קנה
קָנָה
# היה הבעלים של דבר־מה, שדבר־מה היה שייך לו.
#:*במהלך השנים קניתי ניסיון רב בתפקידי.
# העביר דבר לרשותו, לרוב בתמורה לכסף.
#* קניתי אתמול דירה חדשה.
# יצר, ברא.
= גזרון =
* המשמעות השלישית קיימת בשפות שמיות צפון־מעריות, ומודגמת באכדית של העיר אמר (שהושפעה מכנענית),<ref name=":0">Ryan Thomas, , Ugarit-Forschungen 48, 2017, pp. 451–521 [https://www.religionofancientpalestine.com/?page_id=544]</ref> באוגריתית (למשל בתואר לאשרה: "קנית אִלמ" – בוראת־האלים),<ref name=":0">Ryan Thomas, , Ugarit-Forschungen 48, 2017, pp. 451–521 [https://www.religionofancientpalestine.com/?page_id=544]</ref> בפיניקית "אל קנ ארץ",<ref>KAI 26 (כתובת אזתוד), 129</ref> בארמית "בעשמין קנה די רעא" (כלומר בעל־שמין קנה די ארעא, בעל־שמים הקונה של הארץ).<ref>שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 34</ref>
=צירופים=
*קנה לב
*קנה לו שם
*קנה עולם
*קנה שביתה
*קנה חתול בשק
=נגזרות=
*קונה
*קנוי
*קנייה
*קניין
*קניון
=מילים נרדפות=
*ברא (2)
*רכש (3)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (3)
* ערבית: (אִשְתַרַא)
* רוסית: (3)
=ראו גם=
* מקנה.
* קנה אשה
קָנֶה
# מקל חלול וארוך.
# צמח ממשפחת הדגניים בעל גבעולים עציים וחלולים / יתכן מיש דרומי (באכדית קרוי: מֶסֻקנֻ)
# כינוי לקנה הנשימה.
# המוט שמחובר במרכזו לציר במאזניים, ושלכל אחד משני קצותיו מחוברת כף שקילה.
# מידת אורך מקראית שאורכה כשש אמה, (מקביל לכשלושה מטרים)
# קיצור של קנה החרטום.
=גזרון=
* יחידאית במקרא משמשת בהוראת 'עצם הזרוע' , (השוו כן תושבת). החוקר מנחם הרן מצא שהתיבה מושאלת מאכדית בהגיית ganû, ושומרית GI-NA בהוראת: מטה, קנה מידה, סרגל של בנאים. תיבת קנה מופיעה גם ב[https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?koderekh=31977&page=1 מגילת ההודיות]. בשפות שמיות שונות כגון אכדית qanu, ארמית קַנְיָא. ביוונית עתיקה: κάννα (קאנא) נובעת משפות שמיות וממנה נגזרות המילים האנגליות cannabis ,cane, canon, canonical, canal, channel ועוד. משמעות המילה קאנון (אנגלית canon, יוונית κανών) "חוק" או "עיקרון" נובעת משימוש במקל מדידה מהצמח קנה ("קנה מידה") ועל כך עמד גם החוקר מנחם הרן לעיל. השוו: קנאביס.
 הקנה המופיע בפסוק זה הוא כנראה עץ מיש דרומי בעברית מקראית קרוי גם מַישָא השם מושאל מארמית דרך האכדית ומוזכר במקרא בשם עץ-מסֻכּן ממשפחת הקנאביים ידוע כבעל חשיבות דתית במזרח הקדום מפיק עשן רב בשריפתו (במקביל לשאר התבלינים/צמחים המוזכרים בפסוק!)
 מופיע באכדית: קאנו ([https://www.ebl.lmu.de/signs/GI 𒄀 / qanû]) מופיע בתעודות ממארי בהוראת קנה-סוף, ומושאל ליוונית-עתיקה בהגיית: אַקַאֵינַא ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%BC%84%CE%BA%CE%B1%CE%B9%CE%BD%CE%B1 ἄκαινα]) כמידת-שטח מצרית ששטחה מאה רגל מרובע, וגם בהוראת מקל,מטה.
=צירופים=
*הקדים קנה לושט
*משענת קנה רצוץ
*עלה בקנה אחד
*קוטל קנים
*קנה מידה
*קנה סוכר
* קנה החרטום
*קנה הנשימה
=תרגום=
*אנגלית: (1) (2)
=פרשנים מפרשים=
*בעל הערוך ופירוש המשנה לרמב"ם מכנים על פי הערבית (קסב אל־סכר قصب السكر) – חצב – הסוכר הוא קנה (הסוכר).
=ראו גם=
*גבעול
*צינור
*סוף
*קנאבוס (קנה־בוּס)
*מסכן (:2 עץ מיש דרומי)
= סימוכין =
<references />

קטגוריה:דגן
= גזרון =
* המשמעות השלישית קיימת בשפות שמיות צפון־מעריות, ומודגמת באכדית של העיר אמר (שהושפעה מכנענית),<ref name=":0">Ryan Thomas, , Ugarit-Forschungen 48, 2017, pp. 451–521 [https://www.religionofancientpalestine.com/?page_id=544]</ref> באוגריתית (למשל בתואר לאשרה: "קנית אִלמ" – בוראת־האלים),<ref name=":0">Ryan Thomas, , Ugarit-Forschungen 48, 2017, pp. 451–521 [https://www.religionofancientpalestine.com/?page_id=544]</ref> בפיניקית "אל קנ ארץ",<ref>KAI 26 (כתובת אזתוד), 129</ref> בארמית "בעשמין קנה די רעא" (כלומר בעל־שמין קנה די ארעא, בעל־שמים הקונה של הארץ).<ref>שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 34</ref>
=צירופים=
*קנה לב
*קנה לו שם
*קנה עולם
*קנה שביתה
*קנה חתול בשק
=נגזרות=
*קונה
*קנוי
*קנייה
*קניין
*קניון
=מילים נרדפות=
*ברא (2)
*רכש (3)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (3)
* ערבית: (אִשְתַרַא)
* רוסית: (3)
=ראו גם=
* מקנה.
* קנה אשה
קָנֶה
# מקל חלול וארוך.
# צמח ממשפחת הדגניים בעל גבעולים עציים וחלולים / יתכן מיש דרומי (באכדית קרוי: מֶסֻקנֻ)
# כינוי לקנה הנשימה.
# המוט שמחובר במרכזו לציר במאזניים, ושלכל אחד משני קצותיו מחוברת כף שקילה.
# מידת אורך מקראית שאורכה כשש אמה, (מקביל לכשלושה מטרים)
# קיצור של קנה החרטום.
=גזרון=
* יחידאית במקרא משמשת בהוראת 'עצם הזרוע' , (השוו כן תושבת). החוקר מנחם הרן מצא שהתיבה מושאלת מאכדית בהגיית ganû, ושומרית GI-NA בהוראת: מטה, קנה מידה, סרגל של בנאים. תיבת קנה מופיעה גם ב[https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?koderekh=31977&page=1 מגילת ההודיות]. בשפות שמיות שונות כגון אכדית qanu, ארמית קַנְיָא. ביוונית עתיקה: κάννα (קאנא) נובעת משפות שמיות וממנה נגזרות המילים האנגליות cannabis ,cane, canon, canonical, canal, channel ועוד. משמעות המילה קאנון (אנגלית canon, יוונית κανών) "חוק" או "עיקרון" נובעת משימוש במקל מדידה מהצמח קנה ("קנה מידה") ועל כך עמד גם החוקר מנחם הרן לעיל. השוו: קנאביס.
 הקנה המופיע בפסוק זה הוא כנראה עץ מיש דרומי בעברית מקראית קרוי גם מַישָא השם מושאל מארמית דרך האכדית ומוזכר במקרא בשם עץ-מסֻכּן ממשפחת הקנאביים ידוע כבעל חשיבות דתית במזרח הקדום מפיק עשן רב בשריפתו (במקביל לשאר התבלינים/צמחים המוזכרים בפסוק!)
 מופיע באכדית: קאנו ([https://www.ebl.lmu.de/signs/GI 𒄀 / qanû]) מופיע בתעודות ממארי בהוראת קנה-סוף, ומושאל ליוונית-עתיקה בהגיית: אַקַאֵינַא ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%BC%84%CE%BA%CE%B1%CE%B9%CE%BD%CE%B1 ἄκαινα]) כמידת-שטח מצרית ששטחה מאה רגל מרובע, וגם בהוראת מקל,מטה.
=צירופים=
*הקדים קנה לושט
*משענת קנה רצוץ
*עלה בקנה אחד
*קוטל קנים
*קנה מידה
*קנה סוכר
* קנה החרטום
*קנה הנשימה
=תרגום=
*אנגלית: (1) (2)
=פרשנים מפרשים=
*בעל הערוך ופירוש המשנה לרמב"ם מכנים על פי הערבית (קסב אל־סכר قصب السكر) – חצב – הסוכר הוא קנה (הסוכר).
=ראו גם=
*גבעול
*צינור
*סוף
*קנאבוס (קנה־בוּס)
*מסכן (:2 עץ מיש דרומי)
= סימוכין =
<references />

קטגוריה:דגן