנים הפרי הופך רך ומקבל מרקם חוטי המזכיר ספגטי ומכאן שמו.
= גזרון =
*צירוף דלעת + ספגטי.
= ראו גם =
* דלעת
* דלעת הבקבוק
* דְּלַעַת־הַגִּנָּה
* דְּלַעַת־גְּדוֹלָה
* דְּלַעַת־הַשָּׂדֶה
* דלעת ערמונים
= קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:מאכלים
= גזרון =
*צירוף דלעת + ספגטי.
= ראו גם =
* דלעת
* דלעת הבקבוק
* דְּלַעַת־הַגִּנָּה
* דְּלַעַת־גְּדוֹלָה
* דְּלַעַת־הַשָּׂדֶה
* דלעת ערמונים
= קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:מאכלים
מוסקוה
מוֹסְקְוָה
# עיר הבירה של רוסיה (בעבר עיר הבירה של ברית המועצות). נמצאת על נהר מוסקווה במרכז המישור המזרח אירופי, בין נהרות וולגה ואוקה.
= גיזרון =
* Москва. מבאלטית או מסלאבית קדומה: mŭzg-/muzg- שמשמעו "רטוב" - בהתייחסות לאזור הביצה בו העיר ממוקמת.
: נכתב בעבר "מוסקבה". האקדמיה ללשון העברית קבעה כי יש להעדיף את הכיתוב "מוסקווה"<ref>[https://hebrew-academy.org.il/2018/05/08/%D7%95%D7%99%D7%95-%D7%95%D7%91%D7%99%D7%AA-%D7%91%D7%AA%D7%A2%D7%AA%D7%99%D7%A7-%D7%9E%D7%9C%D7%95%D7%A2%D7%96%D7%99%D7%AA-%D7%95%D7%91%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9D-%D7%9C%D7%95%D7%A2%D7%96/ ו או ב בתעתיק מילים בלועזית], באתר האקדמיה ללשון העברית</ref>.
= הערות שוליים =
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הרוסית
= גיזרון =
* Москва. מבאלטית או מסלאבית קדומה: mŭzg-/muzg- שמשמעו "רטוב" - בהתייחסות לאזור הביצה בו העיר ממוקמת.
: נכתב בעבר "מוסקבה". האקדמיה ללשון העברית קבעה כי יש להעדיף את הכיתוב "מוסקווה"<ref>[https://hebrew-academy.org.il/2018/05/08/%D7%95%D7%99%D7%95-%D7%95%D7%91%D7%99%D7%AA-%D7%91%D7%AA%D7%A2%D7%AA%D7%99%D7%A7-%D7%9E%D7%9C%D7%95%D7%A2%D7%96%D7%99%D7%AA-%D7%95%D7%91%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9D-%D7%9C%D7%95%D7%A2%D7%96/ ו או ב בתעתיק מילים בלועזית], באתר האקדמיה ללשון העברית</ref>.
= הערות שוליים =
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הרוסית
לים
לַיִם
# פרי הדר הדומה ללימון, אך קטן ממנו ובעל טעם מעודן יותר. צבעו ירוק גם בבשלותו.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:עצים
קטגוריה:צמחים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:עצים
קטגוריה:צמחים
ברזלי
בַּרְזִלִּי
# העשוי ברזל.
# חזק כברזל.
=מידע נוסף=
*צירופי שם־עצם ותוארו היו נפוצים בעבר, אך כיום ישנה העדפה לצירופי סמיכות. כך יועדפו הצירופים "מסלת ברזל" ו"הכרת ברזל" על־פני הצירופים שלעיל.<ref></ref>
=סימוכין=
קטגוריה:מיושן
בַּרְזִלַּי
# שם פרטי לזכר, הנפוץ כיום בעיקר כשם משפחה.
קטגוריה:שמות
=מידע נוסף=
*צירופי שם־עצם ותוארו היו נפוצים בעבר, אך כיום ישנה העדפה לצירופי סמיכות. כך יועדפו הצירופים "מסלת ברזל" ו"הכרת ברזל" על־פני הצירופים שלעיל.<ref></ref>
=סימוכין=
קטגוריה:מיושן
בַּרְזִלַּי
# שם פרטי לזכר, הנפוץ כיום בעיקר כשם משפחה.
קטגוריה:שמות
כפישה
כְּפִישָׁה (או: כְּפֵישָׁה)
# סל.
=גיזרון=
*יש שגזרו משורש כ־פ־שׁ המקראי (ראו הכפיש) בהוראת: כיסוי, אולי מכיון שהכפישה היתה משמשת פעמים רבות לכיסוי דברים, כגון בורות או כוורות.
*קוהוט ג"כ קישר לשורש המקראי, אבל הוא פירש שהוראת השורש היא: אדמה, עפר, בהקבלה לשפות שמיות נוספות (ראו בגיזרון בערך הכפיש), ועפ"ז פירש ש"כפישה" היא כלי העשוי מטיט.<ref>ערוך השלם, [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48231&st=&pgnum=308 כפש].</ref>
*יש שפירשו שהכפישה היתה משמשת לכבישת זיתים (הערוך, ר"ש משאנץ), ועפ"ז הוא גזור משורש .
*ר"ב מוספיא גזר מלטינית: capsa - קופסה, תיבה (ומשם נגזר גם קופסה).
=פרשנים מפרשים=
המשמעות המדוייקת אינה ברורה; מחז"ל רואים שמדובר בכלי שאינו מקבל טומאה. המפרשים נחלקו באיזה כלי מדובר: הערוך (כפש) הביא שני פירושים: "בלאי חמתות מקורעין שטהרו מלקבל טומאה. פירוש אחר: כעין סל גדול שכובשין בו זיתים לכמרן". רש"י (נדה ז ע"א) פירש אחרת: "בכפישה או באנחותא- הם כלים שאין להם בית קיבול כגון נסרים" אמנם מכמה מקומות בחז"ל נראה שהכפישה היתה בעלת בית קיבול, השוו: . וקוהוט פירש שהכוונה לכלי העשוי מטיט.
=ראו גם=
*הכפיש
*כפוש
=גיזרון=
*יש שגזרו משורש כ־פ־שׁ המקראי (ראו הכפיש) בהוראת: כיסוי, אולי מכיון שהכפישה היתה משמשת פעמים רבות לכיסוי דברים, כגון בורות או כוורות.
*קוהוט ג"כ קישר לשורש המקראי, אבל הוא פירש שהוראת השורש היא: אדמה, עפר, בהקבלה לשפות שמיות נוספות (ראו בגיזרון בערך הכפיש), ועפ"ז פירש ש"כפישה" היא כלי העשוי מטיט.<ref>ערוך השלם, [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48231&st=&pgnum=308 כפש].</ref>
*יש שפירשו שהכפישה היתה משמשת לכבישת זיתים (הערוך, ר"ש משאנץ), ועפ"ז הוא גזור משורש .
*ר"ב מוספיא גזר מלטינית: capsa - קופסה, תיבה (ומשם נגזר גם קופסה).
=פרשנים מפרשים=
המשמעות המדוייקת אינה ברורה; מחז"ל רואים שמדובר בכלי שאינו מקבל טומאה. המפרשים נחלקו באיזה כלי מדובר: הערוך (כפש) הביא שני פירושים: "בלאי חמתות מקורעין שטהרו מלקבל טומאה. פירוש אחר: כעין סל גדול שכובשין בו זיתים לכמרן". רש"י (נדה ז ע"א) פירש אחרת: "בכפישה או באנחותא- הם כלים שאין להם בית קיבול כגון נסרים" אמנם מכמה מקומות בחז"ל נראה שהכפישה היתה בעלת בית קיבול, השוו: . וקוהוט פירש שהכוונה לכלי העשוי מטיט.
=ראו גם=
*הכפיש
*כפוש
המילטון
המילטון
# עיר הבירה של ברמודה.
= גיזרון =
* העיר נקראת על שם סר הנרי המילטון (Henry Hamilton), שהיה מושל ברמודה.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
קטגוריה:אפונימים
= גיזרון =
* העיר נקראת על שם סר הנרי המילטון (Henry Hamilton), שהיה מושל ברמודה.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
קטגוריה:אפונימים
יל"צ
יל"צ
# יתר לחץ דם.
# ייבוא לשם יצוא.
# יש לציין.

קטגוריה:ראשי תיבות
יע"ל
יע"ל
# יד עזר לחולה.
#יש עוד לעיין/לומר (יותר נפוץ: יל"ע).
# מבחן יע"ל - ידע עברית לעולים.
=ראו גם=
*יע"ל קג"ם
=ראו גם=
*יע"ל קג"ם
כד"א
כד"א
# כדוריות דם אדומות.
# כדור הארץ.
# כמה דאת אמר.
# כמה דאמר/דאמרינן/דאיתמר.
=ראו גם=
*ד"א
כעבד ישאף צל
כְּעֶבֶד יִשְׁאַף צֵל
#משל לדבר נחשק ביותר.
=מקור=
*מספר איוב: . העבד היה עובד בחוץ והיה חשוף לאור השמש, והיה מצפה בכליון עיניים לרגע שבו יוכל לנוח בצל, ולהיות מוסתר מהשמש הקופחת.
=ביטויים קרובים=
*כאויר לנשימה

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
*מספר איוב: . העבד היה עובד בחוץ והיה חשוף לאור השמש, והיה מצפה בכליון עיניים לרגע שבו יוכל לנוח בצל, ולהיות מוסתר מהשמש הקופחת.
=ביטויים קרובים=
*כאויר לנשימה

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
כד"ל
כד"ל
# כדוריות דם לבנות.
# כדאית ליה.
=ר"ת מקבילים=
*כדא"ל (2)
=ראו גם=
*ד"ל
*מכד"ל
=ר"ת מקבילים=
*כדא"ל (2)
=ראו גם=
*ד"ל
*מכד"ל
כלי"ד
כלי"ד
# כלי דם.

קטגוריה:ראשי תיבות
כל"ד
כל"ד
# כלי דם.

קטגוריה:ראשי תיבות
אסטרטא
אִסְטַרְטָא (גם: אִסְטַרְתָא, אִסְטַרְטִיָּא)
# כביש, מסילה.
=גיזרון=
* via] strata] – [דרך] סלולה
*המילה מופיעה בחז"ל בצורות רבות, הנפוצה ביותר היא "סְרַטְיָא" (בעיקר בצירוף "סרטיא ופלטיא"), אבל גם בצורות אחרות: אסרטא, סרטא, סרט, איסטרין, ועוד. כמו"כ מופיעות צורות משובשות רבות, כגון איסטדין, אסמטא.
* כנראה מקור המילה האנגלית street -רחוב
=נגזרות=
*אוטוסטרדה
=ראו גם=
*פלטיה
*שְׂדֵרָה

קטגוריה:מלים שיתכן שהעתקתן השתבשה
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
קטגוריה:תעבורה
=גיזרון=
* via] strata] – [דרך] סלולה
*המילה מופיעה בחז"ל בצורות רבות, הנפוצה ביותר היא "סְרַטְיָא" (בעיקר בצירוף "סרטיא ופלטיא"), אבל גם בצורות אחרות: אסרטא, סרטא, סרט, איסטרין, ועוד. כמו"כ מופיעות צורות משובשות רבות, כגון איסטדין, אסמטא.
* כנראה מקור המילה האנגלית street -רחוב
=נגזרות=
*אוטוסטרדה
=ראו גם=
*פלטיה
*שְׂדֵרָה

קטגוריה:מלים שיתכן שהעתקתן השתבשה
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
קטגוריה:תעבורה
פחוה
פַּחֲוָה
# מדינה או מחוז שעמדו תחת שלטון הפחה באימפריה הפרסית.
=גיזרון=
*גזור מהמילה פֶּחָה - הכינוי של המושל המקומי באימפריה הפרסית (נוצר ע"י גזירה לאחור, שכן הצורה המקורית היתה "פחת"<ref>י' קוטשר, [https://www.jstor.org/stable/23589310 'פחוא' ואחיותיה], תרביץ ל (תשכ"א) עמ' 113.</ref>).
*במקרא מופיעה המילה "פַּחֲווֹת" כצורת ריבוי של פֶּחָה. לא ברור מתי התחיל לשמש בהוראת "מחוז שלטוני". ככל הנראה מדובר בחידוש מהעת החדשה (היא מופיעה לראשונה במילון "מאל"ף עד תי"ו" של מאיר מדן). אמנם יש שטענו שהצורה קדומה יותר: בידית חרס המתוארכת למאה ה-4 לפנה"ס מופיע הביטוי "יהוד פחוא", ולדעת כמה חוקרים הכוונה: "יהודֵי הפחווה". אמנם הבנה זו שנויה במחלוקת, ולדעת רוב החוקרים הכוונה היא "יהוד הפחה", והצורה "פחוא" היא תצורה לשונית מקומית.<ref>מ' קוכמן, [https://www.ybz.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/Article_24.5.pdf 'יהוד מדינתא' לאור טביעות 'יהוד' - 'פחוא'], עמ' 5-7.</ref> במגילת אנטיוכוס (מתוארכת למאות 4-5 לספירה) מופיע בארמית: (=ויהרגו בהם הֶרֶג רב, כל שולף חרב וכל אוחז קשת ושרי הפחוות). אמנם יש חוקרים הטוענים שהשימוש במילה בהוראה זו היא שיבוש.<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=pxh%20N&cits=all CAL]</ref>
=ראו גם=
*פרובינציה
*פרובינקיה
*אפרכיה
=הערות שוליים=
קטגוריה:גזירה לאחור
=גיזרון=
*גזור מהמילה פֶּחָה - הכינוי של המושל המקומי באימפריה הפרסית (נוצר ע"י גזירה לאחור, שכן הצורה המקורית היתה "פחת"<ref>י' קוטשר, [https://www.jstor.org/stable/23589310 'פחוא' ואחיותיה], תרביץ ל (תשכ"א) עמ' 113.</ref>).
*במקרא מופיעה המילה "פַּחֲווֹת" כצורת ריבוי של פֶּחָה. לא ברור מתי התחיל לשמש בהוראת "מחוז שלטוני". ככל הנראה מדובר בחידוש מהעת החדשה (היא מופיעה לראשונה במילון "מאל"ף עד תי"ו" של מאיר מדן). אמנם יש שטענו שהצורה קדומה יותר: בידית חרס המתוארכת למאה ה-4 לפנה"ס מופיע הביטוי "יהוד פחוא", ולדעת כמה חוקרים הכוונה: "יהודֵי הפחווה". אמנם הבנה זו שנויה במחלוקת, ולדעת רוב החוקרים הכוונה היא "יהוד הפחה", והצורה "פחוא" היא תצורה לשונית מקומית.<ref>מ' קוכמן, [https://www.ybz.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/Article_24.5.pdf 'יהוד מדינתא' לאור טביעות 'יהוד' - 'פחוא'], עמ' 5-7.</ref> במגילת אנטיוכוס (מתוארכת למאות 4-5 לספירה) מופיע בארמית: (=ויהרגו בהם הֶרֶג רב, כל שולף חרב וכל אוחז קשת ושרי הפחוות). אמנם יש חוקרים הטוענים שהשימוש במילה בהוראה זו היא שיבוש.<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=pxh%20N&cits=all CAL]</ref>
=ראו גם=
*פרובינציה
*פרובינקיה
*אפרכיה
=הערות שוליים=
קטגוריה:גזירה לאחור
הפיח
הֵפִיחַ
# נָשַׁף; הזרים אוויר. 
# העיד, הודיע.
#הפיץ ריח.
# פלט נפיחה מפי הטבעת.
# עורר, מִלֵּא (בתקווה וכדומה).
=גיזרון=
שורש פ־ו־ח קיים במקרא גם בבניין קל (ראו פָּח), והוא מקביל לשורש (ראו הִפִּיחַ). השורש קיים גם בסורית: (פָּוְחָא) - רוח, זרם אויר. ובדומה בערבית: - לפזר, להפיץ, להסריח.
::לדעת מנחם בן סרוק בחלק מהמקומות אינו בהוראת "הזרמת אוויר" אלא בהוראת: לכידה, הכשלה, וגזור מפַּח בהוראת: מלכודת.<ref>מחברת מנחם, [https://wiki.jewishbooks.org.il/mediawiki/wiki/%D7%9E%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D/%D7%A4/%D7%A4%D7%97 פח].</ref>
 מקביל לפועל המקראי "יָפֵחַ" (משורש ). לפעמים הצורה "יָפִיחַ" משמשת כשם־עצם בהוראת: עֵד, ראו יפיח.
 ע"פ הפסוק: , אמנם שם מדובר ברוח, וכמו הוראה 1.
הִפִּיחַ
# נָשַׁף; הזרים אוויר. 
# גרם לעצב, דאבון.
=ראו גם=
*פחי נפש
*מפח נפש
הֵפִיחַ
# נָשַׁף; הזרים אוויר. 
# העיד, הודיע.
#הפיץ ריח.
# פלט נפיחה מפי הטבעת.
# עורר, מִלֵּא (בתקווה וכדומה).
=גיזרון=
שורש פ־ו־ח קיים במקרא גם בבניין קל (ראו פָּח), והוא מקביל לשורש (ראו הִפִּיחַ). השורש קיים גם בסורית: (פָּוְחָא) - רוח, זרם אויר. ובדומה בערבית: - לפזר, להפיץ, להסריח.
::לדעת מנחם בן סרוק בחלק מהמקומות אינו בהוראת "הזרמת אוויר" אלא בהוראת: לכידה, הכשלה, וגזור מפַּח בהוראת: מלכודת.<ref>מחברת מנחם, [https://wiki.jewishbooks.org.il/mediawiki/wiki/%D7%9E%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D/%D7%A4/%D7%A4%D7%97 פח].</ref>
 מקביל לפועל המקראי "יָפֵחַ" (משורש ). לפעמים הצורה "יָפִיחַ" משמשת כשם־עצם בהוראת: עֵד, ראו יפיח.
 ע"פ הפסוק: , אמנם שם מדובר ברוח, וכמו הוראה 1.
הִפִּיחַ
# נָשַׁף; הזרים אוויר. 
# גרם לעצב, דאבון.
=ראו גם=
*פחי נפש
*מפח נפש
אוטוה
אוֹטָוָה
# עיר הבירה של קנדה.
= גיזרון =
* מקור השם באנגלית ובצרפתית הוא במילה "/ᐅᑡᐙ." בשפת האומה הראשונה "אלגוקינית" = המילה נהגית - "אודווה" שמשמעה "סחר".
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
= גיזרון =
* מקור השם באנגלית ובצרפתית הוא במילה "/ᐅᑡᐙ." בשפת האומה הראשונה "אלגוקינית" = המילה נהגית - "אודווה" שמשמעה "סחר".
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
הפקיר
הִפְקִיר
הכרזה על שולחנות שהוצאו מבית בירושלים כהפקר והזמנה לציבור לקחתם
# ויתר על בעלותו על משהו; עשה להפקר.
#הזניח, הסיר את השגחתו.
#:*לא מפקירים פצועים בשטח!
=גיזרון=
*מופיע בחז"ל גם בצורת "הִבְקִיר", בעיקר בירושלמי. עפ"ז יש המקשרים לאכדית: - לתבוע, לערער, ובמילה 'הבקיר' ההוראה הפוכה: להסיר תביעה, לעשות לדבר שאין לו תובעים. באופן דומה, יש הטוענים שההוראה המקורית של שורש ב־ק־ר היא: "לפתוח",<ref>semitic roots, [http://www.semiticroots.net/index.php?r=root/view&id=64 𐩨 𐩤 𐩧]</ref> ומשם נגזר ההוראה של "הפקיר" - לעשות לדבר פתוח שאין עליו השגחה או בעלות.
=תרגום=
*אנגלית: (1) (2)
=גיזרון=
*מופיע בחז"ל גם בצורת "הִבְקִיר", בעיקר בירושלמי. עפ"ז יש המקשרים לאכדית: - לתבוע, לערער, ובמילה 'הבקיר' ההוראה הפוכה: להסיר תביעה, לעשות לדבר שאין לו תובעים. באופן דומה, יש הטוענים שההוראה המקורית של שורש ב־ק־ר היא: "לפתוח",<ref>semitic roots, [http://www.semiticroots.net/index.php?r=root/view&id=64 𐩨 𐩤 𐩧]</ref> ומשם נגזר ההוראה של "הפקיר" - לעשות לדבר פתוח שאין עליו השגחה או בעלות.
=תרגום=
*אנגלית: (1) (2)
סטרפיה
סַטְרַפִּיָּה
:1. מחוז גדול באימפריה הפרסית. שם זה היה מקובל גם באימפריות אחרות, למשל, ביוון העתיקה.
::מבחינה אירגונית, הסטרפיה הייתה חולשת על כמה פחוות.
= גיזרון =
:מבחינה לשונית, זוהי מילה שנטבעה על-ידי היוונים בעת העתיקה. יוונית (σατραπεια). יש בלשנים שמקשרים את המילה סטרפיה למילה המקראית אחשדרפן. ההיסטוריון עדי אופיר טבע את המילה: אחשדרפניה, ומזהה אותה עם סטרפיה.<ref>כתב-עת מפתח, 1, 2010, מאמר מדינה, עדי אופיר.</ref>
= תרגום =
:*לטינית: satrapia
= קישורים חיצוניים =
:ערך בוויקיטקסט: באור:אסתר פרק ג', פסוק יב, בפסקה: דרגות בממשל הפרסי.
= ראו גם =
:*פרובינציה
:*פרובינקיה
= הערות שוליים =
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מדע המדינה
= גיזרון =
:מבחינה לשונית, זוהי מילה שנטבעה על-ידי היוונים בעת העתיקה. יוונית (σατραπεια). יש בלשנים שמקשרים את המילה סטרפיה למילה המקראית אחשדרפן. ההיסטוריון עדי אופיר טבע את המילה: אחשדרפניה, ומזהה אותה עם סטרפיה.<ref>כתב-עת מפתח, 1, 2010, מאמר מדינה, עדי אופיר.</ref>
= תרגום =
:*לטינית: satrapia
= קישורים חיצוניים =
:ערך בוויקיטקסט: באור:אסתר פרק ג', פסוק יב, בפסקה: דרגות בממשל הפרסי.
= ראו גם =
:*פרובינציה
:*פרובינקיה
= הערות שוליים =
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מדע המדינה
וינה
וִינָה
# עיר הבירה של אוסטריה.
= גיזרון =
* מקור השם בשם הגרמני, שמקורו בלטינית או בקלטית. בשנת 15 לפני הספירה הקימה האימפריה הרומית באתר מוצב גבול בשם "וינדובונה" ("Vindobona") - שמשמעו "כפר יפה".
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:גרמנית
= גיזרון =
* מקור השם בשם הגרמני, שמקורו בלטינית או בקלטית. בשנת 15 לפני הספירה הקימה האימפריה הרומית באתר מוצב גבול בשם "וינדובונה" ("Vindobona") - שמשמעו "כפר יפה".
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:גרמנית
הלסינקי
הֶלְסִינְקִי
# עיר הבירה של פינלנד.
= גיזרון =
* מקור השם בשם הפיני, שמקורו בשם השוודי של העיר "הלסינגפורס".
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
= גיזרון =
* מקור השם בשם הפיני, שמקורו בשם השוודי של העיר "הלסינגפורס".
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ערים
קטגוריה:ערי בירה
בכל מכל כל
בַּכֹּל מִכֹּל כֹּל
# ביטוי הַבָּא לְהוֹרוֹת עַל הַכְלָלָה, עַל אֹסֶף שֶׁל דְּבָרִים בְּלֹא יוֹצֵא מִן הַכְּלָל.
= מקור =
* מקור הביטוי בברכת המזון. הביטוי מסתמך על שלושה פסוקים מספר בראשית בהם מוזכרת המילה "כל" בהקשר של כל אחד מאבות האומה- 
# אברהם - 
# יצחק - 
# יעקב -
= תרגום =
* אנגלית: <ref>* [https://birkat-hamazon.com/birkat-hamazon-nusach/Birkat-Hamazon-Edot-Hamizrach תרגום ברכת המזון לאנגלית]</ref>
* גרמנית: <ref>* [https://de.chabad.org/library/howto/wizard_cdo/aid/577741/jewish/Das-Tischgebet.htm ברכת המזון בגרמנית] באתר חב"ד</ref>
= אסמכתאות =
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
= מקור =
* מקור הביטוי בברכת המזון. הביטוי מסתמך על שלושה פסוקים מספר בראשית בהם מוזכרת המילה "כל" בהקשר של כל אחד מאבות האומה- 
# אברהם - 
# יצחק - 
# יעקב -
= תרגום =
* אנגלית: <ref>* [https://birkat-hamazon.com/birkat-hamazon-nusach/Birkat-Hamazon-Edot-Hamizrach תרגום ברכת המזון לאנגלית]</ref>
* גרמנית: <ref>* [https://de.chabad.org/library/howto/wizard_cdo/aid/577741/jewish/Das-Tischgebet.htm ברכת המזון בגרמנית] באתר חב"ד</ref>
= אסמכתאות =
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה