OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
אנית הודו המערבית
אֳנִיַּת הוֹדוּ הַמַעֲרָבִית
# כינויה של אוניית סוחר גדולה של אחת מחברות המסחר האירופיות שסחרו עם איי הודו המערבית (האיים הקאריביים) במאות 19-17.
=גיזרון=
* West Indiaman.
=מילים נרדפות=
* אינדיאמן מערבי
=ראו גם=
* אוניית הודו המזרחית
* אינדיאמן
* ספינה אלכסנדרית
* אני תרשיש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* West Indiaman.
=מילים נרדפות=
* אינדיאמן מערבי
=ראו גם=
* אוניית הודו המזרחית
* אינדיאמן
* ספינה אלכסנדרית
* אני תרשיש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
אינדיאמן מזרחי
אִינְדְיָאמֶן מִזְרָחִי
# אוניית סוחר חמושה של אחת מ"חברות הודו המזרחית" שהפעילו המעצמות הימיות האירופיות במאות 19-17.
=גיזרון=
* East Indiaman.
=מילים נרדפות=
* אוניית הודו המזרחית
=ראו גם=
* אינדיאמן מערבי
* אוניית הודו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* East Indiaman.
=מילים נרדפות=
* אוניית הודו המזרחית
=ראו גם=
* אינדיאמן מערבי
* אוניית הודו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
אנית הודו המזרחית
אֳנִיַּת הוֹדוּ הַמִזְרָחִית
# אוניית סוחר גדולה של אחת מחברות המסחר האירופיות שסחרו עם תת היבשת ההודית במאות 17–19.
=גיזרון=
* East Indiaman.
=מילים נרדפות=
* אינדיאמן מזרחי
=ראו גם=
* הודו המזרחית
* אוניית הודו המערבית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* East Indiaman.
=מילים נרדפות=
* אינדיאמן מזרחי
=ראו גם=
* הודו המזרחית
* אוניית הודו המערבית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
יומן כלי שיט
יוֹמָן כְּלִי שַׁיִט
# פנקס בו מתועדים מדי יום (בכל משמרת) כל הארועים החשובים בכלי השיט הנוגעים לתפעולו ולהשטתו.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מילים נרדפות=
* יומן האנייה
* ספר זכרונות קורות האניה <small>(לשון התחייה)</small><ref>שפת הים - ים וספנות בעיתונות ההשכלה והתחייה, 1788-1918, [https://sfathayam.wordpress.com/%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9F/ מילון מונחים ימיים], 2018.</ref>
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מילים נרדפות=
* יומן האנייה
* ספר זכרונות קורות האניה <small>(לשון התחייה)</small><ref>שפת הים - ים וספנות בעיתונות ההשכלה והתחייה, 1788-1918, [https://sfathayam.wordpress.com/%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9F/ מילון מונחים ימיים], 2018.</ref>
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
יומן האניה
יוֹמָן הַאֳנִיָּה
# יומן רשמי בו מתעדים בכל משמרת את כל הארועים החשובים הנוגעים לתפעולה ולהשטתה של האונייה (כמו קורס, מהירות, מזג אוויר, כניסות ויציאות מנמלים ועוד).
=מילים נרדפות=
* יומן כלי שיט
* לוג בוק
* ספר זכרונות קורות האניה <small>(לשון התחייה)</small> <ref>שפת הים - ים וספנות בעיתונות ההשכלה והתחייה, 1788-1918, [https://sfathayam.wordpress.com/%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9F/ מילון מונחים ימיים], 2018.</ref>
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
=מילים נרדפות=
* יומן כלי שיט
* לוג בוק
* ספר זכרונות קורות האניה <small>(לשון התחייה)</small> <ref>שפת הים - ים וספנות בעיתונות ההשכלה והתחייה, 1788-1918, [https://sfathayam.wordpress.com/%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9F/ מילון מונחים ימיים], 2018.</ref>
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
כלי שיט חד גופי
כְּלִי שַׁיִט חַד גּוּפִי
# סירה או ספינה שלה גוף אחד, להבדיל מכלי שיט כמו קטמרן או טרימרן שלהם שניים או שלושה גופים בהתאמה.
#:* כלי שיט חד־גופיים נפוצים עשרת מונים יותר מכלי שיט רב־גופיים.
=גיזרון=
* monohull.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ניגודים=
* כלי שיט רב גופי
=ראו גם=
* קטמרן
* טרימרן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית
=גיזרון=
* monohull.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ניגודים=
* כלי שיט רב גופי
=ראו גם=
* קטמרן
* טרימרן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית
כלי שיט רב גופי
כְּלִי שַׁיִט רַב גּוּפִי
# סירה או ספינה הבנויה משניים או שלושה גופים המחוברים יחד, כגון קטמרן או טרימרן.
#:* כלי שיט חד־גופיים נפוצים עשרת מונים יותר מכלי שיט רב־גופיים.
=גיזרון=
* multihull.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ניגודים=
* כלי שיט חד גופי
=ראו גם=
* קטמרן
* טרימרן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* multihull.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ניגודים=
* כלי שיט חד גופי
=ראו גם=
* קטמרן
* טרימרן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
כלי שיט קטן
כְּלִי שַׁיִט קָטָן
# שם כללי לכלי תחבורה ימי קטן־ממדים, על פי רוב לספורט או לפנאי.
#:* תקנות הספנות מגדירות כלי שיט קטן כ"אופנוע ים, סירה, מפרשית, ספינה או אניית נוסעים קטנה."
=גיזרון=
* small watercraft.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (התשע"ג), 2013.
=ראו גם=
* כלי שיט
* משיט
*
=סימוכין=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית
=גיזרון=
* small watercraft.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (התשע"ג), 2013.
=ראו גם=
* כלי שיט
* משיט
*
=סימוכין=
קטגוריה:כלי שיט
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית
פנטרה
פֶּנְטֶרָה
# ספינת מלחמה ים־תיכונית מן התקופה ההלניסטית, בעלת 90 משוטים המסודרים בשלושה טורים אחד מעל השני. כל יחידת חתירה מנתה חמישה חותרים: שני חותרים למשוט בטורים העליון והאמצעי וחותר יחיד למשוט בטור התחתון.
=גיזרון=
* בלבוש עברי. על פירוש השם ראו: טריארה.
=מילים נרדפות=
* חמש חתרית
* קווינקוורמה
* חמש טורית <small>(מיושן)</small>
* חמש משוטית <small>(מיושן)</small>
=ראו גם=
* תלת חתרית
* רב חתרית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* בלבוש עברי. על פירוש השם ראו: טריארה.
=מילים נרדפות=
* חמש חתרית
* קווינקוורמה
* חמש טורית <small>(מיושן)</small>
* חמש משוטית <small>(מיושן)</small>
=ראו גם=
* תלת חתרית
* רב חתרית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
קוינקורמה
קְוִינְקְוֶרֶמָה
# ספינת מלחמה ים־תיכונית מן התקופה ההלניסטית, בעלת 90 משוטים המסודרים בשלושה טורים אחד מעל השני. כל יחידת חתירה מנתה חמישה חותרים: שני חותרים למשוט בטורים העליון והאמצעי וחותר יחיד למשוט בטור התחתון.
=גיזרון=
* quinqueremis בלבוש עברי. על פירוש השם בלטינית ראו: חמש חתרית.
=מילים נרדפות=
* חמש חתרית
* פֶּנְטֵרָה
* חמש־טורית <small>(מיושן)</small>
* חמש־משוטית <small>(מיושן)</small>
=ראו גם=
* תלת חתרית
* רב חתרית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* quinqueremis בלבוש עברי. על פירוש השם בלטינית ראו: חמש חתרית.
=מילים נרדפות=
* חמש חתרית
* פֶּנְטֵרָה
* חמש־טורית <small>(מיושן)</small>
* חמש־משוטית <small>(מיושן)</small>
=ראו גם=
* תלת חתרית
* רב חתרית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
אבק הצתה
אֲבַק הַצָּתָה
# אבק שריפה טחון היטב, ששימש כתֶּחֶל להצתת המטען או התחמיש ברובה או תותח נטען־לוע. 
#:* לאחר תחיבת התחמיש והכדור לתוך הקנה, שפך קפטן התותח כמות מדודה של אבק הצתה אל אגן ההצתה.
=מילים נרדפות=
* אבק תחול
=ראו גם=
* אגן הצתה
* מוט הצתה
* חור הצתה

קטגוריה:כלי נשק
=מילים נרדפות=
* אבק תחול
=ראו גם=
* אגן הצתה
* מוט הצתה
* חור הצתה

קטגוריה:כלי נשק
דקר הצתה
דֶּקֶר הַצָּתָה
# אחד מכלי הטעינה וההצתה של תותח נטען־לוע, ששימש לניקוי חור ההצתה ולניקוב התחמיש. 
#:* דקר הצתה היה מוט ברזל מחודד, בעל לוליינים אחדים בקצהו, מחובר לידית עץ.
#:* לאחר ניקוב התחמיש בדקר ההצתה, שפך מפקד התותח אבק שריפה טחון היטב ומעורב בכוהל יין לתוך חור ההצתה.
=מילים נרדפות=
* דקר תחול
=ראו גם=
* תחול
* חור הצתה
* אגן הצתה
* אבק הצתה
* מוט הצתה
* פתיל הצתה

קטגוריה:כלי נשק
=מילים נרדפות=
* דקר תחול
=ראו גם=
* תחול
* חור הצתה
* אגן הצתה
* אבק הצתה
* מוט הצתה
* פתיל הצתה

קטגוריה:כלי נשק
יקרה
יֻקְרָה
# חשיבות וכבוד שזוכה בהם אדם או מוסד בשל הצלחה או השתייכות למעמד חברתי גבוה.
#:* האוניברסיטה זכתה לציון גבוה במדד היוקרה האקדמית.
=גיזרון=
* המילה גזורה מיֹקֶר בארמית יוקרא(גם עניין כבוד וגם כֹּבֶד).
=צירופים=
* יקרה אישית
=נגזרות=
* יֻקְרָתִי
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.5792626 מהיכן הגיעה המילה יֻקְרָה?], הארץ.
=גיזרון=
* המילה גזורה מיֹקֶר בארמית יוקרא(גם עניין כבוד וגם כֹּבֶד).
=צירופים=
* יקרה אישית
=נגזרות=
* יֻקְרָתִי
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.5792626 מהיכן הגיעה המילה יֻקְרָה?], הארץ.
אימבציל
אִימְבָּצִיל
# רְפֵה שֵׂכֶל; אֱוִיל, אִידִיוֹט.
=גיזרון=
* imbecillus, חלש, רפה, דרך שפות אירופה לעברית.
=מילים נרדפות=
* אֱוִיל
* דֵּגֵנֵרָט
* טֶמְבֶּל
* טִפֵּשׁ
* שוטה 
* כסיל
=ניגודים=
* בָּר דַּעַת
* גָּאוֹן
* חָכָם
* נָבוֹן
=תרגום=
* רוסית: (imbecil)
=ראו גם=
* אִידִיוֹט

קטגוריה:כינוי גנאי
=גיזרון=
* imbecillus, חלש, רפה, דרך שפות אירופה לעברית.
=מילים נרדפות=
* אֱוִיל
* דֵּגֵנֵרָט
* טֶמְבֶּל
* טִפֵּשׁ
* שוטה 
* כסיל
=ניגודים=
* בָּר דַּעַת
* גָּאוֹן
* חָכָם
* נָבוֹן
=תרגום=
* רוסית: (imbecil)
=ראו גם=
* אִידִיוֹט

קטגוריה:כינוי גנאי
צור הירכתים
צוּר הַיַּרְכָּתַיִם
צורי החרטום והירכתיים של אנייה צלבנית מן המאה ה-13; דגם מודרני במוזיאון הימי הלאומי חיפה
# מבנה עילי גבוה בירכתיהן של אניות מלחמה באירופה של ימי הביניים, אשר שימש כעמדת ירי להדיפת פושטים על הסיפון, תחילה לקשתים ואחר כך לרובאים.
#:* לימים התמזגו צור החרטום וצור הירכתיים אל תוך גוף האנייה, והם נקראים בית הקדמה ובית האחרה.
=גיזרון=
* aftercastle. מן צוּר במשמעות: מצודה, מבצר.
=ניגודים=
* צור חרטום
=ראו גם=
* בית אחרה
* צוֹר אחורי

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* aftercastle. מן צוּר במשמעות: מצודה, מבצר.
=ניגודים=
* צור חרטום
=ראו גם=
* בית אחרה
* צוֹר אחורי

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
הזדנגף
הִזְדַּנְגֵּף
# שוטט ברחובותיה הראשיים של העיר למטרות מסחר או בילוי.
#:* הקשישים מבין הקוראים זוכרים את המושג להזדנגף, תיאור שהצמידו בשנות השבעים והשמונים ל"מודדי" רחוב דיזנגוף בתל אביב. אלה שהיו הולכים הלוך וחזור ברחוב - מהכיכר עד ארלוזורוב. ()
#:* סיינפלד מזדנגף. ().
=גיזרון=
*גזירת פועל מרח' דיזנגוף. המושג מוזכר לראשונה בעיתון "העולם הזה" בשנות ה־70, ימי הזוהר של הרחוב.
=סימוכין=
קטגוריה:ישראל
=גיזרון=
*גזירת פועל מרח' דיזנגוף. המושג מוזכר לראשונה בעיתון "העולם הזה" בשנות ה־70, ימי הזוהר של הרחוב.
=סימוכין=
קטגוריה:ישראל
חוילה
חֲוִילָה
# ארץ מתקופת המקרא, כנראה באזור אפריקה, העשירה באוצרות.
# בית כפרי של העשירים.
=מילים נרדפות=
*אחוזה
*וילה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חול (שורש)
קטגוריה:עמים בתנ"ך
קטגוריה:מגורים
קטגוריה:אדריכלות
=מילים נרדפות=
*אחוזה
*וילה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חול (שורש)
קטגוריה:עמים בתנ"ך
קטגוריה:מגורים
קטגוריה:אדריכלות
שלג דאשתקד
שֶׁלֶג דְּאֶשְׁתָּקַד
# משל לדבר שהיה בעבר והוא חסר חשיבות כעת. דימוי לשלג שירד בשנה שעברה וכבר נמס ואינו רלוונטי עוד.
#:* הויכוחים שלנו בשבוע שעבר מעניינים אותי כשלג דאשתקד.
=גיזרון=
ספר החיים לאחי המהר"ל - רבי חיים ב"ר בצלאל, בחלק 'ספר סליחה ומחילה' פרק ששי: "כי השלג של אשתקד אינו בנמצא".
=צירופים=
* מעניין כשלג דאשתקד
=ביטויים נרדפים=
* אבד עליו כלח
* אתרוגים אחר סוכות
* חתימה על הקרח
=ראו גם=
* אשתקד
* עורבא פרח

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=גיזרון=
ספר החיים לאחי המהר"ל - רבי חיים ב"ר בצלאל, בחלק 'ספר סליחה ומחילה' פרק ששי: "כי השלג של אשתקד אינו בנמצא".
=צירופים=
* מעניין כשלג דאשתקד
=ביטויים נרדפים=
* אבד עליו כלח
* אתרוגים אחר סוכות
* חתימה על הקרח
=ראו גם=
* אשתקד
* עורבא פרח

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
מים גנובים ימתקו
מַיִם גְּנוּבִים יִמְתָּקו
# אמירה בזכות טעם החטא. המשיכה לביצוע מעשה אסור גדולה, כמו ההנאה מפירות אותו מעשה.
#:* בסיפור הבריאה התירו לאדם וחווה לאכול מכל עצי הגן, פרט לעץ הדעת, אך הם ביקשו לאכול דווקא ממנו, אולי משום שמים גנובים ימתקו.
=מקור=
* מקור הפתגם בתנ"ך: פסוק זה מובא כחלק מהויכוח בין החוכמה והכסילות, החוכמה מנסה לפתות את התלמידים לחריצות, ואילו הכסילות מפתה אותם למעשים רעים ולגניבה.
* מים נחשבים כדבר שאין לו טעם ממשי ובסיטואציה של גניבה הופכים למתוקים.
=ביטויים קרובים=
*הפרי האסור
*טעים כמו חטא
*הדשא של השכן תמיד ירוק יותר
=ניגודים=
* תֻּמַּת יְשָׁרִים תַּנְחֵם וְסֶלֶף בּוֹגְדִים יְשָׁדֵּם
=ראו גם=
*מתק
*מתוק
*מים מתוקים
=קישורים חיצוניים=
*
*

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
* מקור הפתגם בתנ"ך: פסוק זה מובא כחלק מהויכוח בין החוכמה והכסילות, החוכמה מנסה לפתות את התלמידים לחריצות, ואילו הכסילות מפתה אותם למעשים רעים ולגניבה.
* מים נחשבים כדבר שאין לו טעם ממשי ובסיטואציה של גניבה הופכים למתוקים.
=ביטויים קרובים=
*הפרי האסור
*טעים כמו חטא
*הדשא של השכן תמיד ירוק יותר
=ניגודים=
* תֻּמַּת יְשָׁרִים תַּנְחֵם וְסֶלֶף בּוֹגְדִים יְשָׁדֵּם
=ראו גם=
*מתק
*מתוק
*מים מתוקים
=קישורים חיצוניים=
*
*

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
יין ישמח לבב אנוש
יַיִן יְשַׂמַּח לְבַב־אֱנוֹשׁ
#אמירה בשבח שתיית אלכוהול, האדם יכול להטביע את יגונו במשקה החריף, או לחלופין, להשתמש בו כדי להגיע לרוממות רוח.
=ראו גם=
*עד דלא ידע
*השתכרות

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=ראו גם=
*עד דלא ידע
*השתכרות

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
אדמירלות
אַדְמִירָלוּת
# מפקדת הצי המלחמתי בבריטניה, ארצות הברית ומדינות נוספות.
=גיזרון=
* שאילה משפות אירופה בלבוש עברי. מן אדמירל, מפקד הצי.
=נגזרות=
* עגן אדמירלי
=מילים נרדפות=
* אַדְמִירָלִיוּת
* אדמיראליטעט, אדמיראליציא, אמיריה, משמרת הים, שלטון הים <small>(לשון התחייה)</small>
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:צבא
=גיזרון=
* שאילה משפות אירופה בלבוש עברי. מן אדמירל, מפקד הצי.
=נגזרות=
* עגן אדמירלי
=מילים נרדפות=
* אַדְמִירָלִיוּת
* אדמיראליטעט, אדמיראליציא, אמיריה, משמרת הים, שלטון הים <small>(לשון התחייה)</small>
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:צבא
צפוי מרעף
צִפּוּי מְרֹעָף
# שיטת בנייה של סירות וספינות מעץ ומפלדה, בה לוחות מעטפת הגוף מונחים שפה על שפה כדרך שמניחים רעפים.
=גיזרון=
* על שום הדמיון לאופן בו מונחים רעפים זה על גבי זה.
=מילים נרדפות=
* ליווח מרועף
=ראו גם=
* ציפוי מלוכסן
* ציפוי חלק
* ציפוי מכותף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* על שום הדמיון לאופן בו מונחים רעפים זה על גבי זה.
=מילים נרדפות=
* ליווח מרועף
=ראו גם=
* ציפוי מלוכסן
* ציפוי חלק
* ציפוי מכותף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
צפוי חלק
צִפּוּי חָלָק
# שיטת בניית של כלי שיט מעץ, בה מחברים את לוחות מעטפת הגוף שפה אל שפה, כך שמתקבלת מעטפת חלקה.
=גיזרון=
* flush planking.
=מילים נרדפות=
* ליווח משווה
=ראו גם=
* לווח
* ליווח מרועף
* ליווח מלוכסן
* ליווח מכותף

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* flush planking.
=מילים נרדפות=
* ליווח משווה
=ראו גם=
* לווח
* ליווח מרועף
* ליווח מלוכסן
* ליווח מכותף

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
מובלת חילים
מוֹבֶלֶת חַיָּלִים
#:* אוניית מלחמה לא חמושה להובלת חיילים וציודם אל זירות לחימה מעבר לים. 
#:* במלחמת העולם השנייה הסבו אניות נוסעים אחדות למובלות חיילים.
=גיזרון=
* troop carrier.
=מילים נרדפות=
* נושאת גייסות
* מובלת צבא
* נושאת צבא
* מובלת גייסות
* אניית חיילים
* <small>לשון התחייה:</small> אנית הובלה, אנית העברה, אנית מעבר <ref>שפת הים – ים וספנות בעיתוני ההשכלה והתחייה, 1918-1788: [https://sfathayam.com/%d7%9e%d7%95%d7%a0%d7%97%d7%99%d7%9d-%d7%99%d7%9e%d7%99%d7%99%d7%9d-%d7%94%d7%99%d7%a1%d7%98%d7%95%d7%a8%d7%99%d7%99%d7%9d/ מונחים ימיים היסטוריים].</ref>
=סימוכין=
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* troop carrier.
=מילים נרדפות=
* נושאת גייסות
* מובלת צבא
* נושאת צבא
* מובלת גייסות
* אניית חיילים
* <small>לשון התחייה:</small> אנית הובלה, אנית העברה, אנית מעבר <ref>שפת הים – ים וספנות בעיתוני ההשכלה והתחייה, 1918-1788: [https://sfathayam.com/%d7%9e%d7%95%d7%a0%d7%97%d7%99%d7%9d-%d7%99%d7%9e%d7%99%d7%99%d7%9d-%d7%94%d7%99%d7%a1%d7%98%d7%95%d7%a8%d7%99%d7%99%d7%9d/ מונחים ימיים היסטוריים].</ref>
=סימוכין=
קטגוריה:כלי שיט
חבל האנך
חֶבֶל הָאֲנָךְ
# חבל ארוך ובקצהו משקולת עופרת בצורת חרוט קטום. משמש בספינה למדידה ידנית של עומק הים ולזיהוי סוג הקרקעית.
#:* חבל האנך הוא אמצעי הניווט הקדום ביותר המוכר לנו.
=גיזרון=
* leadline ומשפות אירופיות נוספות.
=צירופים=
* איש חבל האנך
=מילים נרדפות=
* אנך
* אנך עומק
=ראו גם=
* קשר אנך
* גשוש
* פדום
* אמת ים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* leadline ומשפות אירופיות נוספות.
=צירופים=
* איש חבל האנך
=מילים נרדפות=
* אנך
* אנך עומק
=ראו גם=
* קשר אנך
* גשוש
* פדום
* אמת ים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
על ימין ועל שמאל
# (ביטוי) כל הזמן, ללא הפסקה.
#* מפעלים נסגרים ועוברים למדינות עולם שלישי על ימין ועל שמאל.
=מקור=
גלגול ביטי מהכה על ימין ועל שמאל
# (ביטוי) כל הזמן, ללא הפסקה.
#* מפעלים נסגרים ועוברים למדינות עולם שלישי על ימין ועל שמאל.
=מקור=
גלגול ביטי מהכה על ימין ועל שמאל
התעמר
הִתְעַמֵּר
# החזיק באדם ונהג בו בעלות, כגון שהשתמש בו או מכר אותו.
# ניצל והתעלל.
#:*תפסיק להתעמר בעובדים שלך, גם הם בני אדם!
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים במקרא. 
* יש שהקבילו לשורש , בחילוף ר-ל.
* לדעת חלק מהמפרשים קרוב לשורש בהוראת גדוּלה, שלטון. יש שהשוו למילה הערבית - שׂטם. 
* יש שאמרו שנגזר מעמיר, ראו 'פרשנים מפרשים'.
=פרשנים מפרשים=
* רמב"ן (דברים כא,יד): "והנראה בעיני בפשוטו, כי הוא כמו: לא תתאמר בה, לא תתרומם ולא תתגדל בה להיות אתה אדניה למכרה ולהשתמש בה כשפחה. וכן יקראו בערבי אדון – אמיר. ושמוש העי״ן והאל״ף כאחד מורגל בלשון. ורבינו שלמה כתב: 'לא תתעמר בה – לא תשתמש בה, לשון פרסי קורין לעבדות ושמוש – עמירא, מיסודו של רבי משה הדרשן למדתי זאת'. וזה אמת, שכך ראיתי בירושלמי (שבת פ"ט ה"א): "תמן צווחין לפעלא טבא עמירא" <small>(בבבל צעקו: לפועל טובה עבודה)</small>, ומורגל הוא אף בלשון ארמי, כמו שכתוב במגלת שושן (ספר יהודית א׳:ו׳-י״א): 'ושדר מלכא דאתור על כולהון עמוריא דנינוה, ועל כל דעמרין על יד ימא...'. וכן במקומות הרבה בספר ההוא יקראו יושבי הארץ עמורי ארעא<ref>יש לציין שהמילה [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%28mwr%20N&cits=all ܥܡܘܪ̈ܐ] (עמורא) בהוראת "תושב" קיימת בעיקר בארמית-סורית.</ref>, כלומר הנעבדים לארץ והמשתמשים בה."
* ראב"ע (שם): "פירושו לפי מקומו: בטעם רמאות". נראה שמפרש כסיכול אותיות מ'ערם'.
* ריב"כ (שם): "לא תתעמר בה – שיעשה ממנה אגודה שישאנה למכור בשוק כאגודת עצים או שבלים". וכן פירש רש"ר הירש (שם פס' יב): "התעמר ב־ פירושו: ליצור לעצמו ״עומר״ מדבר כלשהו – הווי אומר להרוויח וליהנות ממנו, לקצור ממנו דבר־מה".
* בתרגום השבעים תרגמו: - בגידה, מעילה באימון.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים במקרא. 
* יש שהקבילו לשורש , בחילוף ר-ל.
* לדעת חלק מהמפרשים קרוב לשורש בהוראת גדוּלה, שלטון. יש שהשוו למילה הערבית - שׂטם. 
* יש שאמרו שנגזר מעמיר, ראו 'פרשנים מפרשים'.
=פרשנים מפרשים=
* רמב"ן (דברים כא,יד): "והנראה בעיני בפשוטו, כי הוא כמו: לא תתאמר בה, לא תתרומם ולא תתגדל בה להיות אתה אדניה למכרה ולהשתמש בה כשפחה. וכן יקראו בערבי אדון – אמיר. ושמוש העי״ן והאל״ף כאחד מורגל בלשון. ורבינו שלמה כתב: 'לא תתעמר בה – לא תשתמש בה, לשון פרסי קורין לעבדות ושמוש – עמירא, מיסודו של רבי משה הדרשן למדתי זאת'. וזה אמת, שכך ראיתי בירושלמי (שבת פ"ט ה"א): "תמן צווחין לפעלא טבא עמירא" <small>(בבבל צעקו: לפועל טובה עבודה)</small>, ומורגל הוא אף בלשון ארמי, כמו שכתוב במגלת שושן (ספר יהודית א׳:ו׳-י״א): 'ושדר מלכא דאתור על כולהון עמוריא דנינוה, ועל כל דעמרין על יד ימא...'. וכן במקומות הרבה בספר ההוא יקראו יושבי הארץ עמורי ארעא<ref>יש לציין שהמילה [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%28mwr%20N&cits=all ܥܡܘܪ̈ܐ] (עמורא) בהוראת "תושב" קיימת בעיקר בארמית-סורית.</ref>, כלומר הנעבדים לארץ והמשתמשים בה."
* ראב"ע (שם): "פירושו לפי מקומו: בטעם רמאות". נראה שמפרש כסיכול אותיות מ'ערם'.
* ריב"כ (שם): "לא תתעמר בה – שיעשה ממנה אגודה שישאנה למכור בשוק כאגודת עצים או שבלים". וכן פירש רש"ר הירש (שם פס' יב): "התעמר ב־ פירושו: ליצור לעצמו ״עומר״ מדבר כלשהו – הווי אומר להרוויח וליהנות ממנו, לקצור ממנו דבר־מה".
* בתרגום השבעים תרגמו: - בגידה, מעילה באימון.
לצופף שורות
פעולה בה
פרטים עם מערך תפישות וערכים משותפים,
המזהים איום על שלמות הקולקטיב איתו הם מזדהים,
באופן אינסטינקטיבי וולונטרי, או במודע וכתגובה לקריאה,
מתעלמים מהבדלי התפישות ביניהם,
מתכנסים ליצירת עוצמה מצרפית
להגנה על ערכי הליבה של הקולקטיב,
באיום או פעולה
דפנסיבית או אופנסיבית.
פעולה בה
פרטים עם מערך תפישות וערכים משותפים,
המזהים איום על שלמות הקולקטיב איתו הם מזדהים,
באופן אינסטינקטיבי וולונטרי, או במודע וכתגובה לקריאה,
מתעלמים מהבדלי התפישות ביניהם,
מתכנסים ליצירת עוצמה מצרפית
להגנה על ערכי הליבה של הקולקטיב,
באיום או פעולה
דפנסיבית או אופנסיבית.
סחלה
סְחְלָה
# גועל נפש 
#
#:* הם פתחו את הדלת האחורית אבל בדיוק אז ניקו את החלונות למעלה ומי שנכנס חטף את הסחלה.
#שאריות של דבר (כגון שאריות של מזון שהצטברו על מסננת הניקוז בכיור או בתחתית בקבוק משקה שהרבה שתו ממנו)
#:* צריך לנקות את המקלחת. יש סחלה של שערות בפתח הניקוז וכתוצאה מכך יש סתימה.
# כינוי לדבר מגעיל, אדם עלוב.
=גיזרון=
* לא ידוע, יש שגורסים כי מדובר בשיבוש של ראשי התיבות סחל״א (סולר, חול, לכלוך, אבק) או באונומוטופיאה – שחזור של הצליל המבטא גועל.
* יתכן מלשון גרמנית בשיבוש תיבת 'שַׁאלֶא' [https://en.wiktionary.org/wiki/Schale Schale] בהוראת 'קליפה' (shell) שבתרבות הנוצרית כמו זו היהודית נטענה גם במשמעויות של טומאה ולכלוך.
=מידע נוסף=
* לעיתים נכתב כראשי תיבות – סחל״ה
=ראו גם=
* צ'חלה.
* סחי
קטגוריה:עגה צה"לית
=גיזרון=
* לא ידוע, יש שגורסים כי מדובר בשיבוש של ראשי התיבות סחל״א (סולר, חול, לכלוך, אבק) או באונומוטופיאה – שחזור של הצליל המבטא גועל.
* יתכן מלשון גרמנית בשיבוש תיבת 'שַׁאלֶא' [https://en.wiktionary.org/wiki/Schale Schale] בהוראת 'קליפה' (shell) שבתרבות הנוצרית כמו זו היהודית נטענה גם במשמעויות של טומאה ולכלוך.
=מידע נוסף=
* לעיתים נכתב כראשי תיבות – סחל״ה
=ראו גם=
* צ'חלה.
* סחי
קטגוריה:עגה צה"לית
ארך כללי
אֹרֶךְ כְּלָלִי
# אורכו של כלי שיט בין קצותיו הקדמי והאחורי המרוחקים ביותר, הנמדד במקביל לקו המים.
=גיזרון=
* length overall.
=מילים נרדפות=
* אֹרֶךְ כּוֹלֵל
=ראו גם=
* אורך קו המים
* אורך בין הניצבים

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* length overall.
=מילים נרדפות=
* אֹרֶךְ כּוֹלֵל
=ראו גם=
* אורך קו המים
* אורך בין הניצבים

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
חמיטה
חֲמִיטָה
חמיטות
# פַּנְקֵיק, קרפ, בלינצ'ס ודומיהם שעשויים מבלילה של קמח וביצים המטוגנת משני צדיה.
#:* בבתי מלון נוהגים להגיש חמיטות בשירוב אדרים לארוחת הבוקר.
=מילים נרדפות=
* חביתית
* פנקיק
* קרפ
=ראו גם=
* חביתה
* לביבה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
=מילים נרדפות=
* חביתית
* פנקיק
* קרפ
=ראו גם=
* חביתה
* לביבה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
חזיז
חֲזִיז
# תופעה מטאורולוגית, כנראה ברק.
# מטען חומר נפץ קטן, המיועד להפיק קול נפץ חזק.
#:* האוהדים החלו להתפרע ולהשליך חזיזים לאחר שקבוצתם - "צפרירים שדרות" נחלה הפסד צורב.
=גיזרון=
* מן התנ"ך. 
* המילה חזיז בהוראת ברק,מופיעה במקורות חוץ מקראיים כגון:משלי בן סירא-, בתלמוד ירושלמי: , ומאוחר יותר בפיוטים המתוארכים לראשית תקופת הביניים של העברית.
=צירופים=
* חזיז ורעם
=ראו גם=
* מָטָר
*רַעַם
=גיזרון=
* מן התנ"ך. 
* המילה חזיז בהוראת ברק,מופיעה במקורות חוץ מקראיים כגון:משלי בן סירא-, בתלמוד ירושלמי: , ומאוחר יותר בפיוטים המתוארכים לראשית תקופת הביניים של העברית.
=צירופים=
* חזיז ורעם
=ראו גם=
* מָטָר
*רַעַם
יצוע
יָצוּעַ
# מיטה, משכב.
# מחיצה הכוללת גם את התא שנוצר בעקבות התקנתה.
# חלקו התחתון של מנוע בוכנאי, הנושא את גל הארכובה ומסביו ועליו מונח ומחובר גוף המנוע (בית גל הארכובה).
= גיזרון =
* מופיע במקרא.
*2: יצוע בפסוק זה בהוראת מבנה המקיף בניין בשלושה מבין ארבעת צלעותיו, אין מובנה של תיבה זו יכולה להתפרש בעזרת השורש העברי י-צ-ע, אלא ממקבילתה הערבית וו-צ-ע .[https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%88%D8%B6%D8%B9 وضع] בהוראת שם,הניח. מהווה נגזרת של השם התואר وَضِيع‎ ואדי - בהוראת נמוך‎. 
*2: יחזקאל בנבואתו כנראה ואינו מכיר את המילה מספר מלכים , חוקרים העלו סברה ש"יצוע" במקורה אינה תיבה עברית כי אם פניקית שדוברה בידי בנאי שלמה-הפיניקים, ושעולי בבל טרם נתוודעו למשמעותה ,כשרצה יחזקאל לתאר בפני גולי בבל את המילה 'יצוע' נזקק הוא לתחליף (המעט מסורבל) בצורת הצירוף - .
= צירופים =
* עָלָה עַל יָצוּעוֹ
= תרגום =
* אנגלית: (1); (2)
= ראו גם =
* מצע
* יציע
קטגוריה:מנועים
=סמוכין===== יָצוּעַ
# מיטה, משכב.
# מחיצה הכוללת גם את התא שנוצר בעקבות התקנתה.
# חלקו התחתון של מנוע בוכנאי, הנושא את גל הארכובה ומסביו ועליו מונח ומחובר גוף המנוע (בית גל הארכובה).
= גיזרון =
* מופיע במקרא.
*2: יצוע בפסוק זה בהוראת מבנה המקיף בניין בשלושה מבין ארבעת צלעותיו, אין מובנה של תיבה זו יכולה להתפרש בעזרת השורש העברי י-צ-ע, אלא ממקבילתה הערבית וו-צ-ע .[https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%88%D8%B6%D8%B9 وضع] בהוראת שם,הניח. מהווה נגזרת של השם התואר وَضِيع‎ ואדי - בהוראת נמוך‎. 
*2: יחזקאל בנבואתו כנראה ואינו מכיר את המילה מספר מלכים , חוקרים העלו סברה ש"יצוע" במקורה אינה תיבה עברית כי אם פניקית שדוברה בידי בנאי שלמה-הפיניקים, ושעולי בבל טרם נתוודעו למשמעותה ,כשרצה יחזקאל לתאר בפני גולי בבל את המילה 'יצוע' נזקק הוא לתחליף (המעט מסורבל) בצורת הצירוף - .
= צירופים =
* עָלָה עַל יָצוּעוֹ
= תרגום =
* אנגלית: (1); (2)
= ראו גם =
* מצע
* יציע
קטגוריה:מנועים
גוץ
גּוּץ
# איש שמן ונמוך
= גיזרון =
* כשם תואר 'גּוּצָא' בהוראת קצר,מקוצץ.
= מילים נרדפות =
* שמנמוך (סלנג)
= ניגודים =
* שרוך (סלנג)
= גיזרון =
* כשם תואר 'גּוּצָא' בהוראת קצר,מקוצץ.
= מילים נרדפות =
* שמנמוך (סלנג)
= ניגודים =
* שרוך (סלנג)
קרוז
קְרוּז
# הפלגת נופש באוניית נוסעים מפוארת, השטה במסלול קבוע אל אתרי תיירות פופולריים.
=מילים נרדפות=
* שיט עינוגים
* שיט תענוגות
=ראו גם=
* שַׁיִט
* ספינת תענוגות
* אנית תענוגות
* ספינת אהבה
* אנית פאר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פנאי
קטגוריה:ימאות
=מילים נרדפות=
* שיט עינוגים
* שיט תענוגות
=ראו גם=
* שַׁיִט
* ספינת תענוגות
* אנית תענוגות
* ספינת אהבה
* אנית פאר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פנאי
קטגוריה:ימאות
אסכדרה
אֶסְכַּדְרָה
# יחידת משנה של שייטת, הכוללת שתי פַּלְגוֹת או יותר של כלי שיט, לרוב מאותו סוג; יחידת אניות מלחמה קטנות, המונה עד 8 כלי שיט לערך, לרוב מאותו סוג.
=גיזרון=
* squadrone.
=ראו גם=
* ארמיה
* בטליון
* בריגדה
* דיביזיה
* קורפוס
* רגימנט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
=גיזרון=
* squadrone.
=ראו גם=
* ארמיה
* בטליון
* בריגדה
* דיביזיה
* קורפוס
* רגימנט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
מחמוד
מַחְמוּד
# דבר חמוד, המעורר רגשות חמדה.
# שם פרטי לזכר, הנפוץ בעיקר אצל ערבים.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל.
=תרגום=
שם פרטי
* ערבית: (תעתיק: מַחְמוּד)
=סימוכין=
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל.
=תרגום=
שם פרטי
* ערבית: (תעתיק: מַחְמוּד)
=סימוכין=
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אניה אוקיאנית
אֳנִיָּה אוֹקְיָאנִית
# אונייה המותאמת לשיט בים הפתוח ולחציית אוקיינוסים. 
#:* אנייה אוקיאנית נבדלת מאוניית חופים ומאוניית ים בחוזק המבנה, בממדים וביכולת שהייה ממושכת יותר בים.
#:* "אנית הקיטור „קדמה“, בעלת נפח של 3000 טונות, האניה האוקינית הראשונה, שכל מלחיה הם יהודים, תערוך את „מסע הבתולים“ שלה בחודש יולי." (המשקיף, 27 במאי 1947)
=צירופים=
* אוניית נוסעים אוקיאנית
=מילים נרדפות=
* אֳנִיַּת אוֹקְיָנוֹס
=ניגודים=
* אוניית חופים, ספינת חופים
* ספינת נהר, ספינת נהרות
* אוניית ים
=ראו גם=
* גוררת אוקיינוס

קטגוריה:כלי שיט
=צירופים=
* אוניית נוסעים אוקיאנית
=מילים נרדפות=
* אֳנִיַּת אוֹקְיָנוֹס
=ניגודים=
* אוניית חופים, ספינת חופים
* ספינת נהר, ספינת נהרות
* אוניית ים
=ראו גם=
* גוררת אוקיינוס

קטגוריה:כלי שיט
אנית גרר
אֳנִיַּת גְּרָר
# אונייה לגרירת אוניות ומתקנים ימיים בים הפתוח ובאוקיינוסים.
=ראו גם=
* גוררת
* ספינת גרר
* גוררת אוקינוס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
=ראו גם=
* גוררת
* ספינת גרר
* גוררת אוקינוס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
רפסדת
רַפְסֹדֶת
# צורת משנה של רפסודה; דוברה קטנה.
=גיזרון=
* מן רפסודה.
=מילים נרדפות=
* רפסודה
* אסדה
* דוברה
=ראו גם=
* רפסדן
* רפסודאי

קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* מן רפסודה.
=מילים נרדפות=
* רפסודה
* אסדה
* דוברה
=ראו גם=
* רפסדן
* רפסודאי

קטגוריה:כלי שיט
רפסדן
רַפְסְדָן
# משיט רפסודה, הן רפסודה להובלת נוסעים ומטענם מגדת נהר אחת לשניה, הן רפסודת בולי עץ.
=גיזרון=
* מן רפסודה.
=תרגום=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* מן רפסודה.
=תרגום=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:ימאות
רפסודאי
רַפְסוֹדָאי
# משיט רפסודה, הן רפסודה להובלת נוסעים ומטענם מגדת נהר אחת לשנייה, הן רפסודת בולי עץ.
=גיזרון=
* מן רפסודה.
=מילים נרדפות=
* רפסדן
* משיט רפסודה
=ראו גם=
* רפסודה

קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* מן רפסודה.
=מילים נרדפות=
* רפסדן
* משיט רפסודה
=ראו גם=
* רפסודה

קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:ימאות
מעברת נוסעים
מַעְבֹּרֶת נוֹסְעִים
# אונייה או ספינה להובלת נוסעים למרחקים קצרים, המפליגה בצורה סדירה על פי לוח זמנים קבוע.
=ראו גם=
* מעבורת גלנוע
* מעבורת נוסעים וגלנוע
* מעבורת רכבות
* אנית נוסעים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
=ראו גם=
* מעבורת גלנוע
* מעבורת נוסעים וגלנוע
* מעבורת רכבות
* אנית נוסעים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
דרכי הים
דַּרְכֵי הַיָּם
# נתיבי הפלגתן של אניות סוחר, ובמיוחד אל מעבר לים, אל ארצות רחוקות.
=גיזרון=
* על יסוד .
=מילים נרדפות=
* נתיבות הים <small>(מליצי)</small>
* ארחות ימים <small>(מליצי)</small>
=ראו גם=
* דרך הים
* מדינת הים
* כרכי הים

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* על יסוד .
=מילים נרדפות=
* נתיבות הים <small>(מליצי)</small>
* ארחות ימים <small>(מליצי)</small>
=ראו גם=
* דרך הים
* מדינת הים
* כרכי הים

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ימאות
נתיבות הים
נְתִיבוֹת הַיָּם
# דרכי אוניות הסוחר בים, ובמיוחד אל ארצות רחוקות.
=גיזרון=
* מן נתיבה. על יסוד .
=מילים נרדפות=
* דרכי הים <small>(מליצי)</small>
* ארחות ימים <small>(מליצי)</small>
=ראו גם=
* נתיב
* נתיבה
* כרכי הים
* מדינות ים

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* מן נתיבה. על יסוד .
=מילים נרדפות=
* דרכי הים <small>(מליצי)</small>
* ארחות ימים <small>(מליצי)</small>
=ראו גם=
* נתיב
* נתיבה
* כרכי הים
* מדינות ים

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ימאות
בקשיש
בַּקְשִׁישׁ
# תשלום הניתן לפקיד על־מנת לקבל ממנו יחס מועדף.
=גיזרון=
* – מתנה, מבסיס – לתת, וסיומת לשמות עצם מופשטים.
=מילים נרדפות=
*דמי שרות
*טיפ
*נדבה
*שוחד
*שלמונים
*תרומה
*תשר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הפרסית
=גיזרון=
* – מתנה, מבסיס – לתת, וסיומת לשמות עצם מופשטים.
=מילים נרדפות=
*דמי שרות
*טיפ
*נדבה
*שוחד
*שלמונים
*תרומה
*תשר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הפרסית
אוב
אוֹב
# כישוף בו מזמנים את רוחות המתים כדי לתקשר עמם.
=גיזרון=
*חיתית בהגיית: חַ-פַּא-אַ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%92%84%A9%F0%92%89%BA%F0%92%80%80#Hittite 𒄩𒉺𒀀]) בהוראת: "לעבר הנהר", מושאלת לפרסית-קדומה בהגיית: אַ-פִּ-יַ (𐎠𐎱𐎡𐎹𐎠) בהוראת "בתוך המים" פרסית-בינונית בהגיית: אֳפּ (ʾp̄) בהוראת מים . וכך גם בחלק מניבי הפרסית בהגיית: אוֹ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A7%D9%88#Persian او])‎ בהוראת: מים . 
* החוקר נפתלי הרץ טור-סיני זיהה את האוב כסוג של "מיכל עור למילוי מים" בשל הסברה כי בתקופת המקרא מילאו המים תפקיד מהותי בכישוף, בעוד פרופ' חיים רבין טען כי תיבת "אוב" מקושרת בעולם העתיק עם בורות באדמה ולכן נגזרה היא מן הלשון החיתית בהגיית אָ-פִּי (a-a-p-i) בהוראת בור שנועד להקרבת-קורבן .בשפה האוגריתית המילה אָבְּ - ab (ז.),(ש.עצם): מופיעה במשמעות: נשמת המת ,רוח רפאים, הפועָל בערבית : (אַאבַּ - آبَ) פירושו: לחזור בשעת לילה או בשעת שקיעת השמש .
*יש שהציעו כי מילה זו היא אונומטופיה, ע"פ הקול הנשמע מן האדמה.
=צירופים=
*בעל אוב
*העלה באוב
=מילים נרדפות=
*דרישה אל המתים
*סיאנס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מיסטיקה
=גיזרון=
*חיתית בהגיית: חַ-פַּא-אַ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%92%84%A9%F0%92%89%BA%F0%92%80%80#Hittite 𒄩𒉺𒀀]) בהוראת: "לעבר הנהר", מושאלת לפרסית-קדומה בהגיית: אַ-פִּ-יַ (𐎠𐎱𐎡𐎹𐎠) בהוראת "בתוך המים" פרסית-בינונית בהגיית: אֳפּ (ʾp̄) בהוראת מים . וכך גם בחלק מניבי הפרסית בהגיית: אוֹ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A7%D9%88#Persian او])‎ בהוראת: מים . 
* החוקר נפתלי הרץ טור-סיני זיהה את האוב כסוג של "מיכל עור למילוי מים" בשל הסברה כי בתקופת המקרא מילאו המים תפקיד מהותי בכישוף, בעוד פרופ' חיים רבין טען כי תיבת "אוב" מקושרת בעולם העתיק עם בורות באדמה ולכן נגזרה היא מן הלשון החיתית בהגיית אָ-פִּי (a-a-p-i) בהוראת בור שנועד להקרבת-קורבן .בשפה האוגריתית המילה אָבְּ - ab (ז.),(ש.עצם): מופיעה במשמעות: נשמת המת ,רוח רפאים, הפועָל בערבית : (אַאבַּ - آبَ) פירושו: לחזור בשעת לילה או בשעת שקיעת השמש .
*יש שהציעו כי מילה זו היא אונומטופיה, ע"פ הקול הנשמע מן האדמה.
=צירופים=
*בעל אוב
*העלה באוב
=מילים נרדפות=
*דרישה אל המתים
*סיאנס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מיסטיקה
אחזה
אֲחֻזָּה
# בית־מגורים מפואר ורחב־ידיים הנחשב לחלק מנחלה.
=גזרון=
* מקור המילה במקרא. הקרקע שאדם נאחז בה.
=צירופים=
*אחוזת אבות
*אחוזת קבר
*אחוזת עולם
=מילים נרדפות=
*ארמון
*וילה
*חווילה
=ניגודים=
*בקתה
*צריף
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: archontikó)
*רוסית: (תעתיק: dvoréc)
=ראו גם=
*חווה
*נדל"ן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:מבנים
קטגוריה:מגורים
=גזרון=
* מקור המילה במקרא. הקרקע שאדם נאחז בה.
=צירופים=
*אחוזת אבות
*אחוזת קבר
*אחוזת עולם
=מילים נרדפות=
*ארמון
*וילה
*חווילה
=ניגודים=
*בקתה
*צריף
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: archontikó)
*רוסית: (תעתיק: dvoréc)
=ראו גם=
*חווה
*נדל"ן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:מבנים
קטגוריה:מגורים
קשר הצלה
קֶשֶׁר הַצָּלָה
# קשר ליצירת לולאה בלתי מתהדקת מכל גודל שהוא בקצה חבל.
=גיזרון=
* קשר זה משמש – בין השאר – ליצירת לולאה בקצה חבל להצלת אדם בים, ומכאן שמו בעברית.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=צירופים=
* קשר הצלה כפול
=מילים נרדפות=
* לולאת הצלה
=ראו גם=
* חבל הצלה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* קשר זה משמש – בין השאר – ליצירת לולאה בקצה חבל להצלת אדם בים, ומכאן שמו בעברית.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=צירופים=
* קשר הצלה כפול
=מילים נרדפות=
* לולאת הצלה
=ראו גם=
* חבל הצלה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
קרש הצלה
קֶרֶש הַצָּלָה
# לוח עץ שניתק מאונייה טובעת ונאחזו בו אנשיה שקפצו למים כדי להציל נפשם. ומכאן: אמצעי אחרון ולעתים קרובות גם בלתי צפוי להצלת מצב מכישלון, תבוסה וכו'.
=מקור=
* על יסוד המשל התלמודי: "ר' אלעזר בן שמוע הוה מטייל על גיף [כיף] ימא רבא. חמא [חזא] אילפא דמיטרפא בימא כהריפת עין, טבעת וטבע כל מה דהוה בה. חמא חד גבר דיטיב על קורשא דספינתא, מגלא לגלא סליק ליבשתא." (קהלת רבה יא א, [http://www.daat.ac.il/daat/toshba/kohelet/11-2.htm באתר "דעת"])
=ראו גם=
* חבל הצלה
* גלגל הצלה

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* על יסוד המשל התלמודי: "ר' אלעזר בן שמוע הוה מטייל על גיף [כיף] ימא רבא. חמא [חזא] אילפא דמיטרפא בימא כהריפת עין, טבעת וטבע כל מה דהוה בה. חמא חד גבר דיטיב על קורשא דספינתא, מגלא לגלא סליק ליבשתא." (קהלת רבה יא א, [http://www.daat.ac.il/daat/toshba/kohelet/11-2.htm באתר "דעת"])
=ראו גם=
* חבל הצלה
* גלגל הצלה

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
מנוע תא להט
מְנוֹעַ תָּא לַהַט
# סוג של מנוע בעירה פנימית בוכנאי מיושן, שבו הדלק התאדה והתלקח כתוצאה ממגע בדפנות הלוהטים של תא מוקדם בראש הצילינדר, ולא על ידי החום של ניצוץ חשמלי כמו במנוע בנזין או חום האוויר הדחוס בצילינדר כמו במנוע דיזל.
#:* מנועי תא להט היו מנועים דו־פעימיים ופעלו בדרך כלל על סולר.
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* מנוע גוף ליבון
=ראו גם=
* מנוע דיזל
* מנוע בנזין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מנועים
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* מנוע גוף ליבון
=ראו גם=
* מנוע דיזל
* מנוע בנזין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מנועים
מנוע שתי פעימות
מְנוֹעַ שְׁתֵּי פְּעִימוֹת
# סוג של מנוע בערה פנימית בוכנאי (דיזל או בנזין), שמחזור הפעולה שלו נמשך שני מהלכים של הבוכנה, עלייה אחת וירידה אחת.
=גיזרון=
* Zweitaktmotor. מן takt, פעימה (הדרך שעושה הבוכנה מנקודה מתה עליונה לנקודה מתה תחתונה).
=צירופים=
* מנוע דיזל שתי פעימות
* מנוע בנזין שתי פעימות
=מילים נרדפות=
* מנוע דו פעימי
* מנוע שני מהלכים
=ראו גם=
* פעימה
* מנוע ארבע פעימות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מנועים
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה הגרמנית
=גיזרון=
* Zweitaktmotor. מן takt, פעימה (הדרך שעושה הבוכנה מנקודה מתה עליונה לנקודה מתה תחתונה).
=צירופים=
* מנוע דיזל שתי פעימות
* מנוע בנזין שתי פעימות
=מילים נרדפות=
* מנוע דו פעימי
* מנוע שני מהלכים
=ראו גם=
* פעימה
* מנוע ארבע פעימות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מנועים
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה הגרמנית
מנוע ארבע פעימות
מְנוֹעַ אַרְבָּע פְּעִימוֹת
# סוג של מנוע בערה פנימית בוכנאי (דיזל או בנזין), שמחזור הפעולה שלו נמשך ארבעה מהלכים של הבוכנה, שתי עליות ושתי ירידות.
=גיזרון=
* Viertaktmotor. מן takt, פעימה (הדרך שעושה הבוכנה מנקודה מתה עליונה לנקודה מתה תחתונה).
=צירופים=
* מנוע דיזל ארבע פעימות
* מנוע בנזין ארבע פעימות
=מילים נרדפות=
* מנוע ארבעה מהלכים
=ראו גם=
* פעימה
* מנוע שתי פעימות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מנועים
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה הגרמנית
=גיזרון=
* Viertaktmotor. מן takt, פעימה (הדרך שעושה הבוכנה מנקודה מתה עליונה לנקודה מתה תחתונה).
=צירופים=
* מנוע דיזל ארבע פעימות
* מנוע בנזין ארבע פעימות
=מילים נרדפות=
* מנוע ארבעה מהלכים
=ראו גם=
* פעימה
* מנוע שתי פעימות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מנועים
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה הגרמנית
מנוע ארבעה מהלכים
מְנוֹעַ אַרְבָּעָה מַהֲלָכִים
# סוג של מנוע בערה פנימית בוכנאי (דיזל או בנזין), שמחזור הפעולה שלו נמשך ארבעה מהלכים של הבוכנה, שתי עליות ושתי ירידות.
=גיזרון=
* מהלך הוא הדרך שעושה הבוכנה מנקודה מתה עליונה לנקודה מתה תחתונה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי המכונית (תשט"ו), 1955: מָנוֹעַ בְּאַרְבָּעָה מַהֲלָכִים.
=צירופים=
* מנוע דיזל ארבעה מהלכים
* מנוע בנזין ארבעה מהלכים
=מילים נרדפות=
* מנוע ארבע פעימות
=ראו גם=
* מהלך
* מנוע שני מהלכים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מנועים
=גיזרון=
* מהלך הוא הדרך שעושה הבוכנה מנקודה מתה עליונה לנקודה מתה תחתונה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי המכונית (תשט"ו), 1955: מָנוֹעַ בְּאַרְבָּעָה מַהֲלָכִים.
=צירופים=
* מנוע דיזל ארבעה מהלכים
* מנוע בנזין ארבעה מהלכים
=מילים נרדפות=
* מנוע ארבע פעימות
=ראו גם=
* מהלך
* מנוע שני מהלכים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מנועים
מנוע שני מהלכים
מְנוֹעַ שְׁנֵי מַהֲלָכִים
# סוג של מנוע בערה פנימית בוכנאי (דיזל או בנזין), שמחזור הפעולה שלו נמשך שני מהלכים של הבוכנה, עלייה אחת וירידה אחת.
#:* מנוע שני מהלכים מפתח באופן תיאורטי הספק כפול מזה של מנוע ארבעה מהלכים בעל אותם ממדים ומהירות סיבוב.
=גיזרון=
* מהלך הוא הדרך שעושה הבוכנה מנקודה מתה עליונה לנקודה מתה תחתונה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי המכונית (תשט"ו), 1955: מָנוֹעַ בִּשְׁנֵי מַהֲלָכִים.
=צירופים=
* מנוע דיזל שני מהלכים
* מנוע בנזין שני מהלכים
=מילים נרדפות=
* מנוע שתי פעימות
=ראו גם=
* מהלך
* מנוע ארבעה מהלכים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מנועים
=גיזרון=
* מהלך הוא הדרך שעושה הבוכנה מנקודה מתה עליונה לנקודה מתה תחתונה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי המכונית (תשט"ו), 1955: מָנוֹעַ בִּשְׁנֵי מַהֲלָכִים.
=צירופים=
* מנוע דיזל שני מהלכים
* מנוע בנזין שני מהלכים
=מילים נרדפות=
* מנוע שתי פעימות
=ראו גם=
* מהלך
* מנוע ארבעה מהלכים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מנועים
קשר אנך
קֶשֶׁר אֲנָךְ
# סוג של קשר קל להתרה, המשמש לחיבור חבל למשקולת של אנך עומק.
=גיזרון=
* lead line knot.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* אנך
* חבל האנך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* lead line knot.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* אנך
* חבל האנך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
קשר אורגים
קֶשֶׁר אוֹרְגִים
# קֶשֶׁר לחיבור שני חוטים או שני חבלים זה לזה, או לחיבור קצה חוט או חבל אל לולאה.
=גיזרון=
* weavers knot. בשפה "ימאית" נקרא sheet bend, רכס מיתר.
* האקדמיה ללשון העברית, רשימת מונחי טקסטילים בשימוש הארכאולוגיה (תשס"ה), 2005.
=צירופים=
* קשר אורגים כפול
=מילים נרדפות=
* רכס מיתר
* רכס אורגים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
קטגוריה:טקסטיל
=גיזרון=
* weavers knot. בשפה "ימאית" נקרא sheet bend, רכס מיתר.
* האקדמיה ללשון העברית, רשימת מונחי טקסטילים בשימוש הארכאולוגיה (תשס"ה), 2005.
=צירופים=
* קשר אורגים כפול
=מילים נרדפות=
* רכס מיתר
* רכס אורגים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
קטגוריה:טקסטיל
רכס מיתר
רֶכֶס מֵיתָר
# קשר לחיבור שני חבלים זה לזה או לחיבור קצה חבל אל לולאה.
#:* רכס מיתר מתאים מאוד לקשירת שני חבלים שונים בעוביים, אז יוצרים את הלולאה בחבל העבה יותר.
=גיזרון=
* sheet bend. קשר זה משמש לקשירת מיתרי מפרשים (sheets), ומכאן שמו.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* רכס מיתר חליץ
* רכס מיתר כפול
=מילים נרדפות=
* קשר אורגים
* רכס אורגים
=ראו גם=
* רֶכֶס
* מיתר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* sheet bend. קשר זה משמש לקשירת מיתרי מפרשים (sheets), ומכאן שמו.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* רכס מיתר חליץ
* רכס מיתר כפול
=מילים נרדפות=
* קשר אורגים
* רכס אורגים
=ראו גם=
* רֶכֶס
* מיתר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
קשר חוטי חבל
קֶשֶׁר חוּטֵי חֶבֶל
# קֶשֶׁר לחיבור חוטי חבל זה לזה, כך שנוצר חיבור דק ככל האפשר.
=גיזרון=
* rope yarn knot.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* rope yarn knot.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
מכה קלה בכנף
מַכָּה קַלָּה בַּכָּנָף
# משוב מיידי זניח למדי כתוצאה מפעולה בעלת השפעה ישירה וכבדה במקום אחר.
#:* החלטת הדירקטוריון לפטר מחצית מן העובדים היתה מכה קלה בכנף עבורם.
=גיזרון=
* פרפרזה על התבטאותו של דן חלוץ, בעת שירותו כמפקד חיל האוויר הישראלי: "אני מרגיש מכה קלה באווירון, כתוצאה משחרור הפצצה. כעבור שנייה זה עובר, וזה הכל. זה מה שאני מרגיש". ההתבטאות עוררה סערה ציבורית רחבה.
=סימוכין=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=גיזרון=
* פרפרזה על התבטאותו של דן חלוץ, בעת שירותו כמפקד חיל האוויר הישראלי: "אני מרגיש מכה קלה באווירון, כתוצאה משחרור הפצצה. כעבור שנייה זה עובר, וזה הכל. זה מה שאני מרגיש". ההתבטאות עוררה סערה ציבורית רחבה.
=סימוכין=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
אשקף
אֶשְׁקָף
# חלון בדופן ספינה או בקיר מבנה עילי של ספינה, על פי רוב עגול, המצויד בשמשת זכוכית נעה על ציר אטימה למים.
#:* האשקף מכניס קרני אור ואוויר אל התא או המדור בו הוא מותקן.
=גיזרון=
* מן ש-ק-ף, שֶׁקֶף.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* תְּרִיס אֶשְׁקָף
=ראו גם=
* עֵינָה
* צוהר
* פִּתְחָה
* אשנב
* חלון
* אוקולוס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* מן ש-ק-ף, שֶׁקֶף.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* תְּרִיס אֶשְׁקָף
=ראו גם=
* עֵינָה
* צוהר
* פִּתְחָה
* אשנב
* חלון
* אוקולוס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
כריכה
כְּרִיכָה
# ליפוף חוט, חבל, רצועה, בד וכו' על עצם אחר, וגם כל אחד מהליפופים עצמם. 
# חיבור דפי ספר על ידי תפירה או הדבקה וכיסויים בעטיפת מגן.
# העטיפה המגנה על ספר.
# חיבור, יצירת זיקה בין דבר אחד לדבר אחר.
# אגודת שיבולים קטנה מאלומה.
# עטיפת קצה חבל בחוט משיחה קשור ומהודק, כדי שלא ייפרם.
=גיזרון=
* מן כ-ר-ך, כָּרַךְ.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מילון למונחי הספרנות {תשל"ו), 1976; מילון למונחי הספרנות (תשס"ד), 2003;
=מילים נרדפות=
* צירוף (4)
* צפירה
=תרגום=
* אנגלית
=ראו גם=
* כֶּרֶךְ
* כריך
* קליעה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* מן כ-ר-ך, כָּרַךְ.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מילון למונחי הספרנות {תשל"ו), 1976; מילון למונחי הספרנות (תשס"ד), 2003;
=מילים נרדפות=
* צירוף (4)
* צפירה
=תרגום=
* אנגלית
=ראו גם=
* כֶּרֶךְ
* כריך
* קליעה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
כריכה משלשת
כְּרִיכָה מְשֻׁלֶּשֶׁת
# סוג של כריכה בקצה חבל, שבה מועבר חוט המשיחה שלוש פעמים לאורך הכריכה בתוך ה"מסלולים" שבין הגדילים (העיקרים).
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
כריכת חצאי ענדים
כְּרִיכַת חֲצָאֵי עֲנָדִים
# סוג של כריכה זמנית לחיזוק קצה חבל, הנעשית על ידי קשירת חוט המשיחה בחצאי ענדים.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* חצי ענד
* חוט משיחה
=קישורים חיצוניים=
* West country whipping tying in: [http://www.animatedknots.com/westcountry/ animated knots.com].

קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* חצי ענד
* חוט משיחה
=קישורים חיצוניים=
* West country whipping tying in: [http://www.animatedknots.com/westcountry/ animated knots.com].

קטגוריה:חבלים וקשרים
ענד
עֶנֶד
* קֶשֶׁר של חֶבֶל סביב גוף כלשהו, כמו מוט, טבעת, זקף וכדומה, להבדיל מקשר של חבל בחבל.
=גיזרון=
* מן ע-נ-ד, עָנַד, כָּרַך סביב, קָשַׁר.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מילים נרדפות=
* קֶשֶׁר <small>(לשון דיבור)</small>
=ראו גם=
* קֶשֶׁר
* רֶכֶס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
עֶנֶד
* קֶשֶׁר של חֶבֶל סביב גוף כלשהו, כמו מוט, טבעת, זקף וכדומה, להבדיל מקשר של חבל בחבל.
=גיזרון=
* מן ע-נ-ד, עָנַד, כָּרַך סביב, קָשַׁר.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מילים נרדפות=
* קֶשֶׁר <small>(לשון דיבור)</small>
=ראו גם=
* קֶשֶׁר
* רֶכֶס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
חצי ענד
חֲצִי עֶנֶד
# סוג של קֶשֶׁר, שבו קצה החבל מלופף פעם אחת סביב מוט, טבעת או חבל אחר, ואחר כך מושחל לתוך העניבה שנוצרה ומהודק.
=גיזרון=
* half hitch ושפות אירופיות נוספות.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* טור חצאי ענדים
=ראו גם=
* עֶנֶד
* קֶשֶׁר
* רֶכֶס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* half hitch ושפות אירופיות נוספות.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* טור חצאי ענדים
=ראו גם=
* עֶנֶד
* קֶשֶׁר
* רֶכֶס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
חוט משיחה
חוּט מְשִׁיחָה
# חוּט או פתיל חזק, עשוי משניים־שלושה חוטים דקים יותר שזורים יחד, המשמש למדידה ולסימון, לקשירת אריזות, לכריכת קצות חבלים ועוד.
=גיזרון=
* מן משיחה בלשון חז"ל. 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: מְשִׁיחָה.
=מילים נרדפות=
* משיחה
* חוט שפגט
* חוט שמשון
=ראו גם=
* חוט
* גמי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* מן משיחה בלשון חז"ל. 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: מְשִׁיחָה.
=מילים נרדפות=
* משיחה
* חוט שפגט
* חוט שמשון
=ראו גם=
* חוט
* גמי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
רזומה
רְזוּמֶה
# מעשיו של אדם ותפקידיו המעידים עפ"ר על יכולותיו.
#:* תבריזי עשוי לשמש כמשבץ השופטים הארצי. תירוש: ״מדובר בשופט בעל רזומה עשיר ברמות הגבוהות״. (אתר חדשות 0404, 4 באוג׳ 2019)
=מילים נרדפות=
* רקורד
* קורות חיים
=ראו גם=
* קרדיט
=מילים נרדפות=
* רקורד
* קורות חיים
אנית חמישים
אֳנִיַּת חֲמִישִׁים
# ספינת משוטים מלחמתית ביוון העתיקה, שהונעה על ידי חמישים משוטים ומפרש עזר רוחבי.
=גיזרון=
* fifty-oared ship. מן πεντηκόντορος (פֶּנְטֶקוֹנְטוֹרוֹס) וגם πεντηκόντερος (פֶּנְטֶקוֹנְטֵרוֹס) ביוונית עתיקה.
=מילים נרדפות=
* פנטקונטר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* fifty-oared ship. מן πεντηκόντορος (פֶּנְטֶקוֹנְטוֹרוֹס) וגם πεντηκόντερος (פֶּנְטֶקוֹנְטֵרוֹס) ביוונית עתיקה.
=מילים נרדפות=
* פנטקונטר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
פנטקונטר
פֶּנְטֶקוֹנְטֶר
# סוג של ספינת משוטים מלחמתית ביוון העתיקה, שהונעה על ידי חמישים משוטים.
=גיזרון=
* מיוונית עתיקה: πεντηκόντερος, 'פֶּנְטֵקוֹנְטֶרוֹס', בלבוש עברי.
=מילים נרדפות=
* אוניית חמישים
=ראו גם=
* טריארה
* קווינקוורמה

קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית עתיקה: πεντηκόντερος, 'פֶּנְטֵקוֹנְטֶרוֹס', בלבוש עברי.
=מילים נרדפות=
* אוניית חמישים
=ראו גם=
* טריארה
* קווינקוורמה

קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
תלת טורית
תְּלַת טוּרִית
# ספינת משוטים מלחמתית בעלת שלושה טורי משוטים אחד מעל השני, בלא התייחסות למספר החותרים בכל יחידת חתירה.
#:* ספינות המשוטים המלחמתיות בתקופה ההלניסטית היו תלת־טוריות, ונבדלו אחת מן השנייה בגודלן ובמספר החותרים לכל משוט.
#:* חמש־חתרית הייתה ספינה תלת־טורית עם חותר אחד למשוט בטור התחתון ושני חותרים למשוט בטורים האמצעי והעליון.
# שם נרדף ולא מדויק לתלת־חתרית (טריארה, טרירמה).
=גיזרון=
# three-banked ship.
=מילים נרדפות=
* טרירמה
* טריארה
* תלת חתרית
* תלת משוטית <small>(מיושן, מליצי)</small>
=ראו גם=
* דו־טורית
* כפולת משוט

קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
# three-banked ship.
=מילים נרדפות=
* טרירמה
* טריארה
* תלת חתרית
* תלת משוטית <small>(מיושן, מליצי)</small>
=ראו גם=
* דו־טורית
* כפולת משוט

קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
דו טורית
דּוּ טוּרִית
# ספינת משוטים מלחמתית בעלת שני טורי משוטים בכל צד, אחד מעל השני.
=גיזרון=
* double-banked ship, two-banked ship.
* על הפירוש המדויק של השם ראו: טריארה.
=מילים נרדפות=
* בירמה
* כְּפוּלַת מָשׁוֹט <small>(מיושן, מליצי)</small>
=ראו גם=
* תלת חתרית
* תלת טורית

קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* double-banked ship, two-banked ship.
* על הפירוש המדויק של השם ראו: טריארה.
=מילים נרדפות=
* בירמה
* כְּפוּלַת מָשׁוֹט <small>(מיושן, מליצי)</small>
=ראו גם=
* תלת חתרית
* תלת טורית

קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
בירמה
בִּירֶמָה
# ספינת משוטים מלחמתית ים־תיכונית מן העת העתיקה, בעלת שני טורי משוטים אחד מעל השני. בכל משוט אחז חותר יחיד.
=גיזרון=
* biremis.
* על הפירוש המדויק של השם ראו: טריארה.
=מילים נרדפות=
* דו־טורית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* biremis.
* על הפירוש המדויק של השם ראו: טריארה.
=מילים נרדפות=
* דו־טורית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
אנית נוד
אֳנִיַּת נוֹד
# אניית סוחר המובילה מטענים מזדמנים, ולא מטענים מסוג קבוע, בקו קבוע ועל פי לוח זמנים קבוע מראש.
=גיזרון=
* tramp ship. מן tramp - נודד בדרכים, וגבונד.
=מילים נרדפות=
* אניה שוטטת
* נודדת
* אוניית משא נודדת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* tramp ship. מן tramp - נודד בדרכים, וגבונד.
=מילים נרדפות=
* אניה שוטטת
* נודדת
* אוניית משא נודדת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
אניה שוטטת
אֳנִיָּה שׁוֹטֶטֶת
# אוניית סוחר המובילה מטענים מזדמנים, ולא מטענים מסוג קבוע, בקו קבוע ועל פי לוח זמנים קבוע.
=גיזרון=
* tramp ship. מן tramp - נודד בדרכים, משוטט.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הביטוח (תשע"ז), 2016.
=מילים נרדפות=
* אוניית נוד
* נודדת
* אוניית משא נודדת
* אנית סוחר נודדת
=ראו גם=
* סחר נוד
* שוטטה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* tramp ship. מן tramp - נודד בדרכים, משוטט.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הביטוח (תשע"ז), 2016.
=מילים נרדפות=
* אוניית נוד
* נודדת
* אוניית משא נודדת
* אנית סוחר נודדת
=ראו גם=
* סחר נוד
* שוטטה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
נודדת
נוֹדֶדֶת
# אוניית סוחר המובילה מטענים מזדמנים, ולא מטענים מסוג קבוע, בקו קבוע ועל פי לוח זמנים קבוע מראש.
=גיזרון=
* tramp ship. מן tramp - נודד בדרכים, וגבונד.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* אונייה שוטטת
* אוניית נוד
* אוניית משא נודדת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* tramp ship. מן tramp - נודד בדרכים, וגבונד.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* אונייה שוטטת
* אוניית נוד
* אוניית משא נודדת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט
סחר נוד
סְחַר נוֹד
# תובלה ימית מסחרית של מטענים מזדמנים, להבדיל מהובלת מטענים מסוג קבוע, בקו קבוע ועל פי לוח זמנים קבוע מראש.
=גיזרון=
* tramp trade. מן tramp - נודד בדרכים, וגבונד.
=מילים נרדפות=
* ספנות נוד
=ראו גם=
* אנית נוד
* אניה שוטטת
* נודדת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:מסחר
=גיזרון=
* tramp trade. מן tramp - נודד בדרכים, וגבונד.
=מילים נרדפות=
* ספנות נוד
=ראו גם=
* אנית נוד
* אניה שוטטת
* נודדת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:מסחר
במלוא הקיטור
בִּמְלוֹא הַקִיטוֹר
# בכל המהירות. 
# בכל המרץ, בכל התנופה.
=מקור=
* full steam ahead. זו הייתה הפקודה שניתנה בעידן אניות הקיטור מן הגשר למכונה לפתוח את שסתום הזנת הקיטור למנוע הראשי במלואו, כדי להעלות למקסימום את מהירות המנוע והאנייה. ביטוי מקביל לו באנגלית הוא full speed ahead, ואף הוא השאלה של פקודה מן הגשר למכונה: "מלא קדימה!".
=ראו גם=
* מלא קדימה!
* פקודות למכונה
* טלגרף למכונה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ימאות
=מקור=
* full steam ahead. זו הייתה הפקודה שניתנה בעידן אניות הקיטור מן הגשר למכונה לפתוח את שסתום הזנת הקיטור למנוע הראשי במלואו, כדי להעלות למקסימום את מהירות המנוע והאנייה. ביטוי מקביל לו באנגלית הוא full speed ahead, ואף הוא השאלה של פקודה מן הגשר למכונה: "מלא קדימה!".
=ראו גם=
* מלא קדימה!
* פקודות למכונה
* טלגרף למכונה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ימאות