OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
אמ"ן
אָמָ"ן
# אגף מודיעין.
אָמֵ"ן
# אל מלך נאמן.
=ראו גם=
* אמן

קטגוריה:ראשי תיבות
אָמֵ"ן
# אל מלך נאמן.
=ראו גם=
* אמן

קטגוריה:ראשי תיבות
א"א
א"א
# אברהם אבינו.
# אדיר אדירנו.
# אדרת אליהו.
# אחד אלהינו.
# איסור אכילה.
# אשת איש.
# אל אדון.
# אמן אמן.
# אמר אברהם (ראב"ד).
# אמר אליהו.
# אריך אנפין.
# ארך אפים.
# אתה אחד.
# אבטחת איכות (המונח התקני: ה"א - הבטחת איכות).
# אגב אורחא.
# אדוני אבי.
# אדר א'.
# אחד אמר.
# אחרים אומרים.
# אי אמרת. (ארמית-אם אמרת)
#אי אפשר.
#אין אדם.
# אין אומרין.
# אין אומרים.
# אלף אלפים.
# אלכוהוליסטים אנונימיים.
# אינפרה אדום (המונח התקני: תַת־אָדוֹם; גם אינ"א).
# אל"ף־אל"ף.
# אויר־אויר (יש ההוגים: אָלֶ״ף־אָלֶ״ף).
# אחזקה אוירית.
# אֶגֶד ארטילרי.
# אמל"ח אויב (הֲגוּ: אָלֶ״ף־אָלֶ״ף).
# אור אחרון.
# איכות ואמינות.
# אוקיי ואוקיי
=מילים נרדפות=
* אִינָ״א (26)
=תרגום=
* אנגלית: IR (26), AA (25,28)
=ראו גם=
* א"ק, ק"ק (28)
=סימוכין=
# 

קטגוריה:ראשי תיבות
=מילים נרדפות=
* אִינָ״א (26)
=תרגום=
* אנגלית: IR (26), AA (25,28)
=ראו גם=
* א"ק, ק"ק (28)
=סימוכין=
# 

קטגוריה:ראשי תיבות
אב"ך
אַבָּ״ךְ
# אטומי, ביולוגי, כימי.<br>מיני הפצצות המשמשים בלוחמה לא קונבנציונלית.
= גיזרון =
* התיבה 'אטומי' הוחלפה ב'גרעיני', אך ראשי התיבות נשארו "אב״ך".
=צירופים=
* מסכת אב"ך
=סימוכין=
* 

קטגוריה:ראשי תיבות
= גיזרון =
* התיבה 'אטומי' הוחלפה ב'גרעיני', אך ראשי התיבות נשארו "אב״ך".
=צירופים=
* מסכת אב"ך
=סימוכין=
* 

קטגוריה:ראשי תיבות
קטום
קָטוּם
# שנכרת ראשו.
#:* טיפסנו על ההר הקטום.
#:* החרוט הזה קטום.
=גיזרון=
שורש בלשון חז"ל. קרוב אל גדם. ואל קטף.
=מילים נרדפות=
* כרות
* קטוע
* קצוץ
=תרגום=
* אנגלית: ,
קָטוּם [[משני|ב}}
# מכוסה באפר.
#
=גיזרון=
מן קיטמא בארמית אֵפֶר
=גיזרון=
שורש בלשון חז"ל. קרוב אל גדם. ואל קטף.
=מילים נרדפות=
* כרות
* קטוע
* קצוץ
=תרגום=
* אנגלית: ,
קָטוּם [[משני|ב}}
# מכוסה באפר.
#
=גיזרון=
מן קיטמא בארמית אֵפֶר
שטפון
שִׁטָּפוֹן
# גלישת מים מאגם או ממיכל מים כלשהו בעקבות כמות גשמים גדולה מאוד.
#:* לפני עידן ועידנים גמרו בליבם האלים לשלוח שיטפון בתושבי גדות נהר הפרת כדי להענישם על חטאותיהם.
# כמות מוגזמת של עצמים המופיעים במהירות רבה, כך שלא ניתן לעקוב אחר רצף הופעתם. שפע מוגזם.
#:* בשלהי המאה ה־19 היה שיטפון הערעורים כה גדול, שהשהה את הפסיקה בכל תיק ל־3 שנים.
=מילים נרדפות=
* הצפה
* מבול
* שיצפון
=ראו גם=
* עלה על גדותיו
* שיבולת
=מילים נרדפות=
* הצפה
* מבול
* שיצפון
=ראו גם=
* עלה על גדותיו
* שיבולת
אמא
אִמָּא
# כינוי האם בפי ילדיה.
#:* "אמא, איפה אבא?".
# ספירת הבינה
#:* "אמא עילאה מקבלת את אורה מאבא עילאה, ספירת החכמה של עולם האצילות, ויחד הם נקראים "תרין ריעין דלא מתפרשין".
# מילת קריאה הנפלטת בעת זעקת פחד.
#:* אימא, הבהלת אותי!
=גזרון=
* אִימָּא. אל"ף בסוף מילה בארמית משמשת כה"א הידיעה בעברית. מכאן: ארעא = הארץ, אורייתא = התורה, סייפא = הסוף ואימא = האם.
* בכנענית נמצא 𐤀𐤌𐤀 (אמא)<ref>KAI 83</ref> במשמעות אֵם ובהגיית (על פי תעתיקים יווניים) אַמָּא.<ref>נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 171</ref>
* בשפות רבות השם 'אימא' מבוטא בצורות דומות: אם, מה, ממה, מאטר, מאמי וכדומה. הדמיון נובע, כנראה, מצליל דומה של הצמדת השפתיים והוצאת הקול מהאף.<ref>רומן יעקבסון (1962) "למה מאמה ופאפה? כתבים נבחרים במחקרים פונולוגיים, כרך א', הוצאת מוטון בעיר האג. עמודים 538-545 (אנגלית)</ref>
=נגזרות=
* אמאלה
* אמהות
* אמהי
=תרגום=
*ארמית: mayrik
=מידע נוסף=
* לפי כללי האקדמיה ללשון העברית, מילים ארמיות ממין נקבה נכתבות בעברית בה"א בסופן (למשל: דוגמה, סדנה). מכלל זה יוצאות המילים: סבתא, סבא, אימא, אבא. 
* שאילת המילים מהארמית בתבנית זו מקשה על הטייתן ברבים. [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/13061001.aspx האקדמיה מעדיפה] חזרה לצורת העברית בצורת הרבים: אבות, אמהות, סבים, סבתות.
* באופן דומה, הוספת ה"א הידיעה למילה ארמית מיודעת אינה תקינה. למשל, "אימא" היא מילה מיודעת, ו"האימא" היא יידוע כפול. צורת הידוע בעברית היא "האב", "האם", "הסב", "הַסָּבָה".
* לפי כללי האקדמיה ללשון העברית לכתיב חסר ניקוד, יש לכתוב "אימא", אך הכתיב המקובל יותר בציבור הוא "אמא".
=הערות שוליים=
קטגוריה:משפחה
קטגוריה:מילות קריאה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
קטגוריה:זכר ונקבה בלתי נגזרים זה מזה
=גזרון=
* אִימָּא. אל"ף בסוף מילה בארמית משמשת כה"א הידיעה בעברית. מכאן: ארעא = הארץ, אורייתא = התורה, סייפא = הסוף ואימא = האם.
* בכנענית נמצא 𐤀𐤌𐤀 (אמא)<ref>KAI 83</ref> במשמעות אֵם ובהגיית (על פי תעתיקים יווניים) אַמָּא.<ref>נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 171</ref>
* בשפות רבות השם 'אימא' מבוטא בצורות דומות: אם, מה, ממה, מאטר, מאמי וכדומה. הדמיון נובע, כנראה, מצליל דומה של הצמדת השפתיים והוצאת הקול מהאף.<ref>רומן יעקבסון (1962) "למה מאמה ופאפה? כתבים נבחרים במחקרים פונולוגיים, כרך א', הוצאת מוטון בעיר האג. עמודים 538-545 (אנגלית)</ref>
=נגזרות=
* אמאלה
* אמהות
* אמהי
=תרגום=
*ארמית: mayrik
=מידע נוסף=
* לפי כללי האקדמיה ללשון העברית, מילים ארמיות ממין נקבה נכתבות בעברית בה"א בסופן (למשל: דוגמה, סדנה). מכלל זה יוצאות המילים: סבתא, סבא, אימא, אבא. 
* שאילת המילים מהארמית בתבנית זו מקשה על הטייתן ברבים. [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/13061001.aspx האקדמיה מעדיפה] חזרה לצורת העברית בצורת הרבים: אבות, אמהות, סבים, סבתות.
* באופן דומה, הוספת ה"א הידיעה למילה ארמית מיודעת אינה תקינה. למשל, "אימא" היא מילה מיודעת, ו"האימא" היא יידוע כפול. צורת הידוע בעברית היא "האב", "האם", "הסב", "הַסָּבָה".
* לפי כללי האקדמיה ללשון העברית לכתיב חסר ניקוד, יש לכתוב "אימא", אך הכתיב המקובל יותר בציבור הוא "אמא".
=הערות שוליים=
קטגוריה:משפחה
קטגוריה:מילות קריאה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
קטגוריה:זכר ונקבה בלתי נגזרים זה מזה
מלחמה
מִלְחָמָה
רעמסס השני על תבור]]
גוסטב דורה]]
"ההגנה על הטירה", ציור גרמני מהמאה התשע־עשרה
# מאבק אלים ממושך בין גופים מזוינים, לרוב עמים, שבטים או מדינות, כדי להכניע את האויב או להשמידו, להשיג שליטה בטריטוריה מסוימת, או לגרום לאויב לקבל את דרישות המנצח.
#:*מדינת ישראל ידעה מלחמות רבות מיום הקמתה, כחלק מהסכסוך הציוני־ערבי שהחל עוד לפני הקמת המדינה.
# מאבק חריף בין שני גורמים או יותר.
#:* מלחמת מעמדות היא תופעה מוכרת בחברה האנושית.
=גיזרון=
* שפות שמיות רבות חולקות את השורש ל־ח־ם <small>א</small>, אך המילה העברית דומה במיוחד למילה האוגריתית , שפירושה מִלְחַמְתִּי.
* מצרית-תכונה בהגיית מְלֶח ([https://simondschweitzer.github.io/aed/871565.html mlẖ]) בהוראת מאבק. (השוו, מלחמות)
==1==
*
*
* 
* 
* 
* 
* 
*
=מילים נרדפות=
* מאבק
* מלחמת
* עימות
* קרב
=ניגודים=
* פיוס
* שלום
=ראו גם=
* מערכה
* בררה טבעית
* יום הדין
* לחימה
* מתקפה
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:צבא
=גיזרון=
* שפות שמיות רבות חולקות את השורש ל־ח־ם <small>א</small>, אך המילה העברית דומה במיוחד למילה האוגריתית , שפירושה מִלְחַמְתִּי.
* מצרית-תכונה בהגיית מְלֶח ([https://simondschweitzer.github.io/aed/871565.html mlẖ]) בהוראת מאבק. (השוו, מלחמות)
==1==
*
*
* 
* 
* 
* 
* 
*
=מילים נרדפות=
* מאבק
* מלחמת
* עימות
* קרב
=ניגודים=
* פיוס
* שלום
=ראו גם=
* מערכה
* בררה טבעית
* יום הדין
* לחימה
* מתקפה
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:צבא
זרע
זֶרַע
# חומר המיוצר באשכים ומשמש בתהליך הרבייה של יצורים חיים.
#:* כיום, ניתן לתרום זרע באנונימיות, והתרומות מאוחסנות במאגר שנקרא "בנק־זרע".
# עובר הצמחים; החלק בצמח שנועד להפצה כחלק מתהליך הרבייה.
# צאצאים; כינוי לבנים, בניהם ובני בניהם (וכן הלאה).
# ראשיתו של דבר; גורם התחלתי.
#:*זרעי הפורענות נטמנו הרבה לפני הפרשייה הנוכחית.
# תקופת הזריעה.
= גיזרון =
* מקביל לפיניקית 𐤆𐤓𐤏 (זרע)<ref>.כתובת בסרקופג של תבנת</ref>, ערבית , ארמית זרע<ref>הצורה דרע בארמית היא מאוחרת ונובעת מתיקון שגוי של סופרים, בהשפעת ארמית דרע 'זרוע' ([http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=zr(%20N&cits=all CAL]). לשמל, באונקלוס: זרע\זרעא. = </ref>, אכדית (האות ע לא קיימת באכדית).
* בניגוד לדעת Strongs' Concordance<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?t=kjv&strongs=h2220 Strongs].</ref>, זרע כנראה לא קשורה אל זְרֿוֹעַ: זרוע משו<nowiki/>רש קדום ד-ר-ע (ארמית דרע, ערבית דרע), זרע משורש קדום ז-ר-ע (ארמית זרע, ערבית זרע).
* החל מהשושלת ה-18 במצרים, מושאל מלשון שמית-צפונית למצרית קדומה דִ'רִי čry בהוראת 'זרעים' בלשון זו סופית י' (=y) מציינת לשון רבים כמו במילה דִ'רֻיַ čirūya. חוקרים מצאו שבתקופה קדומה נתקיים מחלף שמי-מצרי בעצוריות-שורקות: ז ← ד' (č ← z) .
* מן לוח גזר מתברר כי טרם נוהגו שמות החודשים עפ"י שמות בבליים, קרוי היה חודש מרחשוון, בשם - ירחו זרע, חודש הזריעה.
=מילים נרדפות=
*נבט (2)
*שפיך (1)
=תרגום=
*#
*#
*#
*#
*# (periodo para sembrar).
* אנגלית: (1),
= ראו גם =
* גרעין
* זִרְמָה
=סימוכין=
קטגוריה:ביולוגיה
קטגוריה:נוזלי גוף
קטגוריה:חלקי הצמח
זָרַע
# טמן זֶרַע באדמה.
#:* זרעתי בגינה זרעים של פרחים מיוחדים.
=צירופים=
*זורע רוח יקצור סופה
*זרע מלח
*הזורעים בדמעה ברנה יקצרו
=נגזרות=
*זרוע
*זריעה
=תרגום=
קטגוריה:חקלאות
= גיזרון =
* מקביל לפיניקית 𐤆𐤓𐤏 (זרע)<ref>.כתובת בסרקופג של תבנת</ref>, ערבית , ארמית זרע<ref>הצורה דרע בארמית היא מאוחרת ונובעת מתיקון שגוי של סופרים, בהשפעת ארמית דרע 'זרוע' ([http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=zr(%20N&cits=all CAL]). לשמל, באונקלוס: זרע\זרעא. = </ref>, אכדית (האות ע לא קיימת באכדית).
* בניגוד לדעת Strongs' Concordance<ref>[https://www.blueletterbible.org/lang/lexicon/lexicon.cfm?t=kjv&strongs=h2220 Strongs].</ref>, זרע כנראה לא קשורה אל זְרֿוֹעַ: זרוע משו<nowiki/>רש קדום ד-ר-ע (ארמית דרע, ערבית דרע), זרע משורש קדום ז-ר-ע (ארמית זרע, ערבית זרע).
* החל מהשושלת ה-18 במצרים, מושאל מלשון שמית-צפונית למצרית קדומה דִ'רִי čry בהוראת 'זרעים' בלשון זו סופית י' (=y) מציינת לשון רבים כמו במילה דִ'רֻיַ čirūya. חוקרים מצאו שבתקופה קדומה נתקיים מחלף שמי-מצרי בעצוריות-שורקות: ז ← ד' (č ← z) .
* מן לוח גזר מתברר כי טרם נוהגו שמות החודשים עפ"י שמות בבליים, קרוי היה חודש מרחשוון, בשם - ירחו זרע, חודש הזריעה.
=מילים נרדפות=
*נבט (2)
*שפיך (1)
=תרגום=
*#
*#
*#
*#
*# (periodo para sembrar).
* אנגלית: (1),
= ראו גם =
* גרעין
* זִרְמָה
=סימוכין=
קטגוריה:ביולוגיה
קטגוריה:נוזלי גוף
קטגוריה:חלקי הצמח
זָרַע
# טמן זֶרַע באדמה.
#:* זרעתי בגינה זרעים של פרחים מיוחדים.
=צירופים=
*זורע רוח יקצור סופה
*זרע מלח
*הזורעים בדמעה ברנה יקצרו
=נגזרות=
*זרוע
*זריעה
=תרגום=
קטגוריה:חקלאות
קרדינלי
קַרְדִּינָלִי
# בעל חשיבות רבה, דבר יסודי ועיקרי.
#:* סיכויי השחרור המוקדם הינם גורם קרדינלי המשפיע על תפקוד האסירים בבתי־הסוהר.
=גיזרון=
# מלטינית: cardinalis (עיקרי).
=צירופים=
* מספר קרדינלי
=מילים נרדפות=
* חשוב
* מכריע
* עיקרי
* ראשי
=ניגודים=
* טפל
* שולי
=ראו גם=
* קרדינל

קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות

קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
# מלטינית: cardinalis (עיקרי).
=צירופים=
* מספר קרדינלי
=מילים נרדפות=
* חשוב
* מכריע
* עיקרי
* ראשי
=ניגודים=
* טפל
* שולי
=ראו גם=
* קרדינל

קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות

קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קפלט
קַפְלֵט
משפטן אנגלי חובש קפלט.
# פאה נכרית, קובץ שערות מלאכותיות או אמתיות שארוגות יחד ונראות ומשמשות כשער אמתי.
#:* חבישת קפלט כאביזר אפנתי היתה נהוגה עוד בזמן המשנה.
=מקור=
* capillitium – שׂער.
=מילים נרדפות=
* פיאה נכרית
* פיאת ראש
=תרגום=
קטגוריה:פריטי לבוש
קטגוריה:תאטרון
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=מקור=
* capillitium – שׂער.
=מילים נרדפות=
* פיאה נכרית
* פיאת ראש
=תרגום=
קטגוריה:פריטי לבוש
קטגוריה:תאטרון
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
לפעמים
לִפְעָמִים
# לא באופן קבוע, בזמנים שונים ולא קבועים או עוקבים.
#:* לפעמים אני חש געגועים עזים לדברים שהיו פעם.
#*:
=מילים נרדפות=
* לעתים
* מדי פעם
* מפעם לפעם
* מפקידה לפקידה
* פעם ב־ (לשון הדיבור)
* לפרקים
=ניגודים=
* לָרוב
* תמיד
* בקביעות
=תרגום=
קטגוריה:תיאור תדירות
=מילים נרדפות=
* לעתים
* מדי פעם
* מפעם לפעם
* מפקידה לפקידה
* פעם ב־ (לשון הדיבור)
* לפרקים
=ניגודים=
* לָרוב
* תמיד
* בקביעות
=תרגום=
קטגוריה:תיאור תדירות
שונה
שׁוֹנֶה
# שאין דמיון ביניהם, שאינו כמותו.
#:* ביתך שונה מביתי בגודלו ובצבעו.
= גיזרון =
* בינוני בניין קל מהשורש של שִׁנָּה שנזכר גם במקרא כפועל קל שָׁנָה (נפרד ולא קשור לשורש של שָׁנָה 'עשה שנית', מלשון שניים '2', שני<ref>ראו A Hebrew and English Lexicon of the Old Testament, Brown–Driver–Briggs, ערך שנה https://biblehub.com/hebrew/8138.htm</ref>). מקביל לאכדית שָׁנוּ 'שונה', גם אכדית שָׁנִיתֻ 'משהו שונה, משהו אחר', שׁיניתוּ 'שינוי'.
=צירופים=
*שונה ומשונה
=נגזרות=
*שוֹנוּת, שוֹנוֹת
=מילים נרדפות=
*אחר
*יחודי
*נבדל
=ניגודים=
*אותו דבר
*דומה
*זהה
=ראו גם=
* חריג
* מיוחד
* משונה
שׁוֹנֶה
# שאין דמיון ביניהם, שאינו כמותו.
#:* ביתך שונה מביתי בגודלו ובצבעו.
= גיזרון =
* בינוני בניין קל מהשורש של שִׁנָּה שנזכר גם במקרא כפועל קל שָׁנָה (נפרד ולא קשור לשורש של שָׁנָה 'עשה שנית', מלשון שניים '2', שני<ref>ראו A Hebrew and English Lexicon of the Old Testament, Brown–Driver–Briggs, ערך שנה https://biblehub.com/hebrew/8138.htm</ref>). מקביל לאכדית שָׁנוּ 'שונה', גם אכדית שָׁנִיתֻ 'משהו שונה, משהו אחר', שׁיניתוּ 'שינוי'.
=צירופים=
*שונה ומשונה
=נגזרות=
*שוֹנוּת, שוֹנוֹת
=מילים נרדפות=
*אחר
*יחודי
*נבדל
=ניגודים=
*אותו דבר
*דומה
*זהה
=ראו גם=
* חריג
* מיוחד
* משונה
מחשב
מַחְשֵׁב
מחשב
# מכונה לעיבוד נתונים, המבצעת בהם פעולת חישוב על־פי תכנית מוכתבת מראש. יש לה טווח רחב של שימושים בתחומים רבים.
=גיזרון=
*משורש מקראי חשב.
=נגזרות=
*מחשבון
*
**מִחְשֵׁב
***מחשוב
***ממוחשב
=מילים נרדפות=
*מכונת חישוב
=הערות=
*רווחת גם הצורה מְחַשְּׁבִים ברבים, שהיא ריבוי של מְחַשֵּׁב (צורת ההווה של הפועל חישב), הנחשבת ללא תקנית בהקשר הזה.
=תרגום=
*, [https://dle.rae.es/computadora Computadora], [https://dle.rae.es/computadora#A4hIGQC computador]
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ציוד משרדי
קטגוריה:מחשבים
=
מַחְשֵׁב
מחשב
# מכונה לעיבוד נתונים, המבצעת בהם פעולת חישוב על־פי תכנית מוכתבת מראש. יש לה טווח רחב של שימושים בתחומים רבים.
=גיזרון=
*משורש מקראי חשב.
=נגזרות=
*מחשבון
*
**מִחְשֵׁב
***מחשוב
***ממוחשב
=מילים נרדפות=
*מכונת חישוב
=הערות=
*רווחת גם הצורה מְחַשְּׁבִים ברבים, שהיא ריבוי של מְחַשֵּׁב (צורת ההווה של הפועל חישב), הנחשבת ללא תקנית בהקשר הזה.
=תרגום=
*, [https://dle.rae.es/computadora Computadora], [https://dle.rae.es/computadora#A4hIGQC computador]
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ציוד משרדי
קטגוריה:מחשבים
אופנים
אוֹפַנַּיִם
אופניים
# כלי תחבורה דו־אופני המונע על ידי רגלי הרוכב באמצעות דוושות וארכובה.
#:* אין כמו לרכוב על אופניים ביום שמש יפה.
#:* ראו כמה גדולים האופניים החדשים שקנו לי!
=גיזרון=
* bicyclette. המילה אָפנַים, באל"ף קמוצה ולא בחולם מלא, נזכרת ב־1899 אצל מיכה יוסף ברדיצ'בסקי. ב"באור מילים" שפרסם אליעזר בן יהודה בעיתונו "השקפה" (30 בינואר 1903) נכללת המלה "אפנַים - bicylclette". <ref>ראובן סיון, [http://mevakrim.hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/sites/2/2014/08/LL-EBY-1961small.pdf חידושי המלים של אליעזר בן יהודה לפי מילונו]. האקדמיה ללשון העברית, לשוננו לעם, 1961.</ref>
=צירופים=
* אופני הרים
* מרוץ אופניים
* משאבת אופניים
* אופני טנדם
=תרגום=
* ספרדית: bicicleta
=ראו גם=
* אופן
* חד אופן
* תלת אופן
* אופנוע
=הערות שוליים=
קטגוריה:זוגי
קטגוריה:כלי רכב
=גיזרון=
* bicyclette. המילה אָפנַים, באל"ף קמוצה ולא בחולם מלא, נזכרת ב־1899 אצל מיכה יוסף ברדיצ'בסקי. ב"באור מילים" שפרסם אליעזר בן יהודה בעיתונו "השקפה" (30 בינואר 1903) נכללת המלה "אפנַים - bicylclette". <ref>ראובן סיון, [http://mevakrim.hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/sites/2/2014/08/LL-EBY-1961small.pdf חידושי המלים של אליעזר בן יהודה לפי מילונו]. האקדמיה ללשון העברית, לשוננו לעם, 1961.</ref>
=צירופים=
* אופני הרים
* מרוץ אופניים
* משאבת אופניים
* אופני טנדם
=תרגום=
* ספרדית: bicicleta
=ראו גם=
* אופן
* חד אופן
* תלת אופן
* אופנוע
=הערות שוליים=
קטגוריה:זוגי
קטגוריה:כלי רכב
לשון
לָשׁוֹן
# שריר בגופם של בני־אדם ובעלי־חיים הממוקם בפה, אשר אחראי לחוש הטעם ואצל האדם משתתף בפעולת הדיבור.
# דבר המתאפיין בהיותו צר וארוך, כגון: רצועה, חבל ארץ, או ים.
# הצלילים שמשמיע אדם והמתחברים למילים ולמשפטים המובנים לאחרים ובאמצעותם אפשר להעביר מידע.
=גיזרון=
* המילה משותפת לשפות שמיות רבות; אכדית: , ארמית: , ערבית: , געז: .
* בשפות אפרו־אסייתיות אחרות (שאינן שמיות), המילה מופיעה ללא נ'; כך במצרית: ns, בהאוסה: harshe, ובשפות ברבריות: ilǝs.
=נגזרות=
*לשוני
*לשונאי
*
**הלשין
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: glóssa)
*יידיש: (1) (3)
*ערבית: (תעתיק: לִסָאן)
*רוסית: (תעתיק: jazýk)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:זכר ונקבה
קטגוריה:אנטומיה
*
=גיזרון=
* המילה משותפת לשפות שמיות רבות; אכדית: , ארמית: , ערבית: , געז: .
* בשפות אפרו־אסייתיות אחרות (שאינן שמיות), המילה מופיעה ללא נ'; כך במצרית: ns, בהאוסה: harshe, ובשפות ברבריות: ilǝs.
=נגזרות=
*לשוני
*לשונאי
*
**הלשין
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: glóssa)
*יידיש: (1) (3)
*ערבית: (תעתיק: לִסָאן)
*רוסית: (תעתיק: jazýk)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:זכר ונקבה
קטגוריה:אנטומיה
*
אף
אַף {{משני|א}}
אף
# איבר בולט במרכז הפנים, אחראי לחוש הריח ומשמש גם לנשימה.
#:* (גם ) 
#:* היה לה אף גבנוני במקצת, אך הוא תאם את מבנה פניה ואת אישיותה.
# כעס.
# <small>(בצורת הזוגי)</small> פנים.
=גיזרון=
**בשפות שמיות: באוגריתית 𐎀𐎔 (אַף),<ref>משמעות חוטם: לוח UT 3 Aqht, וכן לוח KTU 1.103; משמעות כעס: לוחות UT 49 V, 75 II, 129</ref> הן במשמעות חוטם והן במשמעות כעס;<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 767</ref> בערבית – (אַנְף); ארמית - אפא בהוראת: פנים, אפוהי בהוראת: פניו.
**לשון ברברית של אהגר - "אֲפוּנפַן" [https://journals.pan.pl/Content/85558/mainfile.pdf?handler=pdf ă-funfan], מילולית - "אף".

*שורש המילה אף (א־נ־ף) השתמר בפעלים: אנפף מתאר דיבור "דרך האף", ואנף משמעו כעס. גם פועל זה נמצא באוגריתית.
*המלה חוטם הינה החלופה התלמודית למילה "אף" המקראית, אולם למרות עתיקותה הועדפה בכ"ז תיבת "אף" בקרב דוברי העברית החדשה, וזאת משום נוחות הגייתה בקרב תינוקות על פני הגיית המילה המסורבלת - "חוטם".
=מילים נרדפות=
* חוטם (1)
* חמה, זעם, קצף, חרון (2)
=ראו גם=
* חדק
* נשימה
* נשיפה
* ריח
* נזלת
אַף {{משני|ב}}
# גם.
#:* חיים גורי, ס' יזהר ומשה שמיר נמנים אף הם עם סופרי תש"ח.
#:* משה ירד מנכסיו, ולא נותרה בכיסו אף פרוטה אחת.
= גזרון =
* באוגריתית 𐎀𐎔 (אַף),<ref>לוחות UT 137, 51 I, 51 II, 75 IV, ’nt V vi, 67 IV, 128 II</ref> וכן בצירוף 𐎀𐎔𐎐𐎋 (אַפנכ), שמשמעו "אף הנה כה".<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 304; לוחות UT 67IV, 128 II, 2 Aqht I, 2 Aqht V</ref>
=צירופים=
*אף אחד
*אף על פי כן
*אף כי
*אף פעם
*על אף
= הערות שוליים =
קטגוריה:מילות חיבור
קטגוריה:מילים אוגריתיות
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מערכת הנשימה
=גיזרון=
**בשפות שמיות: באוגריתית 𐎀𐎔 (אַף),<ref>משמעות חוטם: לוח UT 3 Aqht, וכן לוח KTU 1.103; משמעות כעס: לוחות UT 49 V, 75 II, 129</ref> הן במשמעות חוטם והן במשמעות כעס;<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 767</ref> בערבית – (אַנְף); ארמית - אפא בהוראת: פנים, אפוהי בהוראת: פניו.
**לשון ברברית של אהגר - "אֲפוּנפַן" [https://journals.pan.pl/Content/85558/mainfile.pdf?handler=pdf ă-funfan], מילולית - "אף".

*שורש המילה אף (א־נ־ף) השתמר בפעלים: אנפף מתאר דיבור "דרך האף", ואנף משמעו כעס. גם פועל זה נמצא באוגריתית.
*המלה חוטם הינה החלופה התלמודית למילה "אף" המקראית, אולם למרות עתיקותה הועדפה בכ"ז תיבת "אף" בקרב דוברי העברית החדשה, וזאת משום נוחות הגייתה בקרב תינוקות על פני הגיית המילה המסורבלת - "חוטם".
=מילים נרדפות=
* חוטם (1)
* חמה, זעם, קצף, חרון (2)
=ראו גם=
* חדק
* נשימה
* נשיפה
* ריח
* נזלת
אַף {{משני|ב}}
# גם.
#:* חיים גורי, ס' יזהר ומשה שמיר נמנים אף הם עם סופרי תש"ח.
#:* משה ירד מנכסיו, ולא נותרה בכיסו אף פרוטה אחת.
= גזרון =
* באוגריתית 𐎀𐎔 (אַף),<ref>לוחות UT 137, 51 I, 51 II, 75 IV, ’nt V vi, 67 IV, 128 II</ref> וכן בצירוף 𐎀𐎔𐎐𐎋 (אַפנכ), שמשמעו "אף הנה כה".<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 304; לוחות UT 67IV, 128 II, 2 Aqht I, 2 Aqht V</ref>
=צירופים=
*אף אחד
*אף על פי כן
*אף כי
*אף פעם
*על אף
= הערות שוליים =
קטגוריה:מילות חיבור
קטגוריה:מילים אוגריתיות
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מערכת הנשימה
דגם
דֶּגֶם
# צורה מופשטת המשמשת ליצוג הדבר עצמו
#:* בשירת דבורה ניתן למצוא דגם של תקבולת נרדפת.
#:* בכניסה למוזיאון הוצב דגם שלו, שנועד להקל על ההתמצאות.
# סגנון עיצובי המאפיין פס יצור מסוים.
#:* חברת המכוניות הוציאה דגם חדש של הרכב.
=גיזרון=
*צורת זכר מן דוגמה המשנאית.
=מילים נרדפות=
* אבטיפוס
* מודל
* תבנית
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: נמוד'ג')
דָּגַם
# לקח ובחן פרטים מתוך הכלל לצורך קביעת מצב הכלל.
#:* חברת מקורות דוגמת את מי השתיה.
=נגזרות=
*דגום
*דגימה
=תרגום=
* אנגלית: ‏
דֶּגֶם
# צורה מופשטת המשמשת ליצוג הדבר עצמו
#:* בשירת דבורה ניתן למצוא דגם של תקבולת נרדפת.
#:* בכניסה למוזיאון הוצב דגם שלו, שנועד להקל על ההתמצאות.
# סגנון עיצובי המאפיין פס יצור מסוים.
#:* חברת המכוניות הוציאה דגם חדש של הרכב.
=גיזרון=
*צורת זכר מן דוגמה המשנאית.
=מילים נרדפות=
* אבטיפוס
* מודל
* תבנית
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: נמוד'ג')
דָּגַם
# לקח ובחן פרטים מתוך הכלל לצורך קביעת מצב הכלל.
#:* חברת מקורות דוגמת את מי השתיה.
=נגזרות=
*דגום
*דגימה
=תרגום=
* אנגלית: ‏
הגיעו לעמק השוה
הִגִּיעוּ לְעֵמֶק הַשָּׁוֶה
# הגיעו להסכם, לפשרה. השוו עמדותיהם.
#:* שני הנצים הגיעו לעמק השווה לאחר דיונים ממושכים.
=מקור=
# הניב מבוסס על אירוע מספר בראשית, שבו יצא מלך סדום לפגוש את אברהם אבינו בעמק שווה, לאחר שהכה בכדרלעומר. כך נכתב: .
=מילים נרדפות=
* הסכימו
* השתוו
=ניגודים=
* התבצרו בעמדותיהם
* רבו
=תרגום=
* אנגלית: , 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
=מקור=
# הניב מבוסס על אירוע מספר בראשית, שבו יצא מלך סדום לפגוש את אברהם אבינו בעמק שווה, לאחר שהכה בכדרלעומר. כך נכתב: .
=מילים נרדפות=
* הסכימו
* השתוו
=ניגודים=
* התבצרו בעמדותיהם
* רבו
=תרגום=
* אנגלית: , 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
הורה
הוֹרֶה
# שם כללי לאב או לאם.
#:* המורה הודיעה שכל ילד חייב להגיע ליום ההורים לפחות עם הורה אחד.
#:* הוריי התחתנו כשהיו בני עשרים.
=גיזרון=
* מן הרה. המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בברכת יעקב ליוסף: .
=צירופים=
* יום הורים
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:משפחה
הוֹרָה {{משני|א}}
# פקד, ציווה.
#:* המפקד הורה לחייליו לסדר מיד את הבלגן שעשו.
#:*.
# הראה, ציין, סימן.
#:* המפה מורה לנו שעלינו להמשיך ישר עם השביל על־מנת להגיע ליעדנו.
# לימד.
=צירופים=
*אצבע מורה
=נגזרות=
*מורה
*הוראה
=מילים נרדפות=
* פקד, ציווה (1)
* ציין, סימן (2)
* לימד (3)
=ניגודים=
* ביקש (1)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
=ראו גם=
* לימוד
* פקודה
הוֹרָה {{משני|ב}}
# ריקוד עם שמוצאו בבלקן הנרקד במעגל בקצב מהיר.
=גיזרון=
# horă, במקור – ריקוד.
=קישורים חיצוניים=
[http://www.eliznik.org.uk/RomaniaDance/hora.htm הורה] 

קטגוריה:ריקוד
=גיזרון=
* מן הרה. המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בברכת יעקב ליוסף: .
=צירופים=
* יום הורים
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:משפחה
הוֹרָה {{משני|א}}
# פקד, ציווה.
#:* המפקד הורה לחייליו לסדר מיד את הבלגן שעשו.
#:*.
# הראה, ציין, סימן.
#:* המפה מורה לנו שעלינו להמשיך ישר עם השביל על־מנת להגיע ליעדנו.
# לימד.
=צירופים=
*אצבע מורה
=נגזרות=
*מורה
*הוראה
=מילים נרדפות=
* פקד, ציווה (1)
* ציין, סימן (2)
* לימד (3)
=ניגודים=
* ביקש (1)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
=ראו גם=
* לימוד
* פקודה
הוֹרָה {{משני|ב}}
# ריקוד עם שמוצאו בבלקן הנרקד במעגל בקצב מהיר.
=גיזרון=
# horă, במקור – ריקוד.
=קישורים חיצוניים=
[http://www.eliznik.org.uk/RomaniaDance/hora.htm הורה] 

קטגוריה:ריקוד
מדע
מַדָּע
# ידע על־אודות העולם שהושג באמצעות צפייה, ניסוי והסקה שיטתיים, ודרכי מחקר שנועדו לפתח ידע זה.
#:* המדע הוא תהליך מתחדש ומתפתח תדיר, ועל כל דור של מדענים, לאשר את הידע הנצבר עד אליהם, ולפתחו!
=גזרון=
* מַנְדַּע, מַנְדְּעָא – דעת (גם כצורת מקור).
=נגזרות=
*מדעי
*מדען
=ראו גם=
*מנדעי<!--לפי המילה הארמית לעיל--->
=קישורים חיצוניים=
*

*קטגוריה:פילוסופיה
=גזרון=
* מַנְדַּע, מַנְדְּעָא – דעת (גם כצורת מקור).
=נגזרות=
*מדעי
*מדען
=ראו גם=
*מנדעי<!--לפי המילה הארמית לעיל--->
=קישורים חיצוניים=
*

*קטגוריה:פילוסופיה
מתמטיקה
מָתֵמָטִיקָה
# חקר הדפוסים והתבניות של כמות, מבנה, שינוי ומרחב.
#:* אני לומד מתמטיקה בבית הספר.
#:* בעזרת מתמטיקה אפשר לעשות הרבה דברים שימושיים, כמו לחשב שטחים, לחשב סיכויים ולתכנת מחשבים.
=גיזרון=
# mathematica. במקור ; נגזרת של – ידע, למידה.
=נגזרות=
*מתמטי
*מתמטיקאי
=מילים נרדפות=
*חכמת הלמודים, חכמת השעור <!--s:תורת חובות הלבבות/שער חשבון המעשים#פרק ג אופן 21--> (ימה"ב)
=ראו גם=
* אלגברה
* גאומטריה
* טריגונומטריה
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:תורות מדעיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
=גיזרון=
# mathematica. במקור ; נגזרת של – ידע, למידה.
=נגזרות=
*מתמטי
*מתמטיקאי
=מילים נרדפות=
*חכמת הלמודים, חכמת השעור <!--s:תורת חובות הלבבות/שער חשבון המעשים#פרק ג אופן 21--> (ימה"ב)
=ראו גם=
* אלגברה
* גאומטריה
* טריגונומטריה
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:תורות מדעיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
ביולוגיה
בִּיּוֹלוֹגְיָה
# מדע החוקר את היצורים חיים והתופעות הקשורות בהם.
=גיזרון=
* מיוונית: , חיים + , , תורה, ענף של מדע.
=נגזרות=
* ביולוגי
* ביולוג
=ראו גם=
* מדעי החיים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תורות מדעיות
*
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:ביו־
קטגוריה:־לוגיה
=גיזרון=
* מיוונית: , חיים + , , תורה, ענף של מדע.
=נגזרות=
* ביולוגי
* ביולוג
=ראו גם=
* מדעי החיים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תורות מדעיות
*
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:ביו־
קטגוריה:־לוגיה
שופר
שׁוֹפָר
# כלי נשיפה עשוי קרן חלולה של בהמה או חיה (עפ"ר איל) וכשתוקעים בו משמיע קול תרועה.
# כלי קיבול רחב מלמעלה וצר מלמטה. בצורת קרן הבהמות.
# כלי תעמולה.
#:* העתון קול־העם הוא שופרה של המפלגה הקומוניסטית.
#:* נטען עליו שדבריו אינם משקפים את דעתו, וכי הוא משמש שופר לחבר הכנסת.
=גיזרון=
*ממקור שומרי, באכדית: שַׂפַּרֻ [https://www.assyrianlanguages.org/akkadian/dosearch.php?searchkey=7728&language=id sappāru] בהוראת עז-הרים.
* המקבילות המובהקות ביותר מצויות בניבי הארמית, שבהם מילים דומות (שופרא, שיפורא) מציינות קרן או כלי נשיפה.<!--לברר את הצורות המדויקות ומשמען--> סבורים שהמילה קשורה גם לאכדית: (šappāru, sabbāru) sappāru = "אחד ממיני הבקר", ואולי נשאלה ממנה; כמו כן משערים שהצורה האכדית קשורה בדרך כלשהי לשומרית šegbar = "אייל או עז הרים".<!--**לבדוק**ערבית: سوافر (סַוַאפִר) = קרני האיל.--> טיב היחסים בין כל הצורות הללו איננו ברור, ואף לא ברור אם מקורה הראשוני של המילה הוא שמי או שומרי; אף הועלתה סברה שהמילה שייכת לרובד מסופוטמי קדום, שאיננו קרוב לא לאכדית ולא לשומרית. נראה שהמילה הורתה בתחילה על חיה מקורננת כלשהי, ומהוראה זו התפתחה ההוראה המטונימית "קרן" ← "קרן ככלי נשיפה". 
* אולי הוא מן "שפר" בהוראת נעים, שירה. כמו "הנותן אמרי שפר".
=צירופים=
* תקיעת שופר
* שופר גבריאל
=קישורים חיצוניים=
** [http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?single=1&basename=/data/semham/semet&text_number=2533&root=config ערך פרוטושמי *šVpVr-], במאגר האטימולוגי השמי של Tower of Babel (באנגלית)
** Leonid Kogan, [http://books.google.co.il/books?id=RfCV3LAg0BcC&lpg=PP1&pg=PA278#v=onepage&q&f=false "Animal Names in Biblical Hebrew: An Etymological Overview"], Babel und Bibel 3 (2006), p. 278.
=הערות שוליים=
קטגוריה:ראש השנה
קטגוריה:כלי נשיפה
קטגוריה:תקשורת
=גיזרון=
*ממקור שומרי, באכדית: שַׂפַּרֻ [https://www.assyrianlanguages.org/akkadian/dosearch.php?searchkey=7728&language=id sappāru] בהוראת עז-הרים.
* המקבילות המובהקות ביותר מצויות בניבי הארמית, שבהם מילים דומות (שופרא, שיפורא) מציינות קרן או כלי נשיפה.<!--לברר את הצורות המדויקות ומשמען--> סבורים שהמילה קשורה גם לאכדית: (šappāru, sabbāru) sappāru = "אחד ממיני הבקר", ואולי נשאלה ממנה; כמו כן משערים שהצורה האכדית קשורה בדרך כלשהי לשומרית šegbar = "אייל או עז הרים".<!--**לבדוק**ערבית: سوافر (סַוַאפִר) = קרני האיל.--> טיב היחסים בין כל הצורות הללו איננו ברור, ואף לא ברור אם מקורה הראשוני של המילה הוא שמי או שומרי; אף הועלתה סברה שהמילה שייכת לרובד מסופוטמי קדום, שאיננו קרוב לא לאכדית ולא לשומרית. נראה שהמילה הורתה בתחילה על חיה מקורננת כלשהי, ומהוראה זו התפתחה ההוראה המטונימית "קרן" ← "קרן ככלי נשיפה". 
* אולי הוא מן "שפר" בהוראת נעים, שירה. כמו "הנותן אמרי שפר".
=צירופים=
* תקיעת שופר
* שופר גבריאל
=קישורים חיצוניים=
** [http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?single=1&basename=/data/semham/semet&text_number=2533&root=config ערך פרוטושמי *šVpVr-], במאגר האטימולוגי השמי של Tower of Babel (באנגלית)
** Leonid Kogan, [http://books.google.co.il/books?id=RfCV3LAg0BcC&lpg=PP1&pg=PA278#v=onepage&q&f=false "Animal Names in Biblical Hebrew: An Etymological Overview"], Babel und Bibel 3 (2006), p. 278.
=הערות שוליים=
קטגוריה:ראש השנה
קטגוריה:כלי נשיפה
קטגוריה:תקשורת
צאצא
צֶאֱצָא
# תוצרי הלידה של אדם או בעל חיים אחר.
#:* "לרב אלישיב המנוח היו כ-1,400 צאצאים - מהם 6 נכדי-נינים." [http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-4259560,00.html קובי נחשוני, ynet]. 
# <small>מחשבים</small> צומת לא ראשי בעץ בינארי.
#:* "כאשר לצומת יש אפס צאצאים הוא נקרא 'עלה'. כאשר יש לו לפחות צאצא אחד הוא נקרא 'צומת פנימי'." (אוניברסיטת תל אביב, [http://www.tau.ac.il/~csedu/itzuv/itzuv_ch8_tree.pdf תבניות בעיצוב תכנה, פרק 8], אין תאריך)
=מילים נרדפות=
* זרע
* נצר
* עקר <!-- ויקרא כה מז -->
* יוצא חלציים
=תרגום=
* אנגלית: ,,
=ראו גם=
* אבולוציה
* אבטיפוס
* אילן יוחסין
* ברירה טבעית
* גינאולוגיה
* השרדות
* רבייה
* תינוק

קטגוריה:משפחה
קטגוריה:ביולוגיה
=מילים נרדפות=
* זרע
* נצר
* עקר <!-- ויקרא כה מז -->
* יוצא חלציים
=תרגום=
* אנגלית: ,,
=ראו גם=
* אבולוציה
* אבטיפוס
* אילן יוחסין
* ברירה טבעית
* גינאולוגיה
* השרדות
* רבייה
* תינוק

קטגוריה:משפחה
קטגוריה:ביולוגיה
רגע
רֶגַע
# משך זמן קצר, אך בלתי מוגדר.
=פרשנים מפרשים=
*
*
*
*ישנה טענה כי ייתכן ופירוש המילה במקור היה תנועת עין או מצמוץ.
*בלשון התחייה נעשה שימוש ברֶגַע כמילה נרדפת לדק או דקה.
=צירופים=
*בן רגע
*רגע כמימרא
=נגזרות=
*כרגע
*רגעי
=תרגום=
*רוסית: ,
=סימוכין=
# 

קטגוריה:יחידות זמן
רֹגַע
# רגיעה, שלווה.
#:* מראה הכינרת ונופי הגולן השרו עליי רוגע ושלווה.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוק לעיל וב המקביל לו.
=מילים נרדפות=
* מרגוע
* נועם
* נינוחות
* רגיעה
* שאננות
* שלווה
=ניגודים=
* אי שקט
* רוגז
* עצבנות
=תרגום=
* ספרדית: serenidad
קטגוריה:רגשות
רָגַע
# נָח וְשָׁקַט.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: נקמט כמו רוגע הים (ישעיה נא). פ"א עורי רגע ל' נוח גל אחר (ס"א אצל) גל כקמטים הללו.
*אבן עזרא: א"ר משה נבקע וכמוהו על "רגעי ארץ" "רגע אחד ממנו" וענינו חלק ואמר כי וימאס מן נמס והאל"ף תחת הסמ"ך כאל"ף אשר בזאו נהרים והנכון בעיני שרגע מן רוגע הים ויהיה וימאס כמשמעו בעבור שנשתנה 
*רלב"ג: נבקע והיה נמאס מצד הליחה הסרוח' אשר בו
=נגזרות=
* רגוע
* נרגע
=מילים נרדפות=
* השביח (ב)
* השתיק
* השקיט
=תרגום=
* ספרדית: calmar, calmarse; relajar, relajarse
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=פרשנים מפרשים=
*
*
*
*ישנה טענה כי ייתכן ופירוש המילה במקור היה תנועת עין או מצמוץ.
*בלשון התחייה נעשה שימוש ברֶגַע כמילה נרדפת לדק או דקה.
=צירופים=
*בן רגע
*רגע כמימרא
=נגזרות=
*כרגע
*רגעי
=תרגום=
*רוסית: ,
=סימוכין=
# 

קטגוריה:יחידות זמן
רֹגַע
# רגיעה, שלווה.
#:* מראה הכינרת ונופי הגולן השרו עליי רוגע ושלווה.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוק לעיל וב המקביל לו.
=מילים נרדפות=
* מרגוע
* נועם
* נינוחות
* רגיעה
* שאננות
* שלווה
=ניגודים=
* אי שקט
* רוגז
* עצבנות
=תרגום=
* ספרדית: serenidad
קטגוריה:רגשות
רָגַע
# נָח וְשָׁקַט.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: נקמט כמו רוגע הים (ישעיה נא). פ"א עורי רגע ל' נוח גל אחר (ס"א אצל) גל כקמטים הללו.
*אבן עזרא: א"ר משה נבקע וכמוהו על "רגעי ארץ" "רגע אחד ממנו" וענינו חלק ואמר כי וימאס מן נמס והאל"ף תחת הסמ"ך כאל"ף אשר בזאו נהרים והנכון בעיני שרגע מן רוגע הים ויהיה וימאס כמשמעו בעבור שנשתנה 
*רלב"ג: נבקע והיה נמאס מצד הליחה הסרוח' אשר בו
=נגזרות=
* רגוע
* נרגע
=מילים נרדפות=
* השביח (ב)
* השתיק
* השקיט
=תרגום=
* ספרדית: calmar, calmarse; relajar, relajarse
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
רומנטיקה
רוֹמַנְטִיקָה
# תנועה אינטלקטואלית ואמנותית שהתפתחה במערב אירופה בשלהי המאה ה־18, שהעלתה על נס את האינדיבידואליזם האישי ושהתנגדה לגישה שהאדם אנוס למלא צווים אוניברסליים שאינם בשליטתו.
#:* הרומנטיקה מדגישה את החד־פעמי והאותנטי שבאדם, על חשבון האוניברסלי והמשותף לכל בני האדם.
#:* ישנה נטייה נפוצה לייחס לרומנטיקה את האדרת הרגש, ולרומנטיקנים את הרגשנות המופלגת.
# תקופה היסטורית בחקר הספרות שראשיתה במחצית השנייה של המאה השמונה עשרה (אין הסכמה על תאריך מסוים) ואחריתה בערך ב־1830.
# הבעת רגשות בכלל ואהבה בפרט בדרך מיוחדת ובצורה מקורית אשר מרגשת את בן/בת הזוג ומדגישה את הייחוד והיופי של מערכת היחסים המשותפת ושל כל בן זוג בנפרד כבעל שאיפות, דעות ודחפים משלו.
=נגזרות=
* רומנטיקן
=מילים נרדפות=
* רומנטיציזם (1)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (3)
* יידיש: (1) (3)
=ראו גם=
* חיזור
* משיכה
* קיטש
* רומן
* רומנטי
* רנסאנס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אמנות
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:רגשות
=נגזרות=
* רומנטיקן
=מילים נרדפות=
* רומנטיציזם (1)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (3)
* יידיש: (1) (3)
=ראו גם=
* חיזור
* משיכה
* קיטש
* רומן
* רומנטי
* רנסאנס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אמנות
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:רגשות
ינואר
יָנוּאָר
# החודש הראשון בשנה האזרחית, החודש הפותח את לוח השנה הגרגורייני, הנוצרי. כולל 31 ימים. מגיע אחרי דצמבר, ולפני פברואר.
=גיזרון=
# Ianuarius. שמו של החודש גזור משמו של האל יאנוס במיתולוגיה הרומית.
=תרגום=
* ספרדית: enero
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:אפונימים
=גיזרון=
# Ianuarius. שמו של החודש גזור משמו של האל יאנוס במיתולוגיה הרומית.
=תרגום=
* ספרדית: enero
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:אפונימים
פברואר
פֶבְּרוּאָר
# החודש השני בשנה האזרחית ובלוח השנה הגרגורייני, הנוצרי. כולל 28 ימים בשנה רגילה, ו־29 ימים בשנה מעוברת (אחת לארבע שנים). מגיע אחרי ינואר, ולפני מרס. מקביל בערך לחודשים העבריים שבט ואדר.
=גיזרון=
* Februarius. מן februum – טהרה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* Februarius. מן februum – טהרה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
מרס
מַרְס
# אל המלחמה הרומי.
# החודש השלישי בשנה האזרחית ובלוח השנה הגרגוריאני, הנוצרי. כולל 31 ימים. מגיע אחרי פברואר ולפני אפריל.
# שם לועזי לכוכב־הלכת מאדים.
# כינוי לנצחון כפול במשחק שש־בש, כאשר היריב לא הספיק להוציא אפילו אבן משחק אחת.
# אחד משריו של אחשורוש מלך פרס.
=גיזרון=
Martius. שם החודש גזור משמו של אל המלחמה הרומי, מרס. התעתיק העברי מרץ חדר אל העברית מן הגרמנית, שם נכתב שם החודש März, אך שמו התקני של החודש הוא מרס.
 – נכבד; ייתכן כי השם מַרְסְנָא שבאותו פסוק נגזר ממנו.
= מילים נרדפות =
* מרץ (2)
* מאדים (3)
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:עבודה זרה
קטגוריה:כוכבי לכת
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:דמויות מקראיות
=גיזרון=
Martius. שם החודש גזור משמו של אל המלחמה הרומי, מרס. התעתיק העברי מרץ חדר אל העברית מן הגרמנית, שם נכתב שם החודש März, אך שמו התקני של החודש הוא מרס.
 – נכבד; ייתכן כי השם מַרְסְנָא שבאותו פסוק נגזר ממנו.
= מילים נרדפות =
* מרץ (2)
* מאדים (3)
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:עבודה זרה
קטגוריה:כוכבי לכת
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:דמויות מקראיות
אפריל
אַפְּרִיל
# החודש הרביעי בשנה האזרחית ובלוח השנה הגרגורייני, הנוצרי. כולל 30 ימים. מגיע אחרי מרס, ולפני מאי. מקביל בערך לחודש העברי ניסן.
=גיזרון=
* Aprilis. חלק מהפרשנויות טוענות כי מקור השם בשמה של אפרודיטי; אחרים מאמינים ששמו של החודש מגיע מהמילה Aperire – התחלה, בשל תחילת הפריחה שבאביב.
=צירופים=
* אחד באפריל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* Aprilis. חלק מהפרשנויות טוענות כי מקור השם בשמה של אפרודיטי; אחרים מאמינים ששמו של החודש מגיע מהמילה Aperire – התחלה, בשל תחילת הפריחה שבאביב.
=צירופים=
* אחד באפריל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
מאי
מַאי {{משני|א}}
# החודש החמישי בשנה האזרחית ובלוח השנה הגרגורייני, הנוצרי. כולל 31 ימים. מגיע אחרי אפריל, ולפני יוני. מקביל בערך לחודש העברי אייר.
# שם פרטי לנקבה
=גיזרון=
# Maius. שם החודש גזור משמה של האלה הרומית מאיה. אך לדעת המשורר הרומי אובידיוס, זה קיצור מן maiōrēs – הגדולים יותר.
=צירופים=
* אחד במאי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:אפונימים
מַאי {{משני|א}}
# החודש החמישי בשנה האזרחית ובלוח השנה הגרגורייני, הנוצרי. כולל 31 ימים. מגיע אחרי אפריל, ולפני יוני. מקביל בערך לחודש העברי אייר.
# שם פרטי לנקבה
=גיזרון=
# Maius. שם החודש גזור משמה של האלה הרומית מאיה. אך לדעת המשורר הרומי אובידיוס, זה קיצור מן maiōrēs – הגדולים יותר.
=צירופים=
* אחד במאי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:אפונימים
כלי תחבורה
כְּלִי תַּחְבּוּרָה
# אמצעי להעברת נוסעים או משאות ממקום אחד אל מקום אחר.
#:* כלי תחבורה יכולים להיות מונעים על ידי מנוע או על ידי בעל חיים.
=קישורים חיצוניים=
*
אחלמה
אַחְלָמָה
# אחת מאבני החושן ששובצו באפוד הכהן הגדול. צבעהּ סגול בהיר.
#:*.
#:* בתעשיית התכשיטים נעשה שימוש באבן האחלמה.
=גזרון=
* מקור המילה במקרא. אולי ממצרית קדומה בהגיית חנֶמֶת: khnem-t בהוראת: אבן חן אדומה. ראו גם בתעתיק: חְנֶמֶת ([https://simondschweitzer.github.io/aed/118140.html ḫnm.t]) בהוראת יושפה (אבן חן אדומה); ראו לקמן ההירוגליף. בוולגטא, מתורגם שמה לאמטיסט השאולה מיוונית-עתיקה שבתרגום השבעים בצורה: אֲ-מטיסטוס (ἀμέθυστος), שהייתה אבן בצבע היין וששמה מפורש מיוונית, מילולית בהוראת: 'אל-שיכר' אֲ-מתיאסט משום שקדמוני יוון האמינו בסגולתה למנוע חמרמורת.
* ערבית בהגיית: חלמא (حَلَمَ) בהוראת: לקבל השראה, להרהר, ,לחלום לפיכך נחשבה בימי קדם כמעניקה לעונד אותה את יכולת פירוש החלומות, אברהם אבן עזרא מפרש על פי הערבית : "אחלמה, אל חלמה, והוא אבן שכל מי שהאבן ההיא באצבעו לעולם יראה חלומות". להלן הירוגליף: חְנֶמֶת (ḫnm.t) בהוראתו ישפה:
:<hiero>Aa1:N35-G17-X1:N33-Z2</hiero>
=תרגום=
* גאורגית: הגייה: אמֶתוויסטוֹ
=ראו גם=
* ישפה
* חלום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מצרית
קטגוריה:אבני חן
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:יהדות
=סמוכין=====אַחְלָמָה
# אחת מאבני החושן ששובצו באפוד הכהן הגדול. צבעהּ סגול בהיר.
#:*.
#:* בתעשיית התכשיטים נעשה שימוש באבן האחלמה.
=גזרון=
* מקור המילה במקרא. אולי ממצרית קדומה בהגיית חנֶמֶת: khnem-t בהוראת: אבן חן אדומה. ראו גם בתעתיק: חְנֶמֶת ([https://simondschweitzer.github.io/aed/118140.html ḫnm.t]) בהוראת יושפה (אבן חן אדומה); ראו לקמן ההירוגליף. בוולגטא, מתורגם שמה לאמטיסט השאולה מיוונית-עתיקה שבתרגום השבעים בצורה: אֲ-מטיסטוס (ἀμέθυστος), שהייתה אבן בצבע היין וששמה מפורש מיוונית, מילולית בהוראת: 'אל-שיכר' אֲ-מתיאסט משום שקדמוני יוון האמינו בסגולתה למנוע חמרמורת.
* ערבית בהגיית: חלמא (حَلَمَ) בהוראת: לקבל השראה, להרהר, ,לחלום לפיכך נחשבה בימי קדם כמעניקה לעונד אותה את יכולת פירוש החלומות, אברהם אבן עזרא מפרש על פי הערבית : "אחלמה, אל חלמה, והוא אבן שכל מי שהאבן ההיא באצבעו לעולם יראה חלומות". להלן הירוגליף: חְנֶמֶת (ḫnm.t) בהוראתו ישפה:
:<hiero>Aa1:N35-G17-X1:N33-Z2</hiero>
=תרגום=
* גאורגית: הגייה: אמֶתוויסטוֹ
=ראו גם=
* ישפה
* חלום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מצרית
קטגוריה:אבני חן
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:יהדות
תרשיש
תַּרְשִׁישׁ
אבן תרשיש
# אבן חן, אחת משתים־עשרה אבני החושן.
# עיר מסחר ונמל הנזכרת במקרא.
# שם פרטי לזכר.
=צירופים=
* אני תרשיש
=מילים נרדפות=
* בריל (1)
=תרגום=
* אנגלית: , (1) (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אבני חן
קטגוריה:עמים בתנ"ך
קטגוריה:שמות
=צירופים=
* אני תרשיש
=מילים נרדפות=
* בריל (1)
=תרגום=
* אנגלית: , (1) (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אבני חן
קטגוריה:עמים בתנ"ך
קטגוריה:שמות
ספיר
סַפִּיר
# אבן חן שצבעה כחול כהה, אחד ממיני הקורונדום.
=גיזרון=
* – יקר לשבתאי.
=ראו גם=
* אודם
* גביש
* לפיס לזולי
=סימוכין=
קטגוריה:אבני חן
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הסנסקריט
סָפִיר
# בר מנייה, שניתן לספור אותו.
#:* כמות הכוכבים ביקום בלתי־ספירה.
#:* כמות הפרחים בגינה היא ספירה.
# שאפשר לכתוב אותו בספרות.
#:* המספר גוגול הוא בלתי־ספיר. מליון, לעומת זאת, כן ספיר.
=מילים נרדפות=
* נספר (1)
=ראו גם=
* ספירה
=גיזרון=
* – יקר לשבתאי.
=ראו גם=
* אודם
* גביש
* לפיס לזולי
=סימוכין=
קטגוריה:אבני חן
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הסנסקריט
סָפִיר
# בר מנייה, שניתן לספור אותו.
#:* כמות הכוכבים ביקום בלתי־ספירה.
#:* כמות הפרחים בגינה היא ספירה.
# שאפשר לכתוב אותו בספרות.
#:* המספר גוגול הוא בלתי־ספיר. מליון, לעומת זאת, כן ספיר.
=מילים נרדפות=
* נספר (1)
לשם
לֶשֶׁם
# שרף מאובן וקשה, שקוף למחצה, המשמש לקישוט. צבעו מצהוב בהיר ועד אדום. אחת משתים־עשרה אבני החושן.
=גיזרון=
* תרגום השבעים לפסוק מספר שמות לעיל מתרגם למילה בהגיית: לִינגוריון (λιγυριον, [https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%BB%CF%85%CE%B3%CE%B3%CE%BF%CF%8D%CF%81%CE%B9%CE%BF%CE%BD λυγγούριον]) בהוראת אבן הענבר. המילונאי אבן שושן מציין שמקור המלה אולי ממצרית נֶשֱׁם: nsm - אבן יקרה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכומטריקטגוריה:אבני חן
לֶשֶׁם
# שרף מאובן וקשה, שקוף למחצה, המשמש לקישוט. צבעו מצהוב בהיר ועד אדום. אחת משתים־עשרה אבני החושן.
=גיזרון=
* תרגום השבעים לפסוק מספר שמות לעיל מתרגם למילה בהגיית: לִינגוריון (λιγυριον, [https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%BB%CF%85%CE%B3%CE%B3%CE%BF%CF%8D%CF%81%CE%B9%CE%BF%CE%BD λυγγούριον]) בהוראת אבן הענבר. המילונאי אבן שושן מציין שמקור המלה אולי ממצרית נֶשֱׁם: nsm - אבן יקרה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכומטריקטגוריה:אבני חן
חלבן
חַלְבָן (גם: חַלְבָּן)
# אדם העוסק בממכר חלב או בחלוקת חלב לבתי הצרכנים. כיום כאשר החלב נמכר מתוך מקררים בשקיות ובקרטונים, נעלם מקצוע זה בארץ ובמקומות רבים בעולם.
#:* "החלבנים את משאם הרענן הביאו" (מתוך 'ראשי מוטל על אבנים' מאת לאה גולדברג).
# אדם העוסק במשק החלב.
=מידע נוסף=
* האקדמיה ללשון קבעה כי מילים ממשקל "פַּעְלָן" תנוקדנה ללא דגשים (בין אם בעה"פ ובין אם בלה"פ, מלבד מספר מילים יוצאות מן הכלל). ראוי לציין כי את המילה "חלבן" האקדמיה ייעצה להגות עם ב' רפה, אך לא גרפה הגייה אחת חורצת. ראו [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/SugyotBeIvrit/Pages/12081201.aspx כאן]
=ראו גם=
* חלב

קטגוריה:בעלי מקצוע
=מידע נוסף=
* האקדמיה ללשון קבעה כי מילים ממשקל "פַּעְלָן" תנוקדנה ללא דגשים (בין אם בעה"פ ובין אם בלה"פ, מלבד מספר מילים יוצאות מן הכלל). ראוי לציין כי את המילה "חלבן" האקדמיה ייעצה להגות עם ב' רפה, אך לא גרפה הגייה אחת חורצת. ראו [http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/SugyotBeIvrit/Pages/12081201.aspx כאן]
=ראו גם=
* חלב

קטגוריה:בעלי מקצוע
נוע"ם
=נוע"ם=
# נוער מסורתי. תנועת נוער מסורתית המשתייכת לזרם הקונסרבטיבי ביהדות.

קטגוריה:ראשי תיבות=
חמ"ן
חָמָ"ן
# חיל מודיעין.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
מזלג
מַזְלֵג
מזלג (כלי אוכל)
# מין כלי יד דמוי קלשון, בעל שלוש שיניים, באמצעותו הפכו הכוהנים את בשר הקרבנות על מזבח העולה בבית המקדש.
# כלי אכילה דמוי קלשון קטן, בעל שלוש או ארבע שיניים, אותו נועצים במזון שעל הצלחת ומגישים לפה.
# כינוי למכשיר, לחלק של מכשיר או למבנה הנדסי שצורתו מזכירה צורת מזלג.
# איום על שני כלים או יותר באמצעות כלי אחד.
#:* הפרש מאיים במזלג על המלך והמלכה שלי, אני יכול להציל רק את המלך שלי והמלכה שלי אבודה.
=גזרון=
* מן ז-ל-ג ובשׂיכול אותיות ל-ג-ז. מקביל לאכדית בהגיית: מזלֻגֻ ([https://www.ebl.lmu.de/dictionary/mazlagu%20I mazlagu]) בהוראת: קלשון,או שלוש-קלשון.
* צורת הריבוי המקראית "מִזְלָגוֹת" שונה מצורת הריבוי השגור בפינו: "מַזְלְגוֹת". תופעה זו חלה גם במילים מקראיות אחרות ("מַשְׁבֵּר" למשל), אך אינה תואמת את הריבוי הנהוג במשקל מַקְטֵל. מסיבה זו התירו המדקדקים גם את שתי הצורות: "מַזְלְגוֹת" וגם "מִזְלָגוֹת". היו מדקדקים שסברו כי יש לכתוב "מַזְלֵגִים", אך צורה זו רחוקה מדי מן הצורה המקראית ולא נקלטה בקרב הדוברים.
* בלשון חז"ל הוחלף לפעמים "מזלג" ב"מלגז" ולהפך.
=פרשנים מפרשים=
* רשב"ם על שמות כז ג: ומזלגותיו - לקחת בהן איברי הקרבנות ולהפכן על גחלי המערכה להקטירן.
* רש"י על שמות כז ג: ומזלגתיו - כמין אונקליות כפופים, ומכה בהם בבשר ונתחבים בו ומהפך בהן על גחל המערכה שיהא ממהר שריפתן ובלעז קרוצינ"ש [אנקולים] ובלשון חכמים צינוריות.
=צירופים=
* כל אשר יעלה המזלג
* על קצה המזלג
* מִסְעַף מַזְלֵג
* מֶחְלַף מַזְלֵג
* סכו"ם (סכין, כף ומזלג)
* מזלג חשמלי
=נגזרות=
* 
** ממוזלג
** התמזלגות
=תרגום=
* ספרדית: tenedor
=ראו גם=
* קלשון
* מלגז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בית המקדש
קטגוריה:כלי אכילה
קטגוריה:זכר בסיומת רבים של נקבה
=גזרון=
* מן ז-ל-ג ובשׂיכול אותיות ל-ג-ז. מקביל לאכדית בהגיית: מזלֻגֻ ([https://www.ebl.lmu.de/dictionary/mazlagu%20I mazlagu]) בהוראת: קלשון,או שלוש-קלשון.
* צורת הריבוי המקראית "מִזְלָגוֹת" שונה מצורת הריבוי השגור בפינו: "מַזְלְגוֹת". תופעה זו חלה גם במילים מקראיות אחרות ("מַשְׁבֵּר" למשל), אך אינה תואמת את הריבוי הנהוג במשקל מַקְטֵל. מסיבה זו התירו המדקדקים גם את שתי הצורות: "מַזְלְגוֹת" וגם "מִזְלָגוֹת". היו מדקדקים שסברו כי יש לכתוב "מַזְלֵגִים", אך צורה זו רחוקה מדי מן הצורה המקראית ולא נקלטה בקרב הדוברים.
* בלשון חז"ל הוחלף לפעמים "מזלג" ב"מלגז" ולהפך.
=פרשנים מפרשים=
* רשב"ם על שמות כז ג: ומזלגותיו - לקחת בהן איברי הקרבנות ולהפכן על גחלי המערכה להקטירן.
* רש"י על שמות כז ג: ומזלגתיו - כמין אונקליות כפופים, ומכה בהם בבשר ונתחבים בו ומהפך בהן על גחל המערכה שיהא ממהר שריפתן ובלעז קרוצינ"ש [אנקולים] ובלשון חכמים צינוריות.
=צירופים=
* כל אשר יעלה המזלג
* על קצה המזלג
* מִסְעַף מַזְלֵג
* מֶחְלַף מַזְלֵג
* סכו"ם (סכין, כף ומזלג)
* מזלג חשמלי
=נגזרות=
* 
** ממוזלג
** התמזלגות
=תרגום=
* ספרדית: tenedor
=ראו גם=
* קלשון
* מלגז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בית המקדש
קטגוריה:כלי אכילה
קטגוריה:זכר בסיומת רבים של נקבה
סכין
סַכִּין (גם: שַׂכִּין)
סַכִּין
# מכשיר חד לחיתוך, עשוי להב מתכת וידית לאחיזה. במטבח משמש לחיתוך או למריחה. 
#:* סכין ביד קטנה - סכנה.
# כינוי לכף הקדמית של הדחפור.
#:* "אתה בא עם הפינה של הסכין, נותן לחיצה קטנה, והופה, הדלת נתלשת. מטען? אני אפילו לא מרגיש אותו." (ד', מפעיל D9, מתוך: "עד עפר", צדוק יחזקאלי וענת טל-שיר, "ידיעות אחרונות")
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בשין שמאלית, בפסוק לעיל ; ייתכן שמאותו שורש של המילה שֵׂךְ.
* דבר אחר, – משוט. במקור 𒄑𒍣𒃶 (זִיגַן)
* ארמית: , ערבית: .
* ספר לקח טוב (בראשית פרק כב): "ואני אומר סכין שמסכן את הבריות".
=נגזרות=
* סכו"ם
* סכינאות
* סכינאי
=מילים נרדפות=
* חלף
* מאכלת
* פגיון
* תער
=ראו גם=
* אזמל
* מזלג
* כף
* אולר
* להב
* קופיץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי אכילה
קטגוריה:כלי מטבח
=סימוכין=
קטגוריה:זכר ונקבה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
קטגוריה:כלי מטבח
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בשין שמאלית, בפסוק לעיל ; ייתכן שמאותו שורש של המילה שֵׂךְ.
* דבר אחר, – משוט. במקור 𒄑𒍣𒃶 (זִיגַן)
* ארמית: , ערבית: .
* ספר לקח טוב (בראשית פרק כב): "ואני אומר סכין שמסכן את הבריות".
=נגזרות=
* סכו"ם
* סכינאות
* סכינאי
=מילים נרדפות=
* חלף
* מאכלת
* פגיון
* תער
=ראו גם=
* אזמל
* מזלג
* כף
* אולר
* להב
* קופיץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי אכילה
קטגוריה:כלי מטבח
=סימוכין=
קטגוריה:זכר ונקבה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
קטגוריה:כלי מטבח
כף
כַּף
# חלק הגף, שאליו מחוברות האצבעות.
# כלי בעל חלק קעור בקצהו, בפרט כזה המשמש לאכילה.
=גיזרון=
* מצרית קדומה: כְפֲ-א [https://journals.pan.pl/Content/85558/mainfile.pdf?handler=pdf ḫf-ˁ], "אגרוף"; אכדית: kappu; אוגריתית: kpp; כנענית: 𐤊𐤐 kappa; ערבית: (kaff); ארמית־יהודית: כַּף, כַּפָּא; ארמית־סורית: .
=נגזרות=
*כפית
*כַּפֹּנֶת
*כַּפְכַּף
*כפה
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:כפף (שורש)
קטגוריה:כלי מטבח
קטגוריה:כלי אכילה
כָּף
האות כ"ף
# האות האחת־עשרה באל"ף־בי"ת העברי. ערכה הגימטרי הוא 20.
=גיזרון=
*מן כף לעיל, שכן צורת האות מזכירה צורת כף יד.
=צירופים=
* כ"ף סופית
=ראו גם=
* האות כ"ף

קטגוריה:האלפבית העברי
כֵּף
# סֶלַע.
# מדרון תלול מאד.כף (לשון יבשה) בצרפת
# לשון יבשה: קצהו של חצי־אי המוקף משלושת עבריו בים.
=גיזרון=
* למילה מקבילות בשפות שמיות נוספות: אכדית כִּפֻּ ; ארמית־יהודית - כֵּיפָא.<ref>ראה למשל, תרגום אונקלוס 'כֵּיפָא' למילה 'סלע' בבמדבר כ ח.</ref>
* משמע 3 'לשון יבשה': חידוש "שומר משמעות וצליל" (תשמו"ץ = Phono-semantic matching). עקב העובדה שלשון יבשה תכופות סלע גדול, החידוש נוצר מהמילה המקראית כף 'סלע גדול' בהשפעת צליל האגנלית cape.
=צירופים=
*כף ורדה
*כף התקוה הטובה
= מילים נרדפות =
* צוק
* מצוק
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2), (3)
* ספרדית: (1); (2); (3)
=סימוכין=
קטגוריה:טופוגרפיה
קטגוריה:תשמו"ץ
כַּף
# חלק הגף, שאליו מחוברות האצבעות.
# כלי בעל חלק קעור בקצהו, בפרט כזה המשמש לאכילה.
=גיזרון=
* מצרית קדומה: כְפֲ-א [https://journals.pan.pl/Content/85558/mainfile.pdf?handler=pdf ḫf-ˁ], "אגרוף"; אכדית: kappu; אוגריתית: kpp; כנענית: 𐤊𐤐 kappa; ערבית: (kaff); ארמית־יהודית: כַּף, כַּפָּא; ארמית־סורית: .
=נגזרות=
*כפית
*כַּפֹּנֶת
*כַּפְכַּף
*כפה
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:כפף (שורש)
קטגוריה:כלי מטבח
קטגוריה:כלי אכילה
כָּף
האות כ"ף
# האות האחת־עשרה באל"ף־בי"ת העברי. ערכה הגימטרי הוא 20.
=גיזרון=
*מן כף לעיל, שכן צורת האות מזכירה צורת כף יד.
=צירופים=
* כ"ף סופית
=ראו גם=
* האות כ"ף

קטגוריה:האלפבית העברי
כֵּף
# סֶלַע.
# מדרון תלול מאד.כף (לשון יבשה) בצרפת
# לשון יבשה: קצהו של חצי־אי המוקף משלושת עבריו בים.
=גיזרון=
* למילה מקבילות בשפות שמיות נוספות: אכדית כִּפֻּ ; ארמית־יהודית - כֵּיפָא.<ref>ראה למשל, תרגום אונקלוס 'כֵּיפָא' למילה 'סלע' בבמדבר כ ח.</ref>
* משמע 3 'לשון יבשה': חידוש "שומר משמעות וצליל" (תשמו"ץ = Phono-semantic matching). עקב העובדה שלשון יבשה תכופות סלע גדול, החידוש נוצר מהמילה המקראית כף 'סלע גדול' בהשפעת צליל האגנלית cape.
=צירופים=
*כף ורדה
*כף התקוה הטובה
= מילים נרדפות =
* צוק
* מצוק
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2), (3)
* ספרדית: (1); (2); (3)
=סימוכין=
קטגוריה:טופוגרפיה
קטגוריה:תשמו"ץ
צלחת
צַלַּחַת
# לוח, עגול בד"כ, הנועד להניח את המנה עליו ולאכלה מתוכו.
#:* אמונה תפלה טוענת כי צלחת שבורה מביאה מזל טוב. 
# מכסה עגול ומעוטר, לעתים המגן על גלגל מכונית.
#:* כשקמתי בבוקר, גיליתי כי שתי צלחות פורקו מהרכב שלי ונגנבו.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות: ערבית – , געז –
=פרשנים מפרשים=
רבי יוסף כספי: הצלחת - היא הקערה עם המזון ונקראת כן כי היא מַצְלַחַת את האוכל ממנה לטוב הזנתה (מלכים ב, כא, יג)
=צירופים=
* טמן ידו בצלחת
* צלחת לוין
* צלחת מעופפת
* קרוב לצלחת
=נגזרות=
* צְלוֹחִית
*
** צִלְחֵת
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי מטבח
צִלְחֵת
# סידר את האוכל על הצלחת בצורה מעוצבת.
#*: לאחר הכנת המנה, השף צלחת אותה.
=גיזרון=
*גזירת פועל משם־העצם צלחת לעיל.
=נגזרות=
*מְצֻלְחָת
*צִלְחוּת
=תרגום=
קטגוריה:בישול
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות: ערבית – , געז –
=פרשנים מפרשים=
רבי יוסף כספי: הצלחת - היא הקערה עם המזון ונקראת כן כי היא מַצְלַחַת את האוכל ממנה לטוב הזנתה (מלכים ב, כא, יג)
=צירופים=
* טמן ידו בצלחת
* צלחת לוין
* צלחת מעופפת
* קרוב לצלחת
=נגזרות=
* צְלוֹחִית
*
** צִלְחֵת
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי מטבח
צִלְחֵת
# סידר את האוכל על הצלחת בצורה מעוצבת.
#*: לאחר הכנת המנה, השף צלחת אותה.
=גיזרון=
*גזירת פועל משם־העצם צלחת לעיל.
=נגזרות=
*מְצֻלְחָת
*צִלְחוּת
=תרגום=
קטגוריה:בישול
אורינות
אוֹרְיָנוּת
# היכולת לקרוא ולכתוב.
#:* במדינות ניו־אינגלנד, שיעור האוריינות היה מעל 50% בחצי הראשון של המאה ה־17, והוא עלה ל70% ב־1710. בזמן המהפכה האמריקנית, הוא הגיע לכ־90%. יש הרואים זאת כתוצאה של האמונה הפוריטנית בחשיבות של קריאת התנ"ך.
# היכולת להשתמש ולתקשר בצורות שונות ובמגוון טכנולוגיות.
=גיזרון=
# מארמית: אורייתא בר אורין (למידה, תורה).
# המילה קיבלה משמעות חדשה וכוללת יותר במאה ה־21.
=ניגודים=
* אנאלפביתיות
=תרגום=
* אנגלית: ,
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
# מארמית: אורייתא בר אורין (למידה, תורה).
# המילה קיבלה משמעות חדשה וכוללת יותר במאה ה־21.
=ניגודים=
* אנאלפביתיות
=תרגום=
* אנגלית: ,
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית