בזק
בָּזַק
# פיזר או השליך גרגרים, חלקיקים, או אבנים קטנות.
=גיזרון=
* לשון חז"ל, מארמית.
=פרשנים מפרשים=
* יש המפרשים כי הפועל קשור לשבירה ולכתיתה. למשל, עובדיה מברטנורא כותב על הציטוט שלעיל ממסכת עירובין: "בוזקים מלח - כותתים ומפזרים מלח על גבי הכבש שעולים בו למזבח... בוזקים - לשון כתיתה", וכן כותב רש"י בפירושו "בוזקין - לשון כיתות".</br> בנוסף, ראו להלן בערך בֶּזֶק.</br>לעומת זאת, הפועל "בָּזַק" מופיע במקורות גם כפיזור שאינו מצריך שבירה. למשל, בתוספתא למסכת עוקצין [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=47595&st=&pgnum=345 פרק ג' הלכה ט'] נכתב "בוזקין יין בטומאה".
* בחיבור [http://benyehuda.org/tavyov/sfat_ever.html "שפת עבר החדשה"] טוען ישראל חיים טביוב שמילה ארמית זו מקורה בעברית קדומה: "בזק (פזר מלח) - דוגמתו בערבית ובסורית ומקורו עברי מיסוד "בז" (בזר, פזר)".
=נגזרות=
* מבזקת
* נבזק
=קישורים חיצוניים=
* [http://ebydict.benyehuda.org/definition/view/16741 הערך "בֶּזֶק"] במילון בן יהודה.
בֶּזֶק
# טלקומוניקציה. תקשורת באמצעים חשמליים ואלקטרוניים.
# שם מקום במקרא.
=גיזרון=
* (1:) עברית חדשה. חידוש של האקדמיה ללשון העברית על פי בָּזָק.
* (2:) ראו: בזק (אתר מקראי).
=פרשנים מפרשים=
*לפסוק ישנה פרשנות החורגת מן ההבנה המילולית המקובלת של הפסוק שגורסת כי בתלמוד נכתב על האיסור למנות את בני ישראל ישירות (איסור שניצניו מצויים בתנ"ך במניית דוד את העם בהסטת השטן ) , ומפרש שם רש"י: "בבזק - לשון שברי חרסים. נטל כל אחד ואחד חרס והשליך לפניו ומנו החרסים". כלומר, המילים "ויפקדם בבזק" מפורשות "ויפקדם באמצעות שברי חרסים", לפי פירוש "בזק" בארמית. </br> כנראה בהשראת פירוש הפועל: בָּזַק א' לעיל, סובר רש"י לגבי הפסוק מספר שופטים כי פירוש התיבה המקראית: "בְּבֶזֶק" משמעה באבנים דווקא, ומביא כראיה את התרגום הארמי "היך בזקא דכיפא בקלעא" לפסוק .
=קישורים חיצוניים=
* [http://ebydict.benyehuda.org/definition/view/16741 הערך "בֶּזֶק"] במילון בן יהודה.

קטגוריה:חידושי האקדמיה ללשון העברית
בָּזָק
בזק
# פרץ חזק ורגעי של אור.
# משהו מהיר, קצר ומהיר כברק.
#:*המכונית חלפה במהירות הבזק.
#:*"אני צריך פתרון בזק" ("זה פחד", אהוד מנור)
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא :. הפרשנים נחלקו:</br> בתלמוד מופיע (ראו לעיל: בֶּזֶק), ורש"י כותב שם "דרך מזקקי זהב לנקוב כלי חרס נקבים נקבים, וכופין (=והופכין) אותו על גבי גחלים, שהזהב נתון בהן בתוך כתישת החרסים של לבנים על גבי חרס, ולהב יוצא למעלה דרך נקבי הכלי, והוא עשוי גוונים גוונים, ותמיד יוצא ונכנס".</br> לעומת זאת, בספר השורשים לרד"ק נכתב: "ורבותינו פירשוהו לשון פִּזּוּר" (כמו "בָּזַק" לעיל) בהפניה לבראשית רבה נ, א.</br> בספר השורשים לאבן ג'נאח מופיע "כמראה הבזק - לשון ברק". כמוהו מפרש מצודת ציון "הבזק - כמו הברק כי זסשר"ץ מתחלף", ובתרגום כמראה הבזק "כחיזו ברקא" (כמו בסוף פסוק יג "נפיק ברקא" = יוצא ברק).
=פרשנים מפרשים=
* הפרשן יוסף אבן כספי מציע במילונו "שרשות כסף" שלשורש ב־ז־ק הייתה המשמעות המקורית "תנועה מהירה תכופה לצדדים מתחלפים", וממנו התפצלו ההוראות עבור "בָּזַק" ו"בָּזָק" לעיל.
=צירופים=
*במהירות הבזק
*מלחמת בזק
=מילים נרדפות=
* ברק (1)
* זק (1)
=הערות שוליים=
* אצל [http://www.academia.edu/5401850/%D7%A7%D7%94%D7%9F_%D7%9E%D7%A9%D7%94_%D7%97%D7%99%D7%93%D7%95%D7%A9%D7%99%D7%9D_%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9F_%D7%A9%D7%A8%D7%A9%D7%95%D7%AA_%D7%9B%D7%A1%D7%A3_%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%A3_%D7%90%D7%91%D7%9F_%D7%9B%D7%A1%D7%A4%D7%99_%D7%9E%D7%97%D7%A7%D7%A8%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%9C%D7%A9%D7%95%D7%9F_%D7%99%D7%93-%D7%98%D7%95_%D7%AA%D7%A9%D7%A2_%D7%92_%D7%A2%D7%9E_162-133 "חידושים לשוניים במילון 'שרשות כסף' ליוסף אבן כספי"] מאת משה קהן, "מחקרים בלשון" יד-טו (תשע"ג), עמ' 162-133.

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
בָּזַק
# פיזר או השליך גרגרים, חלקיקים, או אבנים קטנות.
=גיזרון=
* לשון חז"ל, מארמית.
=פרשנים מפרשים=
* יש המפרשים כי הפועל קשור לשבירה ולכתיתה. למשל, עובדיה מברטנורא כותב על הציטוט שלעיל ממסכת עירובין: "בוזקים מלח - כותתים ומפזרים מלח על גבי הכבש שעולים בו למזבח... בוזקים - לשון כתיתה", וכן כותב רש"י בפירושו "בוזקין - לשון כיתות".</br> בנוסף, ראו להלן בערך בֶּזֶק.</br>לעומת זאת, הפועל "בָּזַק" מופיע במקורות גם כפיזור שאינו מצריך שבירה. למשל, בתוספתא למסכת עוקצין [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=47595&st=&pgnum=345 פרק ג' הלכה ט'] נכתב "בוזקין יין בטומאה".
* בחיבור [http://benyehuda.org/tavyov/sfat_ever.html "שפת עבר החדשה"] טוען ישראל חיים טביוב שמילה ארמית זו מקורה בעברית קדומה: "בזק (פזר מלח) - דוגמתו בערבית ובסורית ומקורו עברי מיסוד "בז" (בזר, פזר)".
=נגזרות=
* מבזקת
* נבזק
=קישורים חיצוניים=
* [http://ebydict.benyehuda.org/definition/view/16741 הערך "בֶּזֶק"] במילון בן יהודה.
בֶּזֶק
# טלקומוניקציה. תקשורת באמצעים חשמליים ואלקטרוניים.
# שם מקום במקרא.
=גיזרון=
* (1:) עברית חדשה. חידוש של האקדמיה ללשון העברית על פי בָּזָק.
* (2:) ראו: בזק (אתר מקראי).
=פרשנים מפרשים=
*לפסוק ישנה פרשנות החורגת מן ההבנה המילולית המקובלת של הפסוק שגורסת כי בתלמוד נכתב על האיסור למנות את בני ישראל ישירות (איסור שניצניו מצויים בתנ"ך במניית דוד את העם בהסטת השטן ) , ומפרש שם רש"י: "בבזק - לשון שברי חרסים. נטל כל אחד ואחד חרס והשליך לפניו ומנו החרסים". כלומר, המילים "ויפקדם בבזק" מפורשות "ויפקדם באמצעות שברי חרסים", לפי פירוש "בזק" בארמית. </br> כנראה בהשראת פירוש הפועל: בָּזַק א' לעיל, סובר רש"י לגבי הפסוק מספר שופטים כי פירוש התיבה המקראית: "בְּבֶזֶק" משמעה באבנים דווקא, ומביא כראיה את התרגום הארמי "היך בזקא דכיפא בקלעא" לפסוק .
=קישורים חיצוניים=
* [http://ebydict.benyehuda.org/definition/view/16741 הערך "בֶּזֶק"] במילון בן יהודה.

קטגוריה:חידושי האקדמיה ללשון העברית
בָּזָק
בזק
# פרץ חזק ורגעי של אור.
# משהו מהיר, קצר ומהיר כברק.
#:*המכונית חלפה במהירות הבזק.
#:*"אני צריך פתרון בזק" ("זה פחד", אהוד מנור)
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא :. הפרשנים נחלקו:</br> בתלמוד מופיע (ראו לעיל: בֶּזֶק), ורש"י כותב שם "דרך מזקקי זהב לנקוב כלי חרס נקבים נקבים, וכופין (=והופכין) אותו על גבי גחלים, שהזהב נתון בהן בתוך כתישת החרסים של לבנים על גבי חרס, ולהב יוצא למעלה דרך נקבי הכלי, והוא עשוי גוונים גוונים, ותמיד יוצא ונכנס".</br> לעומת זאת, בספר השורשים לרד"ק נכתב: "ורבותינו פירשוהו לשון פִּזּוּר" (כמו "בָּזַק" לעיל) בהפניה לבראשית רבה נ, א.</br> בספר השורשים לאבן ג'נאח מופיע "כמראה הבזק - לשון ברק". כמוהו מפרש מצודת ציון "הבזק - כמו הברק כי זסשר"ץ מתחלף", ובתרגום כמראה הבזק "כחיזו ברקא" (כמו בסוף פסוק יג "נפיק ברקא" = יוצא ברק).
=פרשנים מפרשים=
* הפרשן יוסף אבן כספי מציע במילונו "שרשות כסף" שלשורש ב־ז־ק הייתה המשמעות המקורית "תנועה מהירה תכופה לצדדים מתחלפים", וממנו התפצלו ההוראות עבור "בָּזַק" ו"בָּזָק" לעיל.
=צירופים=
*במהירות הבזק
*מלחמת בזק
=מילים נרדפות=
* ברק (1)
* זק (1)
=הערות שוליים=
* אצל [http://www.academia.edu/5401850/%D7%A7%D7%94%D7%9F_%D7%9E%D7%A9%D7%94_%D7%97%D7%99%D7%93%D7%95%D7%A9%D7%99%D7%9D_%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9F_%D7%A9%D7%A8%D7%A9%D7%95%D7%AA_%D7%9B%D7%A1%D7%A3_%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%A3_%D7%90%D7%91%D7%9F_%D7%9B%D7%A1%D7%A4%D7%99_%D7%9E%D7%97%D7%A7%D7%A8%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%9C%D7%A9%D7%95%D7%9F_%D7%99%D7%93-%D7%98%D7%95_%D7%AA%D7%A9%D7%A2_%D7%92_%D7%A2%D7%9E_162-133 "חידושים לשוניים במילון 'שרשות כסף' ליוסף אבן כספי"] מאת משה קהן, "מחקרים בלשון" יד-טו (תשע"ג), עמ' 162-133.

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך