עורך דין
עוֹרֵךְ דִּין
# מי שמוסמך למשפטים ועוסק ביצוג לקוחות בהמשפט, במתן חוות דעת משפטיות ועוד.
#:* בבית המשפט אין אדם חייב להיעזר בשירותיו של עורך דין, שכן באפשרותו לייצג את עצמו.
=גיזרון=
* במבט ראשון נדמה אולי כי מוצא הביטוי נהיר: עורך־דין הוא מי שמסדר את הטיעונים (עורך) ומכינם לקראת המשפט (דין). אולם למעשה מקורו בפרקי אבות: ייתכן כי במרוצת השנים המילה "דַּיָּנִים" שונתה ל"דִּינִים", כנראה בהשפעת הפסוק עם זאת מסתבר שהמילה "כעורכי" אינה זו שנכתבה במשנה במקור. בכמה גרסאות נכתב "כערכי", ללא וי"ו, ואילו בכתבי היד הטובים של המשנה, כ"י קאופמן וכ"י פארמה, נכתב "כארכי"<ref>[https://web.nli.org.il/sites/nli/hebrew/collections/jewish-collection/talmud/pages/default.aspx?IsByManuscript=True&Im_Ms=240&Fr_Co=2&Fr_Tr=39&Pe_code=001&Mi_code=08&Li_code=12# העמוד בכתב יד פארמה].</ref> (למעשה בכ"י קאופמן נכתב "כערכי", אך נראים בבירור סימני מחיקת האל"ף שהייתה שם לפני כן).<ref>[http://kaufmann.mtak.hu/en/ms50/ms50-169r.htm העמוד בכתב יד קאופמן].</ref> זוהי התחילית היוונית ולא אחרת, שפירושה "ראש".<br/>הוכחה לכך ניתן למצוא במדרש בראשית רבה, בחלק העוסק בלוט המקראי. אמנם במהדורה הנפוצה של המדרש נכתב , אך במהדורה המדעית (המבוססת על השוואת כתבי יד שונים) נכתב . הצירוף "ארכי יודיקי" הוא הכלאה של יוונית ולטינית: archi (ראש) + iudex (שופט). ממצא זה מעיד יותר מכול כי הכוונה ב"כארכי הדיינים" היא ל"כראשי הדיינים". <br/>אבל לא כאן מסתיים הדיון במוצא הביטוי "עורך דין". בראש השנה אומרים פיוט המתחיל כך: "לְאֵל עוֹרֵךְ דִּין, לְבוֹחֵן לְבָבוֹת בְּיוֹם דִּין." זוהי אינה המשמעות השגורה בפינו.
*העדות הכתובה המוקדמת ביותר למשמעות המודרנית היא משנת תרכ"א: "וזה לנו האות כי יקר לו כבוד תורתו מכספו, כי שכר לו עורך דין (אדוואקאט) איש נוצרי להצדיקו בריבו." (עתון המליץ מיום כ"ג באלול תרכ"א (29.8.1861). המונח שב ומופיע בדברי ההספד לד"ר גבריאל ריעססער שפורסמו בהמליץ מיום כ"ט בתמוז תרכ"ג (16.7.1863)הן ביחיד והן בריבוי "עורך דינים" לצד המילים הקרובות "מליצים", "סנגורים" ו"קטגורים".
=נגזרות=
* עריכת דין
=מילים נרדפות=
* עו"ד (קיצור)
* פרקליט
=מידע נוסף=
* ישנם המוציאים את עורך דין מכלל צירופי־הסמיכות, מכיון שהוא עורך את הדין, ולא עורכו של הדין (כשם שנקבע למשל עבור יושב ראש, יוצא דפן). בפרט, היו שהסיקו שצורת היידוע היא "העורך דין" ולא "עורך הדין".
:באתר האקדמיה ללשון העברית [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/16091001.aspx נכתב] על כך: "מכיוון שהמבנה של הצירוף ברבים הוא מבנה סמיכות מובהק – 'עורכי דין', וביידוע 'עורכי הדין' – אנחנו ממליצים על יידוע הצירוף כצירוף סמיכות: עורך הדין".
=קישורים חיצוניים=
* [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MillimVeGilgulehen/Pages/igeret2.aspx על מקור הבטוי באתר האקדמיה ללשון העברית]

קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:בעלי מקצוע
=גיזרון=
* במבט ראשון נדמה אולי כי מוצא הביטוי נהיר: עורך־דין הוא מי שמסדר את הטיעונים (עורך) ומכינם לקראת המשפט (דין). אולם למעשה מקורו בפרקי אבות: ייתכן כי במרוצת השנים המילה "דַּיָּנִים" שונתה ל"דִּינִים", כנראה בהשפעת הפסוק עם זאת מסתבר שהמילה "כעורכי" אינה זו שנכתבה במשנה במקור. בכמה גרסאות נכתב "כערכי", ללא וי"ו, ואילו בכתבי היד הטובים של המשנה, כ"י קאופמן וכ"י פארמה, נכתב "כארכי"<ref>[https://web.nli.org.il/sites/nli/hebrew/collections/jewish-collection/talmud/pages/default.aspx?IsByManuscript=True&Im_Ms=240&Fr_Co=2&Fr_Tr=39&Pe_code=001&Mi_code=08&Li_code=12# העמוד בכתב יד פארמה].</ref> (למעשה בכ"י קאופמן נכתב "כערכי", אך נראים בבירור סימני מחיקת האל"ף שהייתה שם לפני כן).<ref>[http://kaufmann.mtak.hu/en/ms50/ms50-169r.htm העמוד בכתב יד קאופמן].</ref> זוהי התחילית היוונית ולא אחרת, שפירושה "ראש".<br/>הוכחה לכך ניתן למצוא במדרש בראשית רבה, בחלק העוסק בלוט המקראי. אמנם במהדורה הנפוצה של המדרש נכתב , אך במהדורה המדעית (המבוססת על השוואת כתבי יד שונים) נכתב . הצירוף "ארכי יודיקי" הוא הכלאה של יוונית ולטינית: archi (ראש) + iudex (שופט). ממצא זה מעיד יותר מכול כי הכוונה ב"כארכי הדיינים" היא ל"כראשי הדיינים". <br/>אבל לא כאן מסתיים הדיון במוצא הביטוי "עורך דין". בראש השנה אומרים פיוט המתחיל כך: "לְאֵל עוֹרֵךְ דִּין, לְבוֹחֵן לְבָבוֹת בְּיוֹם דִּין." זוהי אינה המשמעות השגורה בפינו.
*העדות הכתובה המוקדמת ביותר למשמעות המודרנית היא משנת תרכ"א: "וזה לנו האות כי יקר לו כבוד תורתו מכספו, כי שכר לו עורך דין (אדוואקאט) איש נוצרי להצדיקו בריבו." (עתון המליץ מיום כ"ג באלול תרכ"א (29.8.1861). המונח שב ומופיע בדברי ההספד לד"ר גבריאל ריעססער שפורסמו בהמליץ מיום כ"ט בתמוז תרכ"ג (16.7.1863)הן ביחיד והן בריבוי "עורך דינים" לצד המילים הקרובות "מליצים", "סנגורים" ו"קטגורים".
=נגזרות=
* עריכת דין
=מילים נרדפות=
* עו"ד (קיצור)
* פרקליט
=מידע נוסף=
* ישנם המוציאים את עורך דין מכלל צירופי־הסמיכות, מכיון שהוא עורך את הדין, ולא עורכו של הדין (כשם שנקבע למשל עבור יושב ראש, יוצא דפן). בפרט, היו שהסיקו שצורת היידוע היא "העורך דין" ולא "עורך הדין".
:באתר האקדמיה ללשון העברית [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/16091001.aspx נכתב] על כך: "מכיוון שהמבנה של הצירוף ברבים הוא מבנה סמיכות מובהק – 'עורכי דין', וביידוע 'עורכי הדין' – אנחנו ממליצים על יידוע הצירוף כצירוף סמיכות: עורך הדין".
=קישורים חיצוניים=
* [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MillimVeGilgulehen/Pages/igeret2.aspx על מקור הבטוי באתר האקדמיה ללשון העברית]

קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:בעלי מקצוע