OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
נבח
נָבַח
# השמיע קול רם וקצר כקול הכלב.
#:* הכלב נבח על הדוור.
# דיבר בזעם, תוך צעקות וגידופים.
#:* הבוס נבח על העובד.
#:* המקלע נבח, והחייל נפל.
=גיזרון=
*הפועל מופיע פעם יחידה במקרא בפסוק לעיל.
*הפועל משותף למספר לשונות שמיות, למשל: אכדית – nabāḥu; ארמית – נְבַח; ערבית – .
=צירופים=
* הכלבים נובחים והשיירה עוברת
* כלב נובח אינו נושך
=נגזרות=
* מנבח
* נבחן
* נבחני
* נובחני
* נביחה
=מידע נוסף=
*הנו"ן מתקיימת בצורת העתיד ובציווי (אֶנְבַּח, תִּנְבַּח, ... נְבַח, נִבְחִי, ...), שלא כרגיל בפעלים הנוטים בתבנית "יִפְעַל" (ראו [http://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/netiyyat-hapoal/3-3-%D7%9B%D7%9C%D7%9C%D7%99%D7%9D-%D7%91%D7%92%D7%96%D7%A8%D7%AA-%D7%A4%D7%A0 החלטה 3.3.5], "כללים בגזרת פ"נ" של האקדמיה ללשון העברית).
* בלשון חז"ל ניתן למצוא "נבח ב־", כלומר נבח על: "קרא לי עורב, נבח בי כלב" (תוספתא שבת ז,יג); "והכלבין נובחין בו" (ירושלמי יומא פרק ח משנה ו); "ונבח בה כלב והפילה" (בבלי בבא קמא דף פג עמוד א). בלשון המאוחרת יותר השתנה הביטוי ל"נבח ל־": "סוכר את פיו ואינו נובח לו" (ספר והזהיר, משפטים, עמ' 95).
=ראו גם=
* נהם

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:קולות בעלי חיים
נִבֵּחַ
# השמיע נביחה.
# השמיע דברים בצעקות קצרות.
=גיזרון=
* ראו נָבַח.
=תרגום=
קטגוריה:קולות בעלי חיים
נֶבַח
# נביחה, קול רם של חיה.
קטגוריה:קולות בעלי חיים
נָבַח
# השמיע קול רם וקצר כקול הכלב.
#:* הכלב נבח על הדוור.
# דיבר בזעם, תוך צעקות וגידופים.
#:* הבוס נבח על העובד.
#:* המקלע נבח, והחייל נפל.
=גיזרון=
*הפועל מופיע פעם יחידה במקרא בפסוק לעיל.
*הפועל משותף למספר לשונות שמיות, למשל: אכדית – nabāḥu; ארמית – נְבַח; ערבית – .
=צירופים=
* הכלבים נובחים והשיירה עוברת
* כלב נובח אינו נושך
=נגזרות=
* מנבח
* נבחן
* נבחני
* נובחני
* נביחה
=מידע נוסף=
*הנו"ן מתקיימת בצורת העתיד ובציווי (אֶנְבַּח, תִּנְבַּח, ... נְבַח, נִבְחִי, ...), שלא כרגיל בפעלים הנוטים בתבנית "יִפְעַל" (ראו [http://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/netiyyat-hapoal/3-3-%D7%9B%D7%9C%D7%9C%D7%99%D7%9D-%D7%91%D7%92%D7%96%D7%A8%D7%AA-%D7%A4%D7%A0 החלטה 3.3.5], "כללים בגזרת פ"נ" של האקדמיה ללשון העברית).
* בלשון חז"ל ניתן למצוא "נבח ב־", כלומר נבח על: "קרא לי עורב, נבח בי כלב" (תוספתא שבת ז,יג); "והכלבין נובחין בו" (ירושלמי יומא פרק ח משנה ו); "ונבח בה כלב והפילה" (בבלי בבא קמא דף פג עמוד א). בלשון המאוחרת יותר השתנה הביטוי ל"נבח ל־": "סוכר את פיו ואינו נובח לו" (ספר והזהיר, משפטים, עמ' 95).
=ראו גם=
* נהם

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:קולות בעלי חיים
נִבֵּחַ
# השמיע נביחה.
# השמיע דברים בצעקות קצרות.
=גיזרון=
* ראו נָבַח.
=תרגום=
קטגוריה:קולות בעלי חיים
נֶבַח
# נביחה, קול רם של חיה.
קטגוריה:קולות בעלי חיים
נבחה
נִבְחָה
# נביחה, קולו של הכלב או (בהשאלה) של כלים המשמיעים קול קצר ורם.
=גיזרון=
* מן נבח.

קטגוריה:קולות בעלי חיים
נִבְחָה
# נביחה, קולו של הכלב או (בהשאלה) של כלים המשמיעים קול קצר ורם.
=גיזרון=
* מן נבח.

קטגוריה:קולות בעלי חיים
נובחני
נוֹבְחָנִי
# שיש לו מאפיינים של נביחה.
#:* "נו, מה לך? היה שואל בקול בס נובחני" (שלונסקי, תרגום קרקע בתולה א, עמ' 166).
=גיזרון=
* מן נבח.
נבחן
נַבְחָן
# כינוי לכלב.
=גיזרון=
* . התלמוד מצטט מן הפסוק במלכים, שלפנינו נוסחו הוא: , ונראה שלפני התלמוד היה נוסח אחר, והוא פירש אותו מן הפועל נבח.

קטגוריה:כלביים
נַבְחָן
# כינוי לכלב.
=גיזרון=
* . התלמוד מצטט מן הפסוק במלכים, שלפנינו נוסחו הוא: , ונראה שלפני התלמוד היה נוסח אחר, והוא פירש אותו מן הפועל נבח.

קטגוריה:כלביים
נודניק
נוּדְנִיק
# מי שמרבה להטריד זולתו בשאלות ובבקשות.
#:* איזה נודניק! מדוע אין הוא מפסיק להציק?
# מצב פעולה של שעון מעורר שבו חוזר השעון על צליל ההערה גם לאחר הכיבוי.
#:* מחר בבוקר יהיה לי קשה להתעורר, אני אפעיל את מצב הנודניק של השעון.
=גיזרון=
* מקורה של המילה ביידיש. nuda היא מילה בפולנית שמשמעותה שעמום, וסיומת ־ניק מתארת אדם בעל תכונה.
:גם ברוסית ישנה המקבילה нудный (נוּדְנִי) במשמעות "משעמם" או "מתיש".
=מילים נרדפות=
* טרדן
* טרחן
* נדנדן
=סימוכין=
קטגוריה:יידיש
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הפולנית
נוּדְנִיק
# מי שמרבה להטריד זולתו בשאלות ובבקשות.
#:* איזה נודניק! מדוע אין הוא מפסיק להציק?
# מצב פעולה של שעון מעורר שבו חוזר השעון על צליל ההערה גם לאחר הכיבוי.
#:* מחר בבוקר יהיה לי קשה להתעורר, אני אפעיל את מצב הנודניק של השעון.
=גיזרון=
* מקורה של המילה ביידיש. nuda היא מילה בפולנית שמשמעותה שעמום, וסיומת ־ניק מתארת אדם בעל תכונה.
:גם ברוסית ישנה המקבילה нудный (נוּדְנִי) במשמעות "משעמם" או "מתיש".
=מילים נרדפות=
* טרדן
* טרחן
* נדנדן
=סימוכין=
קטגוריה:יידיש
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הפולנית
מקל תפוף
מַקֵּל תִּפּוּף
זוג מקלות תיפוף
# מקל להקשה על תוף.
#:* יצירה זו אי־אפשר לבצע במקלות תיפוף רגילים.
=ראו גם=
* מקל
* תוף
* תיפוף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נגינה
=ראו גם=
* מקל
* תוף
* תיפוף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נגינה
שושנה
שׁוֹשַׁנָּה
# פרח יפה שהיו משתמשים בצורתו לעיטורים בעת העתיקה. מקובל לזהותו עם המין שושן צחור .
# ורד .
#:* הבאתי לה זר שושנים ריחניים ואדומים כדם.
# שם כולל לפרחים או לעלי הכותרת או העטיף.
# צורה של פרח.
# כינוי לעם ישראל.
#שם פרטי לנקבה.
# וָרֶדֶת; מחלה זיהומית בשכבה הפנימית של העור המאופיינת בפריחה אדומה.
=גיזרון=
משמש במקרא בצורת נקבה וזכר (שׁוֹשָן),<ref>ראו לדוגמא החילוף בין מלכים א ז,כו לדברי הימים ב ד,ה.</ref> לדעות השונות לגבי זיהוי הפרח ולגיזרון מפורט, ראו שם. יש אומרים שצורת הנקבה מושפעת מהצורה הסורית (שׁוּשַׁנָא).
 מבוסס על זיהוי קדום של שושן המקראי. כיום מקובל שזיהוי זה אינו נכון.
 בארמית מצינו את השם "שישנא" גם כשם פרטי לזכר (ראו גיטין סב ע"ב).
 גזור מ(2).
=צירופים=
* שושנה בין החוחים
* סוגה בשושנים
* שושנת הרוחות
* שושנת ים
* שושנת יריחו
* שושנת מים
=מילים נרדפות=
*שושן (1)
*ורד (2)
*ורדת (7)
=ראו גם=
* ורד
* חבצלת
* שרון
=קישורים חיצוניים=
*
*האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2021/08/19/%D7%A9%D7%95%D7%A9%D7%9F-%D7%95%D7%A9%D7%95%D7%A9%D7%A0%D7%94/#_ftnref5 שושן ושושנה], 19/08/2021.
=הערות שוליים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:פרחים
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מצרית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
=גיזרון=
משמש במקרא בצורת נקבה וזכר (שׁוֹשָן),<ref>ראו לדוגמא החילוף בין מלכים א ז,כו לדברי הימים ב ד,ה.</ref> לדעות השונות לגבי זיהוי הפרח ולגיזרון מפורט, ראו שם. יש אומרים שצורת הנקבה מושפעת מהצורה הסורית (שׁוּשַׁנָא).
 מבוסס על זיהוי קדום של שושן המקראי. כיום מקובל שזיהוי זה אינו נכון.
 בארמית מצינו את השם "שישנא" גם כשם פרטי לזכר (ראו גיטין סב ע"ב).
 גזור מ(2).
=צירופים=
* שושנה בין החוחים
* סוגה בשושנים
* שושנת הרוחות
* שושנת ים
* שושנת יריחו
* שושנת מים
=מילים נרדפות=
*שושן (1)
*ורד (2)
*ורדת (7)
=ראו גם=
* ורד
* חבצלת
* שרון
=קישורים חיצוניים=
*
*האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2021/08/19/%D7%A9%D7%95%D7%A9%D7%9F-%D7%95%D7%A9%D7%95%D7%A9%D7%A0%D7%94/#_ftnref5 שושן ושושנה], 19/08/2021.
=הערות שוליים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:פרחים
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מצרית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
נשיפה
נְשִׁיפָה
תהליך הנשימה ובו הנשיפה היא החלק שבמסגרתו הסרעפת עולה והריאות מתרוקנות מאוויר.
# הוצאת אויר מהריאות.
#:* זמן הנשיפה ארוך מזמן השאיפה בערך פי שניים.
#:* בנשיפתו על נרות העוגה ביקש הילד משאלה
=גיזרון=
* המילה נוצרה כשם הפעולה של הפועל נָשַׁף, אשר מופיע כבר במקרא במשמעות זו.
=צירופים=
* כלי נשיפה
* תבחין נשיפה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיולוגיה
נְשִׁיפָה
תהליך הנשימה ובו הנשיפה היא החלק שבמסגרתו הסרעפת עולה והריאות מתרוקנות מאוויר.
# הוצאת אויר מהריאות.
#:* זמן הנשיפה ארוך מזמן השאיפה בערך פי שניים.
#:* בנשיפתו על נרות העוגה ביקש הילד משאלה
=גיזרון=
* המילה נוצרה כשם הפעולה של הפועל נָשַׁף, אשר מופיע כבר במקרא במשמעות זו.
=צירופים=
* כלי נשיפה
* תבחין נשיפה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיולוגיה
נשק א (שורש)
השורש נ־ש־ק הוא שורש מגזרת חסרי פ"נ.
=נטיות הפעלים=
*

השורש נ־ש־ק הוא שורש מגזרת חסרי פ"נ.
יישר כוח
יִישַׁר כּוֹחַ
# ביטוי של שבח על הישג מוערך.
#:* יישר כוח על זכייתך בתחרות!
=מקור=
* המילה יִישַׁר נמצאת במקרא במובן: יהיה ישר, יהיה רצוי .
* אצל חז"ל משמשת המילה יישר לבדה כביטוי. 
* מבוטאת בעגה החרדית-עברית-יידישיאית: 'יִשֵׁ-כּוֹיֶיח' או 'שכּוֹיֶיח'.
=ראו גם=
* הכרת תודה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ברכות
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* המילה יִישַׁר נמצאת במקרא במובן: יהיה ישר, יהיה רצוי .
* אצל חז"ל משמשת המילה יישר לבדה כביטוי. 
* מבוטאת בעגה החרדית-עברית-יידישיאית: 'יִשֵׁ-כּוֹיֶיח' או 'שכּוֹיֶיח'.
=ראו גם=
* הכרת תודה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ברכות
קטגוריה:ביטויים
השפעה
הַשְׁפָּעָה
# יכולת להטות רצון או הלך רוח.
#:* יש לי השפעה רבה על תלמידי.
# שינוי, השלכה, תוצאה.
#:* השפעת זיהום האוויר על התחלואה.
# האצלה, השראה.
#*
=גיזרון=
* שם פעולה מן השפיע
* מקור המילה בספרות ימי הביניים (כמצוטט למעלה) במשמעות של האצלה.
=צירופים=
* השפעה הדדית
* השפעת גומלין
=מילים נרדפות=
* הפעלה
* השלכה
=גיזרון=
* שם פעולה מן השפיע
* מקור המילה בספרות ימי הביניים (כמצוטט למעלה) במשמעות של האצלה.
=צירופים=
* השפעה הדדית
* השפעת גומלין
=מילים נרדפות=
* הפעלה
* השלכה
צהרים
צָהֳרַיִם
# חצי היום; השעה ביום בה השמש מצויה בשיא גובהה ברקיע.
# קיצור מן ארוחת צהרים.
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא, במשמע המקורי 'האורות הבהירים' (של היום), מהשורש צ-ה-ר בעניין בהירות (קרוב אל השורש ז-ה-ר כמו זוהר).<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_צֹהַר.1?lang=he יסטרוב].</ref>
*לפי רוב החוקרים, במקור אין זו צורת זוגי,<ref name=":0">HALOT ערך צוהריים. The Hebrew and Aramaic Lexicon of the Old Testament, by Ludwig Köhler, Walter Baumgartner, Johann Jakob Stamm, Benedikt Hartmann, Ze’Ev Ben-Hayyim, Eduard Yechezkel</ref> אלא סיומת ־ָם לתואר הפועל או אולי ריבוי מופשט (נעורים, זקונים, רחמים, מגורים וכד') מהמילה צֹהַר במשמעותה המקורית 'אור, זוהר', כלומר: 'האורות הבהירים'. מקביל לארמית טִהֲרָא<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_טִיהֲרָא.1?lang=he יסטרוב], [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%2Bhr%20N&cits=all CAL].</ref> או סורית (טהרא) (חילופי צ־ט מהאות הפרוטו־שמית ṱ), וגם מואבית צהרם (מצבת מישע).
=נגזרות=
* אחר הצהריים (אחה"צ)
=תרגום=
חצי היום
*ערבית: (תעתיק: טֻ'הְר)
ארוחה
=מידע נוסף=
במילים שיש בהן הרצף קמץ וחטף קמץ, נחלקו העדות בהגייתם. אשכנזים ותימנים מבטאים זאת על פי מסורתם "ts<big>o</big>h<big>o</big>raim", בעוד הספרדים מבטאים על פי מסורתם "ts<big>a</big>h<big>o</big>raim".

שתי ההגיות האלה יש להן על מה שיסמכו, ואין סיבה לפסול אחת מהן. לעומתן ההגייה "ts<big>a</big>h<big>a</big>raim" היא שגיאה הנובעת כנראה מהכתיב של המילה בכתיב חסר הניקוד.
=ראו גם=
* בוקר
* ערב
* לילה
* צהוב
=סימוכין=
קטגוריה:חלקי היום
קטגוריה:זוגי
קטגוריה:ריבוי מופשט
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא, במשמע המקורי 'האורות הבהירים' (של היום), מהשורש צ-ה-ר בעניין בהירות (קרוב אל השורש ז-ה-ר כמו זוהר).<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_צֹהַר.1?lang=he יסטרוב].</ref>
*לפי רוב החוקרים, במקור אין זו צורת זוגי,<ref name=":0">HALOT ערך צוהריים. The Hebrew and Aramaic Lexicon of the Old Testament, by Ludwig Köhler, Walter Baumgartner, Johann Jakob Stamm, Benedikt Hartmann, Ze’Ev Ben-Hayyim, Eduard Yechezkel</ref> אלא סיומת ־ָם לתואר הפועל או אולי ריבוי מופשט (נעורים, זקונים, רחמים, מגורים וכד') מהמילה צֹהַר במשמעותה המקורית 'אור, זוהר', כלומר: 'האורות הבהירים'. מקביל לארמית טִהֲרָא<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_טִיהֲרָא.1?lang=he יסטרוב], [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%2Bhr%20N&cits=all CAL].</ref> או סורית (טהרא) (חילופי צ־ט מהאות הפרוטו־שמית ṱ), וגם מואבית צהרם (מצבת מישע).
=נגזרות=
* אחר הצהריים (אחה"צ)
=תרגום=
חצי היום
*ערבית: (תעתיק: טֻ'הְר)
ארוחה
=מידע נוסף=
במילים שיש בהן הרצף קמץ וחטף קמץ, נחלקו העדות בהגייתם. אשכנזים ותימנים מבטאים זאת על פי מסורתם "ts<big>o</big>h<big>o</big>raim", בעוד הספרדים מבטאים על פי מסורתם "ts<big>a</big>h<big>o</big>raim".

שתי ההגיות האלה יש להן על מה שיסמכו, ואין סיבה לפסול אחת מהן. לעומתן ההגייה "ts<big>a</big>h<big>a</big>raim" היא שגיאה הנובעת כנראה מהכתיב של המילה בכתיב חסר הניקוד.
=ראו גם=
* בוקר
* ערב
* לילה
* צהוב
=סימוכין=
קטגוריה:חלקי היום
קטגוריה:זוגי
קטגוריה:ריבוי מופשט
תער
תַּעַר {{משני|א}}
#סַכִּין חַד הַמְשַׁמֵּשׁ לְגִלּוּחַ.
=גיזרון=
*הגיזרון איננו מחוור עד תום, ברם הסברה הרווחת היא שמקור המילה מן השורש העברי ער"י (והת"ו חלק מן המשקל) שעניינו גילוי וחשיפה (כי כאשר מגלחים הַשֵּׂער הוא מגלה את העור): , בנוסף השורש ער"י משמש במשמע זה או במשמע דומה גם בשפות שמיות נוספות לרבות; ארמית: עֲרִי, ערבית: - (קרי: עָרָא) הִפְשִׁיט, וגם בהגיית: תַעַרה,[https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AB%D8%BA%D8%B1 ثَغَرَ] בהוראת: לשבור,להרוס . בלשון געז ,וטיגרנית תער [https://dictionary.abyssinica.com/ge/%E1%88%B0%E1%8B%90%E1%88%A8 ሰዐረ] בהוראת הפרדה לנתחים,להתחלק.
=מילים נרדפות=
* מוֹרָה
*סכין
=ביטויים וצירופים=
*תַּעַר מְלֻטָּשׁ
*ראש תער
*חד כתער
=ראו גם=
*פגיון
*גלב
= הערות שוליים =
<references />
תַּעַר {{משני|ב}}
# נַרְתִּיק לַחֶרֶב, נָדָן.
=גיזרון=
*ייתכן בהחלט שהשורש ער"י קשור גם למשמע זה (ראה לעיל), שהחרב מתגלה מן התער. מקבילה דומה גם באוגריתית: תערַת, במשמע זה.
=מילים נרדפות=
*נדן
*נרתיק
תַּעַר {{משני|ג}}
# גִּלּוּי עֲרָיוֹת.
=גיזרון=
*משמע זה קשור אף הוא לגזרונות דלעיל, ומחזק את הסברה שהמילה "תער" יסודה בשורש ער"י, כעריות וכערוה.
=ראו גם=
*יחסי מין
*ערוה
*עריה
תָּעַר
# הֵקִיץ מִשְּׁנָתוֹ, פָּסְקָה תַּרְדֶּמָתוֹ.
=מילים נרדפות=
*התעורר
*נעור
*הקיץ
*קם
תִּעֵר
# עָשָׂה שֶׁיֵּעוֹר, הִפְסִיק הַשֵּׁנָה, עוֹרֵר (גם בהשאלה).
=גיזרון=
*גזירת תפעל מן השורש .
=מילים נרדפות=
*העיר
*עורר
*הקים
=ראו גם=
*התעיר
=גיזרון=
*הגיזרון איננו מחוור עד תום, ברם הסברה הרווחת היא שמקור המילה מן השורש העברי ער"י (והת"ו חלק מן המשקל) שעניינו גילוי וחשיפה (כי כאשר מגלחים הַשֵּׂער הוא מגלה את העור): , בנוסף השורש ער"י משמש במשמע זה או במשמע דומה גם בשפות שמיות נוספות לרבות; ארמית: עֲרִי, ערבית: - (קרי: עָרָא) הִפְשִׁיט, וגם בהגיית: תַעַרה,[https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AB%D8%BA%D8%B1 ثَغَرَ] בהוראת: לשבור,להרוס . בלשון געז ,וטיגרנית תער [https://dictionary.abyssinica.com/ge/%E1%88%B0%E1%8B%90%E1%88%A8 ሰዐረ] בהוראת הפרדה לנתחים,להתחלק.
=מילים נרדפות=
* מוֹרָה
*סכין
=ביטויים וצירופים=
*תַּעַר מְלֻטָּשׁ
*ראש תער
*חד כתער
=ראו גם=
*פגיון
*גלב
= הערות שוליים =
<references />
תַּעַר {{משני|ב}}
# נַרְתִּיק לַחֶרֶב, נָדָן.
=גיזרון=
*ייתכן בהחלט שהשורש ער"י קשור גם למשמע זה (ראה לעיל), שהחרב מתגלה מן התער. מקבילה דומה גם באוגריתית: תערַת, במשמע זה.
=מילים נרדפות=
*נדן
*נרתיק
תַּעַר {{משני|ג}}
# גִּלּוּי עֲרָיוֹת.
=גיזרון=
*משמע זה קשור אף הוא לגזרונות דלעיל, ומחזק את הסברה שהמילה "תער" יסודה בשורש ער"י, כעריות וכערוה.
=ראו גם=
*יחסי מין
*ערוה
*עריה
תָּעַר
# הֵקִיץ מִשְּׁנָתוֹ, פָּסְקָה תַּרְדֶּמָתוֹ.
=מילים נרדפות=
*התעורר
*נעור
*הקיץ
*קם
תִּעֵר
# עָשָׂה שֶׁיֵּעוֹר, הִפְסִיק הַשֵּׁנָה, עוֹרֵר (גם בהשאלה).
=גיזרון=
*גזירת תפעל מן השורש .
=מילים נרדפות=
*העיר
*עורר
*הקים
פריך
פָּרִיךְ
# שֶׁמִּתְפּוֹרֵר בְּקַלּוּת יַחַסִית; אֵינוֹ קָשֶׁה מִדַּי, וְאֵינוֹ רַךְ מִדַּי. 
#:* אדמת ההָר ברובה יבשה ופריכה, מלבד בראשי הצוקים הסלעיים.
# בעל מרקם קשה במקצת, אבל כזה המתפצח בפה ונלעס בקלות.
#:* את העוגיות יש לאפות בחום נמוך עד לקבלת מרקם עדין ופריך.
#:* סלט מירקות אפויים ופריכים.
=גיזרון=
*מן השורש בלשון חז"ל פָּרַךְ. ויתכן אף במקרא פֶּרֶךְ.
=צירופים=
* בצק פריך
=נגזרות=
* פריכות
* פריכית
=גיזרון=
*מן השורש בלשון חז"ל פָּרַךְ. ויתכן אף במקרא פֶּרֶךְ.
=צירופים=
* בצק פריך
=נגזרות=
* פריכות
* פריכית
ערה א (שורש)
השורש ע־ר־ה <small>א</small> הוא שורש מגזרת נל"י/ה.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ע (שורשים)
</noinclude>השורש ע־ר־ה <small>א</small> הוא שורש מגזרת נל"י/ה.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ע (שורשים)
</noinclude>
ערה (שורש)
קטגוריה:ע (שורשים)
 
קטגוריה:ע (שורשים)
מז'ור
מָז'וֹר
סולם דו מז'ור
# רביב בעברית, סולם מוסיקלי דיאטוני שמקורו במודוס היווני שהשתמר מתקופת יוון העתיקה. הוא בנוי משמונה תווים במרווחים של טון, טון, חצי טון, טון, טון, טון, חצי טון.
#:* "הקישו ונסרו בכליהם בכל עוז כמתחרים את הים, ודווקא מנגינות תרועה מג'ור בלעז, אבל מי שומע להם? הנוסעים, וביחוד הנוסעות" ("איש הסיפון" חיים נחמן ביאליק) 
#:* מוצרט כתב את הקונצ'רטו מס' 8 ב-דו מז'ור לפסנתר ולתזמורת בשנת 1776.
=גיזרון=
major – גדול ביותר.
=צירופים=
*סולם מז'ורי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
=גיזרון=
major – גדול ביותר.
=צירופים=
*סולם מז'ורי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
צלול
צָלוּל
# שקוף, זך, בהיר.
#:* בריכת המים נקיה והמים בה צלולים.
#:* האוויר בפיסגה היה צלול וניתן היה לראות למרחוק.
# כינוי לאדם שמחשבתו בהירה, שהוא בהכרה מלאה.
#:* למרות גילה המופלג, היא עדיין צלולה לחלוטין.
=נגזרות=
*צילל
*צָלַל
=מילים נרדפות=
*נקי (1)
*מודע (2)
=תרגום =
*ספרדית: claro 
*
*ספרדית: lúcido
=ראו גם=
* ברור
=נגזרות=
*צילל
*צָלַל
=מילים נרדפות=
*נקי (1)
*מודע (2)
=תרגום =
*ספרדית: claro 
*
*ספרדית: lúcido
ריר
רִיר
ריר על שפתיים של תינוק
# נוזל המופרש מהפה, רוק 
# נוזל צמיג המופרש מרקמת גוף בעל חיים או מצמח
=גיזרון=
*משמעויות (1) ו־(2) מופיעות בלשון המקרא. גם הפועל רר.
*מקבילה בארמית: רירא.
=צירופים=
* הזיל ריר
* רִיר חַלָּמוּת
=נגזרות=
* רירי
* רירית
=תרגום=
* ספרדית: (2), (1) 
* אנגלית: (2) (1)
* אספרנטו: (2) (1)
=ראו גם=
* כיח
* ליחה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:נוזלי גוף
רִיר
ריר על שפתיים של תינוק
# נוזל המופרש מהפה, רוק 
# נוזל צמיג המופרש מרקמת גוף בעל חיים או מצמח
=גיזרון=
*משמעויות (1) ו־(2) מופיעות בלשון המקרא. גם הפועל רר.
*מקבילה בארמית: רירא.
=צירופים=
* הזיל ריר
* רִיר חַלָּמוּת
=נגזרות=
* רירי
* רירית
=תרגום=
* ספרדית: (2), (1) 
* אנגלית: (2) (1)
* אספרנטו: (2) (1)
=ראו גם=
* כיח
* ליחה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:נוזלי גוף
היסטוריה
הִיסְטוֹרְיָה
# רצף מאורעות מתועדים עם הֶקְשֶר משותף על ציר זמן.
# תולדותיו של עם או של עמים בתקופת שנים מוגדרת.
#:* "תולדות עם ישראל" הוא המקצוע החלופי להיסטוריה כללית והוא זה הנלמד בבתי הספר הממלכתיים-דתיים.
# תיאור התפתחותו של נושא מסוים בעל עניין, כמו היסטוריה של המדע, היסטוריה של הרפואה, היסטוריה צבאית וכו'.
# רצף מתועד של אירועים מתחום מוגדר.
#:* "מוזילה פיירפוקס" הוא דפדפן שקשה מאוד לשחזר בו את היסטוריית הגלישה.
# עתיק, שאבד עליו הכלח; שייך לעבר.
# ארוע מכונן, ארוע רב חשיבות (כזה הראוי להירשם בדפי ההיסטוריה).
=גיזרון=
* – מחקר; ובהשאלה סיפור. מיוונית דרך לטינית לשאר לשונות אירופה.
* "היסטוריה" במובן של "מחקר" מופיע ביוונית, למשל, בשם חיבורו של אריסטו τῶν περὶ τὰ ζῷα ἱστοριῶν ("מחקרים על בעלי חיים"); בלטינית בשם חיבורו של פליניוס הזקן historia naturalis ("מחקרי הטבע").<ref>נתן שפיגל, מילים מספרות: מבחר מונחים וגילגולם בתרבות האנושית. ירושלים, הוצאת י"ל מאגנס, תשנ"ב. עמ' 131.</ref>
=צירופים=
* גלגל ההיסטוריה
* דפי ההיסטוריה
* ההיסטוריה חוזרת
* עשה היסטוריה
* פרהיסטוריה
* היסטוריוגרפיה
* היסטוריוסופיה
* חתיכת היסטוריה
* היסטוריה ימית
=נגזרות=
* היסטורי
* היסטוריון
=מילים נרדפות=
* דברי הימים
* תולדות
* קורות
=סימוכין=
קטגוריה:היסטוריה
הִיסְטוֹרְיָה
# רצף מאורעות מתועדים עם הֶקְשֶר משותף על ציר זמן.
# תולדותיו של עם או של עמים בתקופת שנים מוגדרת.
#:* "תולדות עם ישראל" הוא המקצוע החלופי להיסטוריה כללית והוא זה הנלמד בבתי הספר הממלכתיים-דתיים.
# תיאור התפתחותו של נושא מסוים בעל עניין, כמו היסטוריה של המדע, היסטוריה של הרפואה, היסטוריה צבאית וכו'.
# רצף מתועד של אירועים מתחום מוגדר.
#:* "מוזילה פיירפוקס" הוא דפדפן שקשה מאוד לשחזר בו את היסטוריית הגלישה.
# עתיק, שאבד עליו הכלח; שייך לעבר.
# ארוע מכונן, ארוע רב חשיבות (כזה הראוי להירשם בדפי ההיסטוריה).
=גיזרון=
* – מחקר; ובהשאלה סיפור. מיוונית דרך לטינית לשאר לשונות אירופה.
* "היסטוריה" במובן של "מחקר" מופיע ביוונית, למשל, בשם חיבורו של אריסטו τῶν περὶ τὰ ζῷα ἱστοριῶν ("מחקרים על בעלי חיים"); בלטינית בשם חיבורו של פליניוס הזקן historia naturalis ("מחקרי הטבע").<ref>נתן שפיגל, מילים מספרות: מבחר מונחים וגילגולם בתרבות האנושית. ירושלים, הוצאת י"ל מאגנס, תשנ"ב. עמ' 131.</ref>
=צירופים=
* גלגל ההיסטוריה
* דפי ההיסטוריה
* ההיסטוריה חוזרת
* עשה היסטוריה
* פרהיסטוריה
* היסטוריוגרפיה
* היסטוריוסופיה
* חתיכת היסטוריה
* היסטוריה ימית
=נגזרות=
* היסטורי
* היסטוריון
=מילים נרדפות=
* דברי הימים
* תולדות
* קורות
=סימוכין=
קטגוריה:היסטוריה
קיא
קִיא
# תוכן קיבה הנפלט דרך הפה.
#:*במקרים של הופעת קיא דמי או כאבי בטן חמורים, יש צורך בהתערבות וטיפול רפואי מהיר
=גיזרון=
* מופיע בלשון המקרא. גם בצורת המשנה "קֵא" ,
* למילה זו קיימות מקבילות בשפות השמיות, וגם במצרית הכתובה בכתב חרטומים בצורת - qa ,קאַ kȝꜤ 
* אכדית- qa'u; ערבית- (קַי).
=צירופים=
* ככלב השב על קיאו
* מתבוסס בקיאו
* קיא דמי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:נוזלי גוף
=סמוכין=====קִיא
# תוכן קיבה הנפלט דרך הפה.
#:*במקרים של הופעת קיא דמי או כאבי בטן חמורים, יש צורך בהתערבות וטיפול רפואי מהיר
=גיזרון=
* מופיע בלשון המקרא. גם בצורת המשנה "קֵא" ,
* למילה זו קיימות מקבילות בשפות השמיות, וגם במצרית הכתובה בכתב חרטומים בצורת - qa ,קאַ kȝꜤ 
* אכדית- qa'u; ערבית- (קַי).
=צירופים=
* ככלב השב על קיאו
* מתבוסס בקיאו
* קיא דמי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:נוזלי גוף
נהמת לב
נְהָמַת לֵב
# קול הפורץ מן האדם מתוך סבל.
#:* .
#:* "השמעתי קול בכי מנהמת לב ובכיי ארך כרבע שעה" (ליליינבלום, חטאות נעורים, חלק א, עמ' 14).
#:* "ואקרא אל הישיש מנהמת לבי" (ח"נ ביאליק, תרגום דון קישוט, ספר שני, עמ' רו).
=מקור=
* מקור הביטוי הוא בפסוק מתהילים המצוטט למעלה, ופירושו פשוט: נהמה הבאה מן הלב.
נְהָמַת לֵב
# קול הפורץ מן האדם מתוך סבל.
#:* .
#:* "השמעתי קול בכי מנהמת לב ובכיי ארך כרבע שעה" (ליליינבלום, חטאות נעורים, חלק א, עמ' 14).
#:* "ואקרא אל הישיש מנהמת לבי" (ח"נ ביאליק, תרגום דון קישוט, ספר שני, עמ' רו).
=מקור=
* מקור הביטוי הוא בפסוק מתהילים המצוטט למעלה, ופירושו פשוט: נהמה הבאה מן הלב.
התעלק
הִתְעַלֵּק
# נצמד ונדבק באופן מציק לחברו.
#:* תביא כלי כתיבה לבית הספר ותפסיק להתעלק עליי ולקחת ממני עפרון ומחק בכל שיעור.
#:* "לכי לכי מתעלקת" (ירדן בר כוכבא, "מדוזה").
=גיזרון=
* מן עלוקה.
=מילים נרדפות=
* נטפל
=גיזרון=
* מן עלוקה.
רקה
רַקָּה
# חלק הפנים שבין המצח לאוזן, צדע.
#:*אין לנהל משא ומתן כשאקדח מוצמד לרקה
# צד הפנים, לחי.
=גיזרון=
* מקבילה בערבית: ريكا (רִיקא).
* מלשון המקרא. הפרשנים נחלקים בזיהוי האיבר. הפירוש המקובל כיום לרקה הוא צדע <ref> אתר האקדמיה-[http://hebrew-academy.org.il/2013/06/23/%D7%90%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%99-%D7%92%D7%95%D7%A3/].</ref> אחרים גורסים שרקה היא לחי.<ref>להרחבה ראו: [http://tora.us.fm/tnk1/messages/ljon_jorj_rqq1_0.html" רקה = לחי"], מאת אביתר כהן.</ref>
=מילים נרדפות=
* צדע(1)
* לחי(2)
=תרגום=
* אנגלית: (1), אנגלית: (2)
* אספרנטו: (1)
* ערבית: (1)
=סימוכין=
קטגוריה:אנטומיה
רַקָּה
# חלק הפנים שבין המצח לאוזן, צדע.
#:*אין לנהל משא ומתן כשאקדח מוצמד לרקה
# צד הפנים, לחי.
=גיזרון=
* מקבילה בערבית: ريكا (רִיקא).
* מלשון המקרא. הפרשנים נחלקים בזיהוי האיבר. הפירוש המקובל כיום לרקה הוא צדע <ref> אתר האקדמיה-[http://hebrew-academy.org.il/2013/06/23/%D7%90%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%99-%D7%92%D7%95%D7%A3/].</ref> אחרים גורסים שרקה היא לחי.<ref>להרחבה ראו: [http://tora.us.fm/tnk1/messages/ljon_jorj_rqq1_0.html" רקה = לחי"], מאת אביתר כהן.</ref>
=מילים נרדפות=
* צדע(1)
* לחי(2)
=תרגום=
* אנגלית: (1), אנגלית: (2)
* אספרנטו: (1)
* ערבית: (1)
=סימוכין=
קטגוריה:אנטומיה
מוקש עלוקה
מוֹקֵשׁ עֲלוּקָה
# מין פצצה המוצמדת לכלי תחבורה או לאונייה בעזרת מגנטים ומופעלת על ידי מנגנון השהיה.
#:* "מוקש־עלוקה פרץ חור נדול בחלקה הקדמי של האניה ‭"‬פאן קריסאנטי" שעגנה בואנאציה" ("דבר", 5 בספטמבר 1947, עמ' 1).
#:* "רובחי מסר בהודאותיו במשטרה שתכנן פעולות חבלה נוספות... ופיצוץ באוטובוסים הנוסעים מירושלים המזרחית מערבה, וזאת באמצעות מוקשי עלוקה חדישים, שעמד לקבל סמוך למעצרו ("דבר", 28 בינואר 1971, עמ' 6).
=מקור=
* המוקש הזה נקרא כך על שם דמיונו לעלוקה הנצמדת לבעל החיים ומוצצת את דמו.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אמצעי לחימה
=מקור=
* המוקש הזה נקרא כך על שם דמיונו לעלוקה הנצמדת לבעל החיים ומוצצת את דמו.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אמצעי לחימה
מקלור
מַקְּלוֹר
מקלורים שונים
# סטיקלייט, מעטפת פלסטית כעין מקל שבתוכה חומרים כימיים המפיצים אור כאשר מערבבים אותם על ידי כיפוף המקל כעין שבירה.
#:* בשני קצות המטווח נמצאים מקלורים, לסימון גבולות הגזרה.
=גיזרון=
* חידוש של האקדמיה ללשון העברית. הלחם של מקל ואור. המילה מופיעה במילון "שימוש כללי" של האקדמיה ללשון העברית (תשס"א), ופורסמה בעלון [http://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/lamed-40.png "למד לשונך" 40] משנת 2002.
=מילים נרדפות=
* סטיקלייט
=קישורים חיצוניים=
* [http://hebrew-academy.org.il/2012/10/21/%D7%9B%D7%9C%D7%99%D7%9D-%D7%9E%D7%9B%D7%9C%D7%99%D7%9D-%D7%A9%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%9D/ כלים מכלים שונים], האקדמיה ללשון העברית

קטגוריה:טכנולוגיה
קטגוריה:הלחם בסיסים
=גיזרון=
* חידוש של האקדמיה ללשון העברית. הלחם של מקל ואור. המילה מופיעה במילון "שימוש כללי" של האקדמיה ללשון העברית (תשס"א), ופורסמה בעלון [http://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/lamed-40.png "למד לשונך" 40] משנת 2002.
=מילים נרדפות=
* סטיקלייט
=קישורים חיצוניים=
* [http://hebrew-academy.org.il/2012/10/21/%D7%9B%D7%9C%D7%99%D7%9D-%D7%9E%D7%9B%D7%9C%D7%99%D7%9D-%D7%A9%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%9D/ כלים מכלים שונים], האקדמיה ללשון העברית

קטגוריה:טכנולוגיה
קטגוריה:הלחם בסיסים
רעש
רַעַשׁ
# קול עז, שלעתים אינו ערב לאוזן ויוצר מטרד סביבתי; אוסף קולות שאינם יוצרים יחד הרמוניה.
#:* רעש כלי הרכב שנשמע מחלוני הפריע לי להתרכז בלימודיי.
# המולה רבה; תהודה ציבורית רחבה. בחלק מהשימושים מתייחס להמולה מוגזמת.
#:* כמה רעש עושים בנוגע לבחירות לממשלה? ממילא יש כאלו לפחות כל ארבע שנים.
# אות בלתי רצוי, שנקלט על ידי הנמען ולא נשלח על ידי השולח. לעתים עלול לגרום להפרעות בתקשורת.
#:* ההקלטה המקורית שקיבלנו כללה המון רעש שהיינו צריכים להוציא.
#:* שני פיזיקאים מ"מעבדות בל" עבדו על קולט רגיש במיוחד, כשלפתע גילו רעש רקע של קרינת רדיו. תגלית זו חיזקה את תאוריית המפץ הגדול, ובזכותה קיבלו הפיזיקאים פרס נובל לפיזיקה.
# רעידת אדמה; תופעת טבע שמאופיינת ברעידה ותזוזה של הקרקע.
#:* בעבר מדדו רעשים לפי סולם ריכטר, אך כיום מודדים אותם בסולם דרגות. הרעש הגדול ביותר שתועד היה בוואלדיביה בשנת 1960, ועוצמתו 9.5 בסולם זה.
=נגזרות=
* רעשן
* רעשני
=מילים נרדפות=
* המולה (2)
* מהומה (2)
* סאון (1)
* סערה בכוס תה (2)
* רעידת אדמה (4)
* שאון (1)
=ניגודים=
* שקט (1)
* דומיה (1)
* דממה (1)
* שלווה (2)
* רוגע (2)
=ראו גם=
* אקוסטיקה
* סייסמולוגיה
* איסתרא בלגינא קיש קיש קריא
= סימוכין =
קטגוריה:קולות
קטגוריה:איכות הסביבה
רָעַשׁ
# השמיע קול חזק או לא נעים; גרם לשאון.
#:* "לא הצלחתי להרדם! הילדים בחצר רעשו כל הלילה".
# הזדעזע, היה בסערת רגשות.
#:*.
#:* העולם כולו רעש בעת הודעתם של אמצעי התקשורת על נפילת מגדלי התואמים.
=גיזרון=
* השורש משותף גם ללשונות שמיות אחרות, כגון ארמית וערבית.
* המילה קרובה גם למילה העברית "רָגַשׁ".
=ראו גם=
* כעס
* צליל
* רגש

קטגוריה:רגשות
=נגזרות=
* רעשן
* רעשני
=מילים נרדפות=
* המולה (2)
* מהומה (2)
* סאון (1)
* סערה בכוס תה (2)
* רעידת אדמה (4)
* שאון (1)
=ניגודים=
* שקט (1)
* דומיה (1)
* דממה (1)
* שלווה (2)
* רוגע (2)
=ראו גם=
* אקוסטיקה
* סייסמולוגיה
* איסתרא בלגינא קיש קיש קריא
= סימוכין =
קטגוריה:קולות
קטגוריה:איכות הסביבה
רָעַשׁ
# השמיע קול חזק או לא נעים; גרם לשאון.
#:* "לא הצלחתי להרדם! הילדים בחצר רעשו כל הלילה".
# הזדעזע, היה בסערת רגשות.
#:*.
#:* העולם כולו רעש בעת הודעתם של אמצעי התקשורת על נפילת מגדלי התואמים.
=גיזרון=
* השורש משותף גם ללשונות שמיות אחרות, כגון ארמית וערבית.
* המילה קרובה גם למילה העברית "רָגַשׁ".
=ראו גם=
* כעס
* צליל
* רגש

קטגוריה:רגשות
ריח
רֵיחַ
# גז מתנדף הנקלט בתאי החישה שברירית האף. הביטוי "הבאיש ריח" משמש בהשאלה להוצאת שם רע
# (בּהשאלה) שמץ, רמז - בדרך כלל לדבר שלילי
=גיזרון=
* משמעות (1) מופיעה בלשון המקרא.
* למילה זו קיימות מקבילות בשפות השמיות, ביניהן: ארמית- ריחא; ערבית- رائحة(ריחא).
=צירופים=
* אל־ריח(1)
* הבאיש ריחו(1)
* הפיג ריח(1)
* הפיץ ריח(1)
* חוש הריח(1)
* נדף ריח(1)
* נתן ריח(1)
* על טעם וריח אין להתווכח(1)
* פג ריחו(1)
* ריח ניחוח(1)
=נגזרות=
* רֵיחָן(1)
* רֵיחָנִי(1)
* רֵיחֲתָן(1)
=מילים נרדפות=
* ארומה
* בשומת
* ניחוח
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אספרנטו: (1)
* ספרדית:olor, aroma

* ערבית: (1)
=ראו גם=
* בושם
* באשה
* סירחון
* צחנה
* תתרן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיולוגיה
=גיזרון=
* משמעות (1) מופיעה בלשון המקרא.
* למילה זו קיימות מקבילות בשפות השמיות, ביניהן: ארמית- ריחא; ערבית- رائحة(ריחא).
=צירופים=
* אל־ריח(1)
* הבאיש ריחו(1)
* הפיג ריח(1)
* הפיץ ריח(1)
* חוש הריח(1)
* נדף ריח(1)
* נתן ריח(1)
* על טעם וריח אין להתווכח(1)
* פג ריחו(1)
* ריח ניחוח(1)
=נגזרות=
* רֵיחָן(1)
* רֵיחָנִי(1)
* רֵיחֲתָן(1)
=מילים נרדפות=
* ארומה
* בשומת
* ניחוח
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אספרנטו: (1)
* ספרדית:olor, aroma

* ערבית: (1)
=ראו גם=
* בושם
* באשה
* סירחון
* צחנה
* תתרן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיולוגיה
גנזך
גַּנְזַךְ
# מָקוֹם הַמְשַׁמֵּשׁ לַאֲגִירָה וּלְשִׁמּוּר שֶׁל מִסְמָכִים, תְּעוּדוֹת, טְפָסִים וּמִינֵי כְּתָבִים.
= גיזרון =
*מקור המילה מפרסית: במשמעויות: אוצר, מחסן, חנות משם נגזרה מן סנסקריט גאנג'ה गञ्जा בהוראת טברנה, בקתה, וגם ככינוי להמפ (קנאביס) . הצירוף "בית־גנזים" שמקורו אף הוא ממילה פרסית זו ( בארמית: גִּנְזָא- אוצר, מטמון). הסיומת "ךְ" היא סיומת פרסית. כן משמש השם "גֶּנֶז" בקטעים עתירי מילים בפרסית במקרא: , ושורשו כשורש השם גנזך.
*מכאן נגזר שמה של העיר המַדית-פרסית בהגיית: גַנְזֲק ([https://en.wikipedia.org/wiki/Ganzak Ganzak]) בהוראת: 'מִשׂרַד הַאוֹצָר',ומסופר שבמסגרת מסעותיו לאיזור שהה בה רבי עקיבא -
= נגזרות =
*גַּנָּז (לעתים משמש בדיבור גם גנזכן)
= מילים נרדפות =
* ארכיון
* בית גנזים
* אחמת
* גניזה
* ארכיב
= ראו גם =
*מוזיאון
*בית נכות
*אוצר
*גזבר
= הערות שוליים =
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
= גיזרון =
*מקור המילה מפרסית: במשמעויות: אוצר, מחסן, חנות משם נגזרה מן סנסקריט גאנג'ה गञ्जा בהוראת טברנה, בקתה, וגם ככינוי להמפ (קנאביס) . הצירוף "בית־גנזים" שמקורו אף הוא ממילה פרסית זו ( בארמית: גִּנְזָא- אוצר, מטמון). הסיומת "ךְ" היא סיומת פרסית. כן משמש השם "גֶּנֶז" בקטעים עתירי מילים בפרסית במקרא: , ושורשו כשורש השם גנזך.
*מכאן נגזר שמה של העיר המַדית-פרסית בהגיית: גַנְזֲק ([https://en.wikipedia.org/wiki/Ganzak Ganzak]) בהוראת: 'מִשׂרַד הַאוֹצָר',ומסופר שבמסגרת מסעותיו לאיזור שהה בה רבי עקיבא -
= נגזרות =
*גַּנָּז (לעתים משמש בדיבור גם גנזכן)
= מילים נרדפות =
* ארכיון
* בית גנזים
* אחמת
* גניזה
* ארכיב
= ראו גם =
*מוזיאון
*בית נכות
*אוצר
*גזבר
= הערות שוליים =
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מאום
מְאוּם
#:* דבר קטן. הקטן ביותר הנתפס בחוש.
#:* דבר קטן ושלילי. פגם.
=גיזרון=
* קרוב למילה מאומה. מופיעה פעמיים במקרא בפסוקים לעיל. 
* במקור מֻאוּם נהוג מְאוּם גם כקיצור למאומה.
=גיזרון=
* קרוב למילה מאומה. מופיעה פעמיים במקרא בפסוקים לעיל. 
* במקור מֻאוּם נהוג מְאוּם גם כקיצור למאומה.
שכח
שָׁכַח
# איבד זיכרון, חדל לדעת דבר שידע בעבר.
#:* אולי ראית את המפתחות של המכונית? שכחתי איפה הנחתי אותם.
#:* לפני שנפרדנו, היא אמרה לי דבר שלא אשכח לעולם.
# יבש, נבל, קמל
==משמעות 1==
ייתכן שיש קשר בין הפועל "שכח" בעברית לבין הפועל "שְכַח" בארמית ו-škḥ באוגריתית, שמשמעותם מצא.
==משמעות 2==
הבנה זו של הפועל "שכח" בספר תהילים מבוססת על הפועל ṯkḥ באוגריתית (העיצור ṯ באוגריתית מקביל לשי"ן בעברית), שמשמעותו: יבש, נבל או קמל. ההנחה הרווחת כיום במחקר היא שמשמעות הפסוק היא: אם אשכח ירושלים, תיבש ידי הימנית (תיעשה משותקת), וכי משחק המילים בין הפועל "שכח" במשמעות "לאבד זיכרון" לבין הפועל "שכח" במשמעות "יבש" נעשתה כאמצעי פואטי (היסטורית, אלה היו שני פעלים שונים). (David Steinberg, [https://www.adath-shalom.ca/history_of_hebrew.htm#historysect History of the Ancient and Modern Hebrew Language])
=צירופים=
* שכח את עצמו
* שכח מזה
* שגר ושכח
* סלח אבל לא שכח
=נגזרות=
* שיכחון
* שכחה
* שכחן
* שכוח
* שכיח <!---לא קשור! מילה ושורש ארמיים--->
=ניגודים=
* זכר
* מצא
שכח {{משני|ב}}
# אַשְׁכַּח מצא
=צירופים=
*דוק ותשכח
שִׁכֵּחַ
# הביא לשכחה של דבר-מה.
==משמעות 1==
ייתכן שיש קשר בין הפועל "שכח" בעברית לבין הפועל "שְכַח" בארמית ו-škḥ באוגריתית, שמשמעותם מצא.
==משמעות 2==
הבנה זו של הפועל "שכח" בספר תהילים מבוססת על הפועל ṯkḥ באוגריתית (העיצור ṯ באוגריתית מקביל לשי"ן בעברית), שמשמעותו: יבש, נבל או קמל. ההנחה הרווחת כיום במחקר היא שמשמעות הפסוק היא: אם אשכח ירושלים, תיבש ידי הימנית (תיעשה משותקת), וכי משחק המילים בין הפועל "שכח" במשמעות "לאבד זיכרון" לבין הפועל "שכח" במשמעות "יבש" נעשתה כאמצעי פואטי (היסטורית, אלה היו שני פעלים שונים). (David Steinberg, [https://www.adath-shalom.ca/history_of_hebrew.htm#historysect History of the Ancient and Modern Hebrew Language])
=צירופים=
* שכח את עצמו
* שכח מזה
* שגר ושכח
* סלח אבל לא שכח
=נגזרות=
* שיכחון
* שכחה
* שכחן
* שכוח
* שכיח <!---לא קשור! מילה ושורש ארמיים--->
=ניגודים=
* זכר
* מצא
שכח {{משני|ב}}
# אַשְׁכַּח מצא
=צירופים=
*דוק ותשכח
שִׁכֵּחַ
# הביא לשכחה של דבר-מה.
אלים
אַלִּים
# מי שמשתמש בכוח כלפי אחרים כדי לפגוע, להפחיד או להרוס. שתוקף בחוזקה. פעולה תקיפה וחזקה.
#:* עקב חשש להפגנות אלימות, תגברה המשטרה את כוחותיה.
=גיזרון=
* אולי מן "אלם" במושג הקשירה, שהשתמשו בו הלשונות השמיות למושג הכח. אֲלֵם, היה תקיף וחזק: תקיף ואלים (תר' דהי"א כב יג). ואלימו ית רחבעם (שם יא יז), חזקו אותו. <ref>[http://ebydict.benyehuda.org/definition/view/7681 הערך "אלם"], מילון העברית הישנה והחדשה מאת אליעזר בן-יהודה</ref>
* כתואר הנושא את הקונוטציה השלילית בצירוף "גברא אלימא" -איש אלים.
=צירופים=
*כָּל דְאַלִּים גָבַר
=נגזרות=
*אַלִּימוּת
=מילים נרדפות=
*חזק
*גברתן
*תקיף
*בריון
=הערות שוליים=
קטגוריה:בעלי תכונה
אַלִּים
# מי שמשתמש בכוח כלפי אחרים כדי לפגוע, להפחיד או להרוס. שתוקף בחוזקה. פעולה תקיפה וחזקה.
#:* עקב חשש להפגנות אלימות, תגברה המשטרה את כוחותיה.
=גיזרון=
* אולי מן "אלם" במושג הקשירה, שהשתמשו בו הלשונות השמיות למושג הכח. אֲלֵם, היה תקיף וחזק: תקיף ואלים (תר' דהי"א כב יג). ואלימו ית רחבעם (שם יא יז), חזקו אותו. <ref>[http://ebydict.benyehuda.org/definition/view/7681 הערך "אלם"], מילון העברית הישנה והחדשה מאת אליעזר בן-יהודה</ref>
* כתואר הנושא את הקונוטציה השלילית בצירוף "גברא אלימא" -איש אלים.
=צירופים=
*כָּל דְאַלִּים גָבַר
=נגזרות=
*אַלִּימוּת
=מילים נרדפות=
*חזק
*גברתן
*תקיף
*בריון
=הערות שוליים=
קטגוריה:בעלי תכונה
תקיף
תַּקִּיף
# קשוח והחלטי, שאין בו ויתורים או היסוסים. 
#:* מרגרט תאצ'ר הייתה ידועה כפוליטיקאית אמיצה ותקיפה שהיה קשה לשנות את דעתה.
#:*המפקד קרא לטירונים בקול תקיף: "רוצו מייד לחדר האוכל!".
=גיזרון=
* מהשורש "תקף" במשקל קַטִּיל, להוראת בעל התכונה. המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך, בפסוק לעיל.
* השוו, הפועל מן ערבית 'תַקִפַ' [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AB%D9%82%D9%81 ثَقِفَ] - לתפוס להשיג להבין.
=צירופים=
# יָד תַּקִּיפָה
# תַּקִּיף בְּדַעתּוׂ
=מילים נרדפות=
* אֵיתָן בְּדִעְתּוֹ
* אסרטיבי
* בָּטוּחַ בְּעַצְמוֹ
* הֶחְלְטִי
* נֶחְרָץ
* קשוח
* רציני
=ניגודים=
* מְהַסֵּס-הססן
* מִתְלַבֵּט
=תרגום=
קטגוריה:בעלי תכונה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* מהשורש "תקף" במשקל קַטִּיל, להוראת בעל התכונה. המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך, בפסוק לעיל.
* השוו, הפועל מן ערבית 'תַקִפַ' [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AB%D9%82%D9%81 ثَقِفَ] - לתפוס להשיג להבין.
=צירופים=
# יָד תַּקִּיפָה
# תַּקִּיף בְּדַעתּוׂ
=מילים נרדפות=
* אֵיתָן בְּדִעְתּוֹ
* אסרטיבי
* בָּטוּחַ בְּעַצְמוֹ
* הֶחְלְטִי
* נֶחְרָץ
* קשוח
* רציני
=ניגודים=
* מְהַסֵּס-הססן
* מִתְלַבֵּט
=תרגום=
קטגוריה:בעלי תכונה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חוץ
חוּץ {{משני|א}}
# שפתוח לסביבה, שאינו בתוך הבית. החלק החיצוני של משהו, מה שנמצא מחוץ למשהו (להבדיל מ"תוך" או "פנים")
# חצר, רחוב, שוק. 
# ארץ אחרת אשר אינה מקום המגורים של הדובר (קיצור של חוּץ־לָאָרץ, בראשי תיבות: חו"ל), כגון בביטויים: חדשות חוץ, מטבע חוץ, תוצרת חוץ.
#:* בקיץ נסענו לחוץ־לארץ וטיילנו באיטליה.
# (בצירופים כגון "תושב חוץ", "עובד חוץ", "ילד חוץ") שקשור למסגרת מסוימת אך אינו חבר בה, והוא מגיע אליה ממסגרת אחרת.
#:*בבתי הספר של הקיבוצים לומדים גם ילדי חוץ.
# מצב שבו הכדור יצא מהגבול המסומן במגרש; ועל כן אמור לעבור לרשות היריב.
#:*החלוץ הכניס את הכדור לתחומי המגרש לאחר שהשופט פסק שהיה חוץ.
=גיזרון=
* כנראה מהמילה חיץ, המבדיל בין החוץ והפנים.
=נגזרות=
*בחוץ
*החוּצה
*חוצן
=מילים נרדפות=
*אַאוּט (5)
=ניגודים=
*פְּנִים
*תּוֹךְ
=תרגום=
*אנגלית: (1), (2), (3), (5)
=קישורים חיצוניים=
* [http://hebrew-academy.org.il/2012/02/23/%D7%9E%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%A8-%D7%97%D7%95%D7%A5/ מיקור חוץ], באתר האקדמיה ללשון העברית 

קטגוריה:כיוונים
קטגוריה:גאוגרפיה
חוּץ {{משני|ב}}
# חוּץ מִן – בלי לכלול; כל השאר כן והוא לא (משמש להצביע על האדם או הדבר שהעניין הנדון אינו חל עליו.)
#:* אף אחד לא יודע חוץ מאנטוניו.
#:* כל החיילים בדקו את הנשק שלהם, חוץ מיוסי.
# נוסף על כך
#:* המופע היה משעמם, וחוץ מזה היה קר מאוד.
=גיזרון=
* בַּר מִן. תואר הפועל הנ"ל מופיע פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
* זוּלָת 
* לְמָעֵט
* מִלְּבָד
* פְּרָט
=תרגום=
* ספרדית: excepto, sino, salvo
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חוּץ {{משני|ג}}
# תחילית המצטרפת לתארים לציון דבר שנמצא מחוץ למשהו, לא בתוכו.
=צירופים=
* חוץ־דפני - extramural
* חוץ־פרלמנטארי
* חוץ־רחמי, היריון מחוץ לרחם - extrauterine
* חוץ־תאי - extracellular
=תרגום=
* ספרדית: extra-
קטגוריה:תחיליות
=גיזרון=
* כנראה מהמילה חיץ, המבדיל בין החוץ והפנים.
=נגזרות=
*בחוץ
*החוּצה
*חוצן
=מילים נרדפות=
*אַאוּט (5)
=ניגודים=
*פְּנִים
*תּוֹךְ
=תרגום=
*אנגלית: (1), (2), (3), (5)
=קישורים חיצוניים=
* [http://hebrew-academy.org.il/2012/02/23/%D7%9E%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%A8-%D7%97%D7%95%D7%A5/ מיקור חוץ], באתר האקדמיה ללשון העברית 

קטגוריה:כיוונים
קטגוריה:גאוגרפיה
חוּץ {{משני|ב}}
# חוּץ מִן – בלי לכלול; כל השאר כן והוא לא (משמש להצביע על האדם או הדבר שהעניין הנדון אינו חל עליו.)
#:* אף אחד לא יודע חוץ מאנטוניו.
#:* כל החיילים בדקו את הנשק שלהם, חוץ מיוסי.
# נוסף על כך
#:* המופע היה משעמם, וחוץ מזה היה קר מאוד.
=גיזרון=
* בַּר מִן. תואר הפועל הנ"ל מופיע פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
* זוּלָת 
* לְמָעֵט
* מִלְּבָד
* פְּרָט
=תרגום=
* ספרדית: excepto, sino, salvo
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חוּץ {{משני|ג}}
# תחילית המצטרפת לתארים לציון דבר שנמצא מחוץ למשהו, לא בתוכו.
=צירופים=
* חוץ־דפני - extramural
* חוץ־פרלמנטארי
* חוץ־רחמי, היריון מחוץ לרחם - extrauterine
* חוץ־תאי - extracellular
=תרגום=
* ספרדית: extra-
קטגוריה:תחיליות
כהל
כֹּהַל וגם כֹּהֶל
# נוזל ממשפחה של תרכובות כימיות, המכילות פחמן, מימן וחמצן (ביניהן אתנול, החומר המשכר במשקאות חריפים).
#:* ככל שאחוזי הכוהל במשקה גבוהים יותר - כך הוא משכר יותר.
# משקה משכר שמצוי בו כהל במידה רבה.
=גיזרון=
שפירושה-כהל, אלכוהול.
=מילים נרדפות=
* אלכוהול (1)
* ספירט (1)
* יין שרוף (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרכובות
*
=גיזרון=
שפירושה-כהל, אלכוהול.
=מילים נרדפות=
* אלכוהול (1)
* ספירט (1)
* יין שרוף (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תרכובות
*
אלם
אִלֵּם {{משני|א}}
# שאינו יכול להשמיע קול. חסר יכולת דיבור.
#:*אלמות עלולה לנבוע מחרשות מולדת, מנזק מוחי, אך גם מדיכאון או מטראומה נפשית
# חסר קול, שותק, דומם.
=גיזרון=
* מקראי. משקל קִטֵּל הוא משקל אופייני לבעלי מומים (למשל: עוור, פיסח, קטע). השורש הוא א-ל-ם שעניינו שתיקה.
=צירופים=
* אות אלמת
* אלם כדג
* אלם כמת
* אלם כקבר
* סרט אלם
* חרש אלם
=מילים נרדפות=
* דומם(2)
* חרישי(2)
* שקט(2)
=ראו גם=
* חרש
* נֶאֱלָם

קטגוריה:בעלי מומים
אִלֵּם {{משני|ב}}
# הכין אלומה.
=גיזרון=
* מופיע פעם יחידה, בפסוק לעיל מבראשית לז. פועל שאין לו מובן בפני עצמו, אלא בצירוף שם העצם, וביחוד לו.
=צירופים=
* אילם אלומות
=נגזרות=
* אֲלֻמָּה
=מילים נרדפות=
* אגד
* צרר
=תרגום=
* צ'כית: ,
=ראו גם=
* אֲגֻדָּה
* עמר
* עמיר
* שבלת

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אֵלֶם
# שתיקה, חוסר יכולת להשמיע קול, שקט, דממה.
=גיזרון=
* המקור מקראי. המילה מופיעה בספר תהילים בלבד (נו א, נח ב) ומשמעותה שם אינה ברורה.
=צירופים=
* יונת אלם
=מילים נרדפות=
* אׂלם
* דממה
* שקט
* שתיקה
=ראו גם=
* נאלם

קטגוריה:מומים
אַלָּם
# ראו אלים
אִלֵּם {{משני|א}}
# שאינו יכול להשמיע קול. חסר יכולת דיבור.
#:*אלמות עלולה לנבוע מחרשות מולדת, מנזק מוחי, אך גם מדיכאון או מטראומה נפשית
# חסר קול, שותק, דומם.
=גיזרון=
* מקראי. משקל קִטֵּל הוא משקל אופייני לבעלי מומים (למשל: עוור, פיסח, קטע). השורש הוא א-ל-ם שעניינו שתיקה.
=צירופים=
* אות אלמת
* אלם כדג
* אלם כמת
* אלם כקבר
* סרט אלם
* חרש אלם
=מילים נרדפות=
* דומם(2)
* חרישי(2)
* שקט(2)
=ראו גם=
* חרש
* נֶאֱלָם

קטגוריה:בעלי מומים
אִלֵּם {{משני|ב}}
# הכין אלומה.
=גיזרון=
* מופיע פעם יחידה, בפסוק לעיל מבראשית לז. פועל שאין לו מובן בפני עצמו, אלא בצירוף שם העצם, וביחוד לו.
=צירופים=
* אילם אלומות
=נגזרות=
* אֲלֻמָּה
=מילים נרדפות=
* אגד
* צרר
=תרגום=
* צ'כית: ,
=ראו גם=
* אֲגֻדָּה
* עמר
* עמיר
* שבלת

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אֵלֶם
# שתיקה, חוסר יכולת להשמיע קול, שקט, דממה.
=גיזרון=
* המקור מקראי. המילה מופיעה בספר תהילים בלבד (נו א, נח ב) ומשמעותה שם אינה ברורה.
=צירופים=
* יונת אלם
=מילים נרדפות=
* אׂלם
* דממה
* שקט
* שתיקה
=ראו גם=
* נאלם

קטגוריה:מומים
אַלָּם
# ראו אלים
משרת
מְשָׁרֵת
# אדם שתפקידו לסייע לאדם אחר בביצוע מלאכות שונות.
=גיזרון=
* המילה מופיע בלשון המקרא.
=צירופים=
* משרתי אלוהים
* משרתי מזבח
* משרתי עליון
* משרתם של שני אדונים
* רב משרתים
=מילים נרדפות=
* נושא כלים
* שַׁמָּשׁ
= ראו גם =
* סיע
* שוליה
* שָׁרָת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
מַשְׂרֵת
# מחבת לטיגון או לאפייה.
#:* .
=גיזרון=
* ארמית: "מַסְרֵיתָא". מילה יחידאית בתנ"ך.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על שמואל ב יג ט: "את המשרת" - תרגום של מחבת מסריתא.
* מצודת ציון על שמואל ב יג ט: "המשרת" - תרגום של מחבת היא משריתא.
* סנהדרין כא א על שמואל ב יג ט: "ותקח המשרת ותצוק לפניו" אמר רב יהודה אמר רב שעשתה לו מיני טיגון.
=מילים נרדפות=
* מחבת

קטגוריה:כלי בישול
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיע בלשון המקרא.
=צירופים=
* משרתי אלוהים
* משרתי מזבח
* משרתי עליון
* משרתם של שני אדונים
* רב משרתים
=מילים נרדפות=
* נושא כלים
* שַׁמָּשׁ
= ראו גם =
* סיע
* שוליה
* שָׁרָת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
מַשְׂרֵת
# מחבת לטיגון או לאפייה.
#:* .
=גיזרון=
* ארמית: "מַסְרֵיתָא". מילה יחידאית בתנ"ך.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על שמואל ב יג ט: "את המשרת" - תרגום של מחבת מסריתא.
* מצודת ציון על שמואל ב יג ט: "המשרת" - תרגום של מחבת היא משריתא.
* סנהדרין כא א על שמואל ב יג ט: "ותקח המשרת ותצוק לפניו" אמר רב יהודה אמר רב שעשתה לו מיני טיגון.
=מילים נרדפות=
* מחבת

קטגוריה:כלי בישול
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
תמיד
תָּמִיד
# קבוע בזמן ללא הפסק, או אף סדיר; נשנה באופן תכוף.
#:* אש תמיד תוקד על המזבח לא תכבה
#:* להעלות נר תמיד. 
# קורבן עוֹלָה‎ שהוקרב פעמיים ביום בזמן שבית המקדש היה קיים.
#:* על עולת התמיד ונסכה
# מתמשך במתכונתו מתחילתו ועד סופו.
#:* הוא תמיד היה מתייחס בכבוד לעובדים שלו.
=גיזרון=
* המילה מופיעה בלשון המקרא.
* הגדרה 3 לעתים מתייחסת לארך זמן נצחי (בלתי מוגבל).
=צירופים=
* אחת ולתמיד
* אש תמיד
* נר תמיד
* קורבן התמיד
=מילים נרדפות=
*עשרים וארבע שבע, (24/7)
=נגזרות=
* מתמיד
* התמיד
* תמידות
* תמידי
=תרגום=
* צ'כית: ,
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תואר־הפועל
=גיזרון=
* המילה מופיעה בלשון המקרא.
* הגדרה 3 לעתים מתייחסת לארך זמן נצחי (בלתי מוגבל).
=צירופים=
* אחת ולתמיד
* אש תמיד
* נר תמיד
* קורבן התמיד
=מילים נרדפות=
*עשרים וארבע שבע, (24/7)
=נגזרות=
* מתמיד
* התמיד
* תמידות
* תמידי
=תרגום=
* צ'כית: ,
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תואר־הפועל
זרא
זָרָא
# גועל, בחילה, מיאוס.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם יחידה במקרא, בפסוק לעיל בספר במדבר.
*מקביל כנראה לתיבה האכדית בהגיית: זִיאַרוּ [http://www.assyrianlanguages.org/akkadian/dosearch.php?searchkey=3800&language=id ziāru] בהוראת לשנוא, לדחות, לתעב, לסרב.
=פרשנים מפרשים=
* על הפסוק מספר במדבר יא לעיל כתב רש"י: "והיה לכם לזרא - שתהיו מרחקין אותו יותר ממה שקרבתם. ובדברי רבי משה הדרשן ראיתי שיש לשון שקורין לחרב זרא". אונקלוס תרגם את המילה "לְתַקְלָא".
*על פי חלק מן הפרשנים, ובהם אבן עזרא ורבנו בחיי, מקור המילה הוא מן השורש ז־ו־ר, והימצאותה של הא' בסוף המילה מוסברת בהתחלפות של אותיות אהו"י. "לזרא - להפלגת המיאוס כתב אל"ף במקום ה"א כבכל מקום להפלגה..." (פירוש רבנו בחיי למקרא).
=צירופים=
* היה לו לזרא
* עד זרא
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם יחידה במקרא, בפסוק לעיל בספר במדבר.
*מקביל כנראה לתיבה האכדית בהגיית: זִיאַרוּ [http://www.assyrianlanguages.org/akkadian/dosearch.php?searchkey=3800&language=id ziāru] בהוראת לשנוא, לדחות, לתעב, לסרב.
=פרשנים מפרשים=
* על הפסוק מספר במדבר יא לעיל כתב רש"י: "והיה לכם לזרא - שתהיו מרחקין אותו יותר ממה שקרבתם. ובדברי רבי משה הדרשן ראיתי שיש לשון שקורין לחרב זרא". אונקלוס תרגם את המילה "לְתַקְלָא".
*על פי חלק מן הפרשנים, ובהם אבן עזרא ורבנו בחיי, מקור המילה הוא מן השורש ז־ו־ר, והימצאותה של הא' בסוף המילה מוסברת בהתחלפות של אותיות אהו"י. "לזרא - להפלגת המיאוס כתב אל"ף במקום ה"א כבכל מקום להפלגה..." (פירוש רבנו בחיי למקרא).
=צירופים=
* היה לו לזרא
* עד זרא
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חרוץ
חָרוּץ {{משני|א}}
# עושה במרץ וביעילות, בלי להתמהמה, ועם רצון לעזור.
#:* הפועלים החרוצים סיימו במהרה את העבודה.
=גיזרון=
*ייתכן כי בהשאלה מן חָרוּץ (ד).
חָרוּץ {{משני|ב}}
# מלא חריצים.
#:* מכיוון שלחצת בחוזקה עם העפרון, הדף כולו חרוץ.
=גזרון=
*בינוני פעול מן חרץ. חילופי צ/ט בין עברית לארמית עם חרוט.
*מופיע בספר עמוס כצירוף מקראי: 'חרוץ-ברזל' בהוראת מורג -
=מילים נרדפות=
* משונן
* סדוק
חָרוּץ {{משני|ג}}
# סופי, מוחלט.
#:* המתמודד הפגין ביצועים מחפירים במשחק, ולכן אין זה פלא שהוא נחל כשלון חרוץ.
=גיזרון=
*בינוני פעול מן חרץ
=צירופים=
* כשלון חרוץ
חָרוּץ {{משני|ד}}
# זהב.
#:*.
=גיזרון=
*בפיניקית 𐤇𐤓𐤑 (חרץ)<ref>Tomback, Richard - A Comparative Semitic Lexicon of the Phoenician and Punic Languages, page 151.</ref>, אוגריתית 𐎕𐎗𐎃 (ח'רץ ḫrṣ)<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition by Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 401</ref>, באכדית: "חַרָצוּ" (). המילהה הושאלה ליוונית-עתיקה, ומופיעה בתרגום השבעים בצורה: "חְרייזוּס" ([https://studybible.info/strongs/G5557 χρυσός]) במשמעות "זהב" או טובין בעל ערך. מיוונית-עתיקה הושאלה ללטינית בהגיית: קריסנטמום (Chrysanthemum) כהלחם של שתי מילים יווניות: חרסוס (χρυσεος) בהוראת מוזהב + אנטמון (ανθεμον) בהוראת: פרח, משם הועברה לשפות שונות כשם לפרח החרצית.
:*. 
:*.
:*.
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גיזרון=
*ייתכן כי בהשאלה מן חָרוּץ (ד).
חָרוּץ {{משני|ב}}
# מלא חריצים.
#:* מכיוון שלחצת בחוזקה עם העפרון, הדף כולו חרוץ.
=גזרון=
*בינוני פעול מן חרץ. חילופי צ/ט בין עברית לארמית עם חרוט.
*מופיע בספר עמוס כצירוף מקראי: 'חרוץ-ברזל' בהוראת מורג -
=מילים נרדפות=
* משונן
* סדוק
חָרוּץ {{משני|ג}}
# סופי, מוחלט.
#:* המתמודד הפגין ביצועים מחפירים במשחק, ולכן אין זה פלא שהוא נחל כשלון חרוץ.
=גיזרון=
*בינוני פעול מן חרץ
=צירופים=
* כשלון חרוץ
חָרוּץ {{משני|ד}}
# זהב.
#:*.
=גיזרון=
*בפיניקית 𐤇𐤓𐤑 (חרץ)<ref>Tomback, Richard - A Comparative Semitic Lexicon of the Phoenician and Punic Languages, page 151.</ref>, אוגריתית 𐎕𐎗𐎃 (ח'רץ ḫrṣ)<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition by Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 401</ref>, באכדית: "חַרָצוּ" (). המילהה הושאלה ליוונית-עתיקה, ומופיעה בתרגום השבעים בצורה: "חְרייזוּס" ([https://studybible.info/strongs/G5557 χρυσός]) במשמעות "זהב" או טובין בעל ערך. מיוונית-עתיקה הושאלה ללטינית בהגיית: קריסנטמום (Chrysanthemum) כהלחם של שתי מילים יווניות: חרסוס (χρυσεος) בהוראת מוזהב + אנטמון (ανθεμον) בהוראת: פרח, משם הועברה לשפות שונות כשם לפרח החרצית.
:*. 
:*.
:*.
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים אוגריתיות
תן
תַּן
# חיה טורפת ממשפחת הכלביים.
=גזרון=
* השורש מתבאר על דרך חלופי המעתק הארמי-עברי: תנן-שנן שהוראתו: חזרה, כפילות, , או הידהוד המאפיין את יללות התן החוזרות ונשנות. כנראה ושמו של בע"ח חולק שדה סמנטי משותף עם הפועל "תַּנֶּה" בהוראת אבל ,הספד .
* בפסוק זה: אין הכוונה לחיה "תן"(בתוספת כ' הדמוי, ובלשון רבים תנים) אלה לחיה הקרויה בארמית "כוֹדַנָיא" או כודנא: ([https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=kwdn%20N&cits=all kwdnˀ ]) בהוראת חמור, המקבילה לתיבת פרא שבצלע הראשונה של הפסוק . וכך גם באשורית ובבלית בהגיית: כודנו ([https://starlingdb.org/cgi-bin/response.cgi?single=1&basename=%2fdata%2fsemham%2fsemet&text_number=2450&root=config kūdanu]) בהוראת סוג של חמור, לפיכך ניתן לשנות את התיבה: והכוונה לפראים (חיה דמויית חמור) שעמדו בהרים (באין עשב) שאפו (רק) רוח, כמו אותם פראים המקבילים לחמורים ושמופיעים בהמשך הפסוק (נחלשו עיניהם ממחסור בעשב). , .
=צרופים=
*תנה אהבים
=סימוכין=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:כלביים
תַּן
# חיה טורפת ממשפחת הכלביים.
=גזרון=
* השורש מתבאר על דרך חלופי המעתק הארמי-עברי: תנן-שנן שהוראתו: חזרה, כפילות, , או הידהוד המאפיין את יללות התן החוזרות ונשנות. כנראה ושמו של בע"ח חולק שדה סמנטי משותף עם הפועל "תַּנֶּה" בהוראת אבל ,הספד .
* בפסוק זה: אין הכוונה לחיה "תן"(בתוספת כ' הדמוי, ובלשון רבים תנים) אלה לחיה הקרויה בארמית "כוֹדַנָיא" או כודנא: ([https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=kwdn%20N&cits=all kwdnˀ ]) בהוראת חמור, המקבילה לתיבת פרא שבצלע הראשונה של הפסוק . וכך גם באשורית ובבלית בהגיית: כודנו ([https://starlingdb.org/cgi-bin/response.cgi?single=1&basename=%2fdata%2fsemham%2fsemet&text_number=2450&root=config kūdanu]) בהוראת סוג של חמור, לפיכך ניתן לשנות את התיבה: והכוונה לפראים (חיה דמויית חמור) שעמדו בהרים (באין עשב) שאפו (רק) רוח, כמו אותם פראים המקבילים לחמורים ושמופיעים בהמשך הפסוק (נחלשו עיניהם ממחסור בעשב). , .
=צרופים=
*תנה אהבים
=סימוכין=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:כלביים
כפתור ופרח
כַּפְתוֹר וָפֶרַח
דגם מנורת המקדש שנעשה על ידי מכון המקדש
# קריאת התפעלות מליצית למראה דבר נאה; כינוי למלאכת מחשבת, מעשה אומן.
=מקור=
* כביטוי התפעלות הוא מופיע לראשונה במדרש רבא. הביטוי נשמר מימות חז"ל ומשמש גם בעברית החדשה, כקריאת התפעלות ודבר שבח.
=פרשנים מפרשים=
לפי פירוש 'מתנות כהנה' משמש הביטוי לציון סדר נאה ויופי: .
=מילים נרדפות=
* הפלא ופלא
* נאה ויפה
* כמין חומר
=ניגודים=
*מכוער 
*דבר בטלה
=ראו גם=
* כפתור
* פרח
*מלאכת מחשבת 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
כַּפְתוֹר וָפֶרַח
דגם מנורת המקדש שנעשה על ידי מכון המקדש
# קריאת התפעלות מליצית למראה דבר נאה; כינוי למלאכת מחשבת, מעשה אומן.
=מקור=
* כביטוי התפעלות הוא מופיע לראשונה במדרש רבא. הביטוי נשמר מימות חז"ל ומשמש גם בעברית החדשה, כקריאת התפעלות ודבר שבח.
=פרשנים מפרשים=
לפי פירוש 'מתנות כהנה' משמש הביטוי לציון סדר נאה ויופי: .
=מילים נרדפות=
* הפלא ופלא
* נאה ויפה
* כמין חומר
=ניגודים=
*מכוער 
*דבר בטלה
=ראו גם=
* כפתור
* פרח
*מלאכת מחשבת 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
שתיל
שְׁתִיל
#צמח צעיר שהניחוהו באדמה לאחר שנבט.
#:*בט"ו בשבט נטעתי בחצרי שתיל קטן כדי לאפשר לו לצמוח לגובה ועל שטח רחב.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=מידע נוסף=
המילה מופיעה במקורות רק בריבוי ואין אפשרות לדעת כיצד מבטאים את צורת היחיד, לכן האקדמיה ללשון קבעה שמבטאים שְתיל בשווא כמו במילים פריט,צעיף, צמיג<ref>https://hebrew-academy.org.il/2014/01/14/שאלות-ותשובות-לטו-בשבט/</ref>.
=ראו גם=
* זרע
* עץ
= הערות שוליים =
<references />

קטגוריה:צמחים
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=מידע נוסף=
המילה מופיעה במקורות רק בריבוי ואין אפשרות לדעת כיצד מבטאים את צורת היחיד, לכן האקדמיה ללשון קבעה שמבטאים שְתיל בשווא כמו במילים פריט,צעיף, צמיג<ref>https://hebrew-academy.org.il/2014/01/14/שאלות-ותשובות-לטו-בשבט/</ref>.
=ראו גם=
* זרע
* עץ
= הערות שוליים =
<references />

קטגוריה:צמחים
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך