מתים
מְתִים
# אנשים, גברים.
=גיזרון=
* במקרא רק בצורת הרבים. מקביל לאכדית 'איש, בעל, לוחם' ואוגריתית mt 'איש, בעל, גיבור'.<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 590, entry "mt (III)"</ref>

*כנראה צורת היחיד היא מְתוּ<ref>[http://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_מְתִים?lang=he קליין].</ref><ref name=":0">HALOT ערך מת. The Hebrew and Aramaic Lexicon of the Old Testament, by Ludwig Köhler, Walter Baumgartner, Johann Jakob Stamm, Benedikt Hartmann, Ze’Ev Ben-Hayyim, Eduard Yechezkel</ref> או (מֻתוּ<sup>דרוש מקור]</sup> כמו באכדית ): צורת מְתוּ מופיעה בשמות בעברית מתושלח (מתו+שלח בהוראת איש-חרב) ומתושאל,<ref name=":0" /> והמילה גם מופיעה בשמות באוגריתית: mtbʕl (מתבעל)<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 591</ref> ובאכדית בהגיית: מֻתיבָּשׁתִ, מֻתִאל Mutibašti , Mutiel כד'.<ref>"An Akkadian Lexical Companion for Biblical Hebrew", Hayim ben Yosef Tawil, 2009, page 229. ISBN: 978-1602801141.</ref> בתעודות אכדיות מימי סרגון השני נמצא הצירוף: "נִשֶׁה-מתי" (nišē-māti) בהוראת: 'אכלוסיה מקומית'.
=צירופים=
* מתי מספר
* מתי מעט
=מידע נוסף=
חכמי הדקדוק בימי הביניים נתנו סימן לתועלת הזיכרון על מנת להבדיל בין מְתים, מְתֵי־ במשמעות זאת לבין מֵתים, מֵתֵי־ (רבים של 'מת'): במליצה: מתים שמתו (שוכבים) -מנוקדים בצירה(נקודות בקו מאוזן), לעומת זאת מתים חיים ( זקופים) -מנוקדים בשווא (נקודות בקו אנכי).
אך כנראה שכלל זה אינו מוסכם שכן עדין יש פרשניות שונות ב-
:
::נראה שישעיהו הנביא יצר משחק מילים על ידי שימוש בשתי המשמעויות גם יחד. 
:*מתיך(נקוד בשווא) יהפכו למֵתים: 

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:ריבויים
=גיזרון=
* במקרא רק בצורת הרבים. מקביל לאכדית 'איש, בעל, לוחם' ואוגריתית mt 'איש, בעל, גיבור'.<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 590, entry "mt (III)"</ref>

*כנראה צורת היחיד היא מְתוּ<ref>[http://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_מְתִים?lang=he קליין].</ref><ref name=":0">HALOT ערך מת. The Hebrew and Aramaic Lexicon of the Old Testament, by Ludwig Köhler, Walter Baumgartner, Johann Jakob Stamm, Benedikt Hartmann, Ze’Ev Ben-Hayyim, Eduard Yechezkel</ref> או (מֻתוּ<sup>דרוש מקור]</sup> כמו באכדית ): צורת מְתוּ מופיעה בשמות בעברית מתושלח (מתו+שלח בהוראת איש-חרב) ומתושאל,<ref name=":0" /> והמילה גם מופיעה בשמות באוגריתית: mtbʕl (מתבעל)<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 591</ref> ובאכדית בהגיית: מֻתיבָּשׁתִ, מֻתִאל Mutibašti , Mutiel כד'.<ref>"An Akkadian Lexical Companion for Biblical Hebrew", Hayim ben Yosef Tawil, 2009, page 229. ISBN: 978-1602801141.</ref> בתעודות אכדיות מימי סרגון השני נמצא הצירוף: "נִשֶׁה-מתי" (nišē-māti) בהוראת: 'אכלוסיה מקומית'.
=צירופים=
* מתי מספר
* מתי מעט
=מידע נוסף=
חכמי הדקדוק בימי הביניים נתנו סימן לתועלת הזיכרון על מנת להבדיל בין מְתים, מְתֵי־ במשמעות זאת לבין מֵתים, מֵתֵי־ (רבים של 'מת'): במליצה: מתים שמתו (שוכבים) -מנוקדים בצירה(נקודות בקו מאוזן), לעומת זאת מתים חיים ( זקופים) -מנוקדים בשווא (נקודות בקו אנכי).
אך כנראה שכלל זה אינו מוסכם שכן עדין יש פרשניות שונות ב-
:
::נראה שישעיהו הנביא יצר משחק מילים על ידי שימוש בשתי המשמעויות גם יחד. 
:*מתיך(נקוד בשווא) יהפכו למֵתים: 

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:ריבויים