OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
תשלום
תַּשְׁלוּם
# השבת חוב; מתן כסף לאחר.
# מנה אחת מכלל המחיר, שנפרס לנוחות הקונה.
#:* העדפתי לשלם בתשלומים בכרטיס אשראי ולא במזומן.
# גמר והשלמה.
=גיזרון=
* 1. מן שילם 2. גזירה לאחור מהנגזרת צורת רבים "תשלומים" 3. מן שָׁלֵם השלים.
* המילה גם קיימת באכדית במובן 1, באותה משמעות: תַּשְׁלִימתוּ או .
=צירופים=
* תשלומי כפל
* חופשה ללא תשלום (חל"ת)
* תשלום דגש
=מילים נרדפות=
* שילום (1)
* השלמה (3)
* סיום(3)
=ראו גם=
* כסף
* מס

קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:כסף
תַּשְׁלוּם
# השבת חוב; מתן כסף לאחר.
# מנה אחת מכלל המחיר, שנפרס לנוחות הקונה.
#:* העדפתי לשלם בתשלומים בכרטיס אשראי ולא במזומן.
# גמר והשלמה.
=גיזרון=
* 1. מן שילם 2. גזירה לאחור מהנגזרת צורת רבים "תשלומים" 3. מן שָׁלֵם השלים.
* המילה גם קיימת באכדית במובן 1, באותה משמעות: תַּשְׁלִימתוּ או .
=צירופים=
* תשלומי כפל
* חופשה ללא תשלום (חל"ת)
* תשלום דגש
=מילים נרדפות=
* שילום (1)
* השלמה (3)
* סיום(3)
=ראו גם=
* כסף
* מס

קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:כסף
פג
פַּג
פג בחממית (אינקובטור) (1)
# תינוק שנולד בלידה מוקדמת, טרם השבוע ה-37 להריון.
#:* בשל הלידה המוקדמת, חלק ממערכות גופו של הפג אינן בשלות לקיום עצמאי והוא זקוק לשהות תומכת בפגיה.
# פרי בוסר, מתייחס לרוב לפרי עץ התאנה.
=גיזרון=
* משמע (1) הוא חידוש של ועד הלשון,
* משמע (2) מקביל לארמית, פיגא, במשמעות דומה. בערבית מילה דומה בהגיית הרמב"ם: אלפג. לשון ערבית בהגיית פַגֲ'א فجّ בהוראת לא בשל.
=נגזרות=
* פגיה
* פגות
* פגל
=תרגום=
* אנגלית: (1), (3)
=ראו גם=
* הריון עודף
* חממית
* נֵפֶל
=קישורים חיצוניים=
* [http://hebrew-academy.org.il/2011/10/26/%D7%A4%D7%92-%D7%91%D7%A0%D7%A7%D7%91%D7%94/ פג בנקבה], האקדמיה ללשון העברית
=הערות שוליים=
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
פַּג {{משני|ב}}
סוס רתום [פג - החלק שבפיו ועד העיגול המחובר לרצועות]
# חלק מרתמת הסוס.
=גיזרון=
חידוש של האקדמיה ללשון עברית, על בסיס הגמרא במסכת בבא מציעא, "חמור ובית פגיה" (דף ט' עמוד א).
* השורש פ.ג.ג או אחר.
=ראו גם=
* מושכה
* רתמה
* אוכף
* פרסה
* דרבן
* רסן
* ארכוף
* משורת
פָּג
# נמוג, התמוסס. אבד רושמו בחלוף הזמן.
=גיזרון=
* מן המקרא .
=מילים נרדפות=
* נמוג
* שעבר זמנו
=ראו גם=
*הפיג
*הפוגה

* פגם
=גיזרון=
* משמע (1) הוא חידוש של ועד הלשון,
* משמע (2) מקביל לארמית, פיגא, במשמעות דומה. בערבית מילה דומה בהגיית הרמב"ם: אלפג. לשון ערבית בהגיית פַגֲ'א فجّ בהוראת לא בשל.
=נגזרות=
* פגיה
* פגות
* פגל
=תרגום=
* אנגלית: (1), (3)
=ראו גם=
* הריון עודף
* חממית
* נֵפֶל
=קישורים חיצוניים=
* [http://hebrew-academy.org.il/2011/10/26/%D7%A4%D7%92-%D7%91%D7%A0%D7%A7%D7%91%D7%94/ פג בנקבה], האקדמיה ללשון העברית
=הערות שוליים=
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
פַּג {{משני|ב}}
סוס רתום [פג - החלק שבפיו ועד העיגול המחובר לרצועות]
# חלק מרתמת הסוס.
=גיזרון=
חידוש של האקדמיה ללשון עברית, על בסיס הגמרא במסכת בבא מציעא, "חמור ובית פגיה" (דף ט' עמוד א).
* השורש פ.ג.ג או אחר.
=ראו גם=
* מושכה
* רתמה
* אוכף
* פרסה
* דרבן
* רסן
* ארכוף
* משורת
פָּג
# נמוג, התמוסס. אבד רושמו בחלוף הזמן.
=גיזרון=
* מן המקרא .
=מילים נרדפות=
* נמוג
* שעבר זמנו
=ראו גם=
*הפיג
*הפוגה

* פגם
אב"ג
אב"ג
# אבא גוריון
# אברהם בר גוטלובר
# אוניברסיטת בן-גוריון
= ראו גם =
* אב"ג ית"ץ
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות - אישים
קטגוריה:ראשי תיבות של ארגונים
אב"ג
# אבא גוריון
# אברהם בר גוטלובר
# אוניברסיטת בן-גוריון
= ראו גם =
* אב"ג ית"ץ
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות - אישים
קטגוריה:ראשי תיבות של ארגונים
חקר
חֵקֶר
# לימוד, עיון ובירור של כלל הפרטים, העובדות, הידע המצטבר וההתנהגויות המרכיבים נושא מסוים, בעיקר בתחומי המדעים.
#:* "חקר ימים ואגמים לישראל" היא חברה שעוסקת במחקר ופיתוח בתחומי מדעי הים (אוקיינוגרפיה), מדעי האגמים (לימנולוגיה), חקלאות ימית וביוטכנולוגיה.
# דבר־מה בגבול יכולת התפיסה, שמפאת מרחקו הרב או עומקו לא ניתן לתהות על קנקנו ולאמוד את מידותיו. (<small>בדרך־כלל בצירוף מילת־שלילה לפניו (לא, אין)</small>).
=גיזרון=
* מהשורש ח־ק־ר
=קישורים חיצוניים=
* תמר קציר,
חֵקֶר
# לימוד, עיון ובירור של כלל הפרטים, העובדות, הידע המצטבר וההתנהגויות המרכיבים נושא מסוים, בעיקר בתחומי המדעים.
#:* "חקר ימים ואגמים לישראל" היא חברה שעוסקת במחקר ופיתוח בתחומי מדעי הים (אוקיינוגרפיה), מדעי האגמים (לימנולוגיה), חקלאות ימית וביוטכנולוגיה.
# דבר־מה בגבול יכולת התפיסה, שמפאת מרחקו הרב או עומקו לא ניתן לתהות על קנקנו ולאמוד את מידותיו. (<small>בדרך־כלל בצירוף מילת־שלילה לפניו (לא, אין)</small>).
=גיזרון=
* מהשורש ח־ק־ר
=קישורים חיצוניים=
* תמר קציר,
סנה
סְנֶה
# שיח קוצני.
=גיזרון=
*מקבילה בארמית: באותה משמעות.
* שומרית ואכדית עתיקה סִנוּ/זִנוּ sinū בהוראת - 'אמצע גזעו של הדקל וגם 'קישוט הנעשה באמצעות גזעו'.
* המילה מופיעה שש פעמים במקרא, חמש מתוכן בסיפור הסנה הבוער שב. החוקרים מזהים את הסנה עם שיח הפטל.
=ראו גם=
* צין
* שנן
* צנן
=סימוכין=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:שיחים
=גיזרון=
*מקבילה בארמית: באותה משמעות.
* שומרית ואכדית עתיקה סִנוּ/זִנוּ sinū בהוראת - 'אמצע גזעו של הדקל וגם 'קישוט הנעשה באמצעות גזעו'.
* המילה מופיעה שש פעמים במקרא, חמש מתוכן בסיפור הסנה הבוער שב. החוקרים מזהים את הסנה עם שיח הפטל.
=ראו גם=
* צין
* שנן
* צנן
=סימוכין=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:שיחים
שיח
שִׂיחַ {{משני|א}}
# עץ נמוך ובעל גזע קצר, שענפיו יוצאים מבסיסו.
=גזרון=
* מקביל לאכדית,וחיתית בהגיית שִׂחֻ sīḫu בהוראת: 'עץ והשרף אותו הוא מכיל' ,בהוראה ממוקדת ללשון ארמית-סורית בהגיית סיח,סִיחָא [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=syx%20N&cits=all syḥˀ ] מושאלת לערבית שִׁח شيح בהוראת 'צמח-לענה'.
=ניגודים=
*עץ
*אילן
*עשב
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:צמחים
*
שִׂיחַ {{משני|ב}}
# חילופי דברים.
# דרך חשיבה ממוסדת; תפיסה חברתית המגדירה את גבולות השפה והפרשנות לה.
#:* בימים שבהם מתנהל מאבק איתנים על השליטה בשיח הציבורי בישראל, חשוב שנבין כי לתקשורת יש תפקיד חשוב וגם אחריות רבה.<br>()
=צירופים=
* שיג ושיח
* דו שיח
* רב שיח
* חקר השיח
* ניתוח השיח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תקשורת
שִׁיחַ
# בור, חפירה ארוכה באדמה.
=גיזרון=
* לשון חז"ל. במקרא פעמיים שוחה וגם שיחה. קרוב לפעלים שָׁח שחה השתוחח ירידה מטה.
=מילים נרדפות=
* בור
* שוחה
* מערה
* חריץ
=הערות שוליים=
קטגוריה:אכדית
שִׂיחַ {{משני|א}}
# עץ נמוך ובעל גזע קצר, שענפיו יוצאים מבסיסו.
=גזרון=
* מקביל לאכדית,וחיתית בהגיית שִׂחֻ sīḫu בהוראת: 'עץ והשרף אותו הוא מכיל' ,בהוראה ממוקדת ללשון ארמית-סורית בהגיית סיח,סִיחָא [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=syx%20N&cits=all syḥˀ ] מושאלת לערבית שִׁח شيح בהוראת 'צמח-לענה'.
=ניגודים=
*עץ
*אילן
*עשב
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:צמחים
*
שִׂיחַ {{משני|ב}}
# חילופי דברים.
# דרך חשיבה ממוסדת; תפיסה חברתית המגדירה את גבולות השפה והפרשנות לה.
#:* בימים שבהם מתנהל מאבק איתנים על השליטה בשיח הציבורי בישראל, חשוב שנבין כי לתקשורת יש תפקיד חשוב וגם אחריות רבה.<br>()
=צירופים=
* שיג ושיח
* דו שיח
* רב שיח
* חקר השיח
* ניתוח השיח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תקשורת
שִׁיחַ
# בור, חפירה ארוכה באדמה.
=גיזרון=
* לשון חז"ל. במקרא פעמיים שוחה וגם שיחה. קרוב לפעלים שָׁח שחה השתוחח ירידה מטה.
=מילים נרדפות=
* בור
* שוחה
* מערה
* חריץ
=הערות שוליים=
קטגוריה:אכדית
חלבה
חִלְבָּה [חִלְבֶּה, חֻלְבָּה]
# צמח חד שנתי ממחלקת הדו פסיגיים המשתייך למשפחת הקטניות, ולו שימוש קולינרי במטבח התימני ובתחום הרפואה.
#:* ברפואה הבדווית נהוג לצרוך חילבה לטיפול בסכרת
=גיזרון=
* חִלבַּא" حلبة . סורית-ארמית: חלבטא ܚܠܒܬܐ ‎. פרסית: חולבֵּא حلبه‎ . גיאורגית: אוּלבּוּ ულბო .
=מילים נרדפות=
* גרגרנית יוונית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:תבלינים
קטגוריה:המטבח התימני
חִלְבָּה [חִלְבֶּה, חֻלְבָּה]
# צמח חד שנתי ממחלקת הדו פסיגיים המשתייך למשפחת הקטניות, ולו שימוש קולינרי במטבח התימני ובתחום הרפואה.
#:* ברפואה הבדווית נהוג לצרוך חילבה לטיפול בסכרת
=גיזרון=
* חִלבַּא" حلبة . סורית-ארמית: חלבטא ܚܠܒܬܐ ‎. פרסית: חולבֵּא حلبه‎ . גיאורגית: אוּלבּוּ ულბო .
=מילים נרדפות=
* גרגרנית יוונית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:תבלינים
קטגוריה:המטבח התימני
זו נבלה וזו טרפה
זוֹ [[נבלה|נְבֵלָה]] וְזוֹ [[טרפה|טְרֵפָה]]
# בחירה בין שתי אפשרויות גרועות.
=מקור=
# ביטוי מהעברית החדשה , הנוצר בקהילות של המזרח־התיכון. הן נבלה והן טרפה מתארים בהמה שנמצא פגם בשחיטתה, ועל‏‏־כן אינה כשרה למאכל.
=ביטויים קרובים=
* בחירה בין דבר לכולרה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:פתגמים
=מקור=
# ביטוי מהעברית החדשה , הנוצר בקהילות של המזרח־התיכון. הן נבלה והן טרפה מתארים בהמה שנמצא פגם בשחיטתה, ועל‏‏־כן אינה כשרה למאכל.
=ביטויים קרובים=
* בחירה בין דבר לכולרה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:פתגמים
יהונתן
יְהוֹנָתָן (גם יוֹנָתָן)
# בנו של שאול המלך, ויורש העצר שלו, אשר התאהב בדוד על־אף יחסי העוינות בין דוד ואביו.
# שם פרטי לזכר
=גיזרון=
*שם תאופורי מקראי, שפירושו: האל נתן. קיימים שמות רבים בעלי פירוש זה.
*השמות יונתן ויהונתן נספרים בנפרד ע"י הלמ"ס. המצב הפוך לעומת השמות אוֹרי ואוּרי, הנספרים כשם אחד.
=קישורים חיצוניים=
*
*

קטגוריה:דמויות מקראיות
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
*שם תאופורי מקראי, שפירושו: האל נתן. קיימים שמות רבים בעלי פירוש זה.
*השמות יונתן ויהונתן נספרים בנפרד ע"י הלמ"ס. המצב הפוך לעומת השמות אוֹרי ואוּרי, הנספרים כשם אחד.
=קישורים חיצוניים=
*
*

קטגוריה:דמויות מקראיות
קטגוריה:שמות
שוה"ם
שׁוֹהַ"ם
# שיווק והעתקת מחנות צה"ל.
תגליו"ת
תַּגְלִיּוֹ"ת
# תשתיות גז ונפט לאומיות.

קטגוריה:ראשי תיבות
סב"ר
סֶבֶ"ר
# סביבת רשת
=סימוכין=
*

קטגוריה:תשמו"ץ
=סימוכין=
*

קטגוריה:תשמו"ץ
יטא"פ
יַטְאַ"פּ
# יחידת טכנולוגיה ואחזקה פיקודית.

קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
כדלקמן
כְּדִלְקַמָּן
# להלן, לפי המופיע מטה.
=גיזרון=
* מארמית 'כפי שֶ[נכתב] קדימה': כְּ- 'כ-, כפי' + דִ- 'אשר' + לְקַמָּן 'קדימה'. כלומר: כפי שלפנינו, אחרינו. קמּ = קדם: האות 'ד' נטמעה בתוך מּ כפול\דגוש, עם סיומת -ן '-נוּ', אנחנו.
* אותה היטמעות במילה קמּאי 'קדום'.
=ראו גם=
* לְעֵיל
* כדלהלן
קטגוריה:ארמית
כְּדִלְקַמָּן
# להלן, לפי המופיע מטה.
=גיזרון=
* מארמית 'כפי שֶ[נכתב] קדימה': כְּ- 'כ-, כפי' + דִ- 'אשר' + לְקַמָּן 'קדימה'. כלומר: כפי שלפנינו, אחרינו. קמּ = קדם: האות 'ד' נטמעה בתוך מּ כפול\דגוש, עם סיומת -ן '-נוּ', אנחנו.
* אותה היטמעות במילה קמּאי 'קדום'.
=ראו גם=
* לְעֵיל
* כדלהלן
קטגוריה:ארמית
צבור
צִבּוּר
# קבוצת אנשים שגודלה אינו מוגדר, וחסרת מאפיינים מוגדרים, אך סביר שתמנה בין מניין אנשים לאוכלוסייה שלמה.
# ערימה של דברים המתאספים ומתגבבים זה על גבי זה. <small>(ראו להלן: "ראו גם")</small>
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
* מהשורש צ־ב־ר. (השורש צ־ב־ר מקורו בשורש האוגריתי צ־ב־ר שפירושו: עֵדָה, ובשורש הארמי: צְבַר )
=נגזרות=
* ציבורי
* ציבוריות
* ציבורית
=ניגודים=
* יחיד
* פרט
==[[קולקטיב]] (1)==
* ב משנת 2015, שבמאגר המונחים, תורגם המונח "ethnic collectivity" ל-"קולקטיב אתני". <BR> במילונים האנגליים (http://www.dictionary.com/browse/collectivity?s=t) אחד הפירושים למונח "collectivity" הוא <BR> "the people collectively", שניתן לתרגם ל"ציבור".
* למילה הנרדפת "קולקטיב" יש ערך נפרד במילון זה, אך ללא קישור שם ל"ציבור".
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מדעי החברה
צִבּוּר
# קבוצת אנשים שגודלה אינו מוגדר, וחסרת מאפיינים מוגדרים, אך סביר שתמנה בין מניין אנשים לאוכלוסייה שלמה.
# ערימה של דברים המתאספים ומתגבבים זה על גבי זה. <small>(ראו להלן: "ראו גם")</small>
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
* מהשורש צ־ב־ר. (השורש צ־ב־ר מקורו בשורש האוגריתי צ־ב־ר שפירושו: עֵדָה, ובשורש הארמי: צְבַר )
=נגזרות=
* ציבורי
* ציבוריות
* ציבורית
=ניגודים=
* יחיד
* פרט
==[[קולקטיב]] (1)==
* ב משנת 2015, שבמאגר המונחים, תורגם המונח "ethnic collectivity" ל-"קולקטיב אתני". <BR> במילונים האנגליים (http://www.dictionary.com/browse/collectivity?s=t) אחד הפירושים למונח "collectivity" הוא <BR> "the people collectively", שניתן לתרגם ל"ציבור".
* למילה הנרדפת "קולקטיב" יש ערך נפרד במילון זה, אך ללא קישור שם ל"ציבור".
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מדעי החברה
הפך
הָפַךְ
# העביר לתנוחה אחרת; שינה את האורינטציה.
# יצר אי סדר, מהפכה.
# שינה את מצבו.
=גיזרון=
* אכדית: abāku, להסיר, לסלק. תיבת 'הפכ' hpk מצוי גם בלשונות: אוגריתית פניקית, פלמירית, וארמית בהוראת להפיל, לסובב.
=צירופים=
*היהפוך כושי עורו?
*הפוך בה והפוך בה
*הפוכי מטרתא למה לי
*הפך את היוצרות
*הפך את הקערה על פיה
*הפך כל אבן
*הפך עולמות
*הפך ללעג ולקלס
*הפך לצל של עצמו
*הפך שולחנות
*כאבן שאין לה הופכין
*נהפוך הוא
=נגזרות=
*הפוך
*הפיכה
*מהפכה
*מהפכת <!-- בית המהפכת מקראי -->
=מילים נרדפות=
*סובב (1)
*בלגן (2)
*השתנה (3)
*נהיה (3)
*נהפך (3)
*נעשה (3)
=תרגום=
* יוונית עתיקה: (anatrépō)
=ראו גם=
*התהפך
*מהפכה
הֶפֶךְ
# מילה שמשמעותה מהווה המשלים למילה הנוכחית.
#:* ההפך של שחור הוא לבן.
#:* יען כי לא שמעת בקול המדריך, ועשית הפך דבריו, כשדרכך לא תצלח תלונתך תהי על עצמך. 
#:* בקשתי ממך בפירוש, ואתה עשית את ההיפך הגמור.
=ניגודים=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
* הופכי
* מקביל
=סמוכין=
קטגוריה:דקדוק
=גיזרון=
* אכדית: abāku, להסיר, לסלק. תיבת 'הפכ' hpk מצוי גם בלשונות: אוגריתית פניקית, פלמירית, וארמית בהוראת להפיל, לסובב.
=צירופים=
*היהפוך כושי עורו?
*הפוך בה והפוך בה
*הפוכי מטרתא למה לי
*הפך את היוצרות
*הפך את הקערה על פיה
*הפך כל אבן
*הפך עולמות
*הפך ללעג ולקלס
*הפך לצל של עצמו
*הפך שולחנות
*כאבן שאין לה הופכין
*נהפוך הוא
=נגזרות=
*הפוך
*הפיכה
*מהפכה
*מהפכת <!-- בית המהפכת מקראי -->
=מילים נרדפות=
*סובב (1)
*בלגן (2)
*השתנה (3)
*נהיה (3)
*נהפך (3)
*נעשה (3)
=תרגום=
* יוונית עתיקה: (anatrépō)
=ראו גם=
*התהפך
*מהפכה
הֶפֶךְ
# מילה שמשמעותה מהווה המשלים למילה הנוכחית.
#:* ההפך של שחור הוא לבן.
#:* יען כי לא שמעת בקול המדריך, ועשית הפך דבריו, כשדרכך לא תצלח תלונתך תהי על עצמך. 
#:* בקשתי ממך בפירוש, ואתה עשית את ההיפך הגמור.
=ניגודים=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
* הופכי
* מקביל
=סמוכין=
קטגוריה:דקדוק
בין
בֵּין
# מוקף מכל צדדיו ב‏‏־; נמצא על הקו שמחבר את; נמצא במרכז־.
# המשותף ל־
# מילית לציון ברירה.
=גיזרון=
*אוגריתית: בנ; ארמית: בֵּין; ערבית: .
=נגזרות=
*בינוני
*ביניים
*בינתיים
*בינלאומי
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/entre entre]
=מידע נוסף=
צורת השימוש בין לבין מיותרת ("בין זה לבין זה" יש לומר בין זה לזה) רק בנסמך כמו בינו לבינה (בין איש לאשתו - בינך ובין האשה- בפסוק בבראשית לעיל).

קטגוריה:מילות יחס
קטגוריה:מיליות
בֵּין
# מוקף מכל צדדיו ב‏‏־; נמצא על הקו שמחבר את; נמצא במרכז־.
# המשותף ל־
# מילית לציון ברירה.
=גיזרון=
*אוגריתית: בנ; ארמית: בֵּין; ערבית: .
=נגזרות=
*בינוני
*ביניים
*בינתיים
*בינלאומי
=תרגום=
* ספרדית: [https://dle.rae.es/entre entre]
=מידע נוסף=
צורת השימוש בין לבין מיותרת ("בין זה לבין זה" יש לומר בין זה לזה) רק בנסמך כמו בינו לבינה (בין איש לאשתו - בינך ובין האשה- בפסוק בבראשית לעיל).

קטגוריה:מילות יחס
קטגוריה:מיליות
עירום
עֵירוֹם
# היות הגוף חשוף כליל, מבלי בגדים שמכסים אותו.
#:* השחקן התבקש להצטלם בעירום עבור הסרט וסירב.
=צירופים=
*עירום ועריה
*עירום חלקי
=מילים נרדפות=
*עריה
*ערטול
=ראו גם=
*ערוה
*ערום
*צניעות
*ארוטיקה
=צירופים=
*עירום ועריה
*עירום חלקי
=מילים נרדפות=
*עריה
*ערטול
=ראו גם=
*ערוה
*ערום
*צניעות
*ארוטיקה
ערום
עָרוּם
# שיש בו עורמה, שביכולתו לתכנן תחבולות ומזימות.
=מילים נרדפות=
*ערמומי (1)
*פקח (1)
=ניגודים=
*פתי (1)
*טיפש (1)
*אויל (1)
עָרוּם
# שיש בו עורמה, שביכולתו לתכנן תחבולות ומזימות.
=מילים נרדפות=
*ערמומי (1)
*פקח (1)
=ניגודים=
*פתי (1)
*טיפש (1)
*אויל (1)
פכח
פִּכֵּחַ
# שאינו נתון להשפעת סמים או אלכוהול.
=גיזרון=
* בלשון חז"ל לעיתים חילוף עיצורים מפקח ב נעשה בידול משמעות.
=ניגודים=
*שכור
*מסומם
*מסטול
=קישורים חיצוניים=
*
=גיזרון=
* בלשון חז"ל לעיתים חילוף עיצורים מפקח ב נעשה בידול משמעות.
=ניגודים=
*שכור
*מסומם
*מסטול
שכבה
שִׁכְבָה (<small>גם שְׁכָבָה</small>{{מקור/ספר|אברהם אבן־שושן|המילון החדש|הוצאת קרית־ספר בע"מ|1989}})
# שטח המכוסה בחומר מסוים, וממוקם מעל או מתחת לשטח אחר, ולעיתים יש דמיון בין שני המשטחים בסוג החומר או בצורתו.
#:* " " 
#:* "טָארט (Tarte) - מאפה צרפתי המורכב משכבת בצק שעליה שכבת מילוי מתוקה או מלוחה." 
# מעמד חברתי.
#:* חברה שיש בה שכבות רבות נקראת "חברה מרובדת".
# בני נוער שגילם דומה, ושותפים לאותה פעילות לימודית או חברתית.
#:* שכבת כיתות ט' בבית־הספר היתה אחראית להכנת טקסי יום הזיכרון בהנחיית רכזת השכבה.
=גיזרון=
* מהשורש ש־כ־ב.
=צירופים=
* מעיין שכבה
* עוגת שכבות
* שכבת זרע
=נגזרות=
* רב־שכבתי
* שכבתי
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* גרמנית: (1)
* ספרדית: (1)
* צרפתית: (1)
=מידע נוסף=
* אורה שורצולד כתבה ל[http://www.nrg.co.il/online/1/ART1/054/793.html מדור "הזירה הלשונית" מתאריך 1/3/06] את התגובה הבאה: "...מורי, פרופ' יחזקאל קוטשר, נהג לומר שְׁכָבָה בלבד, וכך תמצא גם במילון אבן־שושן כחלופה לשִׁכְבָה. נראה שהצורה נגזרה לאחור מ'שְׁכָבוֹת' (כמו גִּזְרָה, גְּזָרוֹת)".
* לכאורה היה צריך להגות ולנקד שִׁכְבָּה, אך 
* המילה עִקְבָה (שפירושה הסימן שמשאירה כף הרגל בקרקע) היא שוות־משקל ל-שִׁכְבָה, אך ברבים היא עֲקֵבוֹת, ובנסמך עִקְבוֹת־.
שִׁכְבָה (<small>גם שְׁכָבָה</small>{{מקור/ספר|אברהם אבן־שושן|המילון החדש|הוצאת קרית־ספר בע"מ|1989}})
# שטח המכוסה בחומר מסוים, וממוקם מעל או מתחת לשטח אחר, ולעיתים יש דמיון בין שני המשטחים בסוג החומר או בצורתו.
#:* " " 
#:* "טָארט (Tarte) - מאפה צרפתי המורכב משכבת בצק שעליה שכבת מילוי מתוקה או מלוחה." 
# מעמד חברתי.
#:* חברה שיש בה שכבות רבות נקראת "חברה מרובדת".
# בני נוער שגילם דומה, ושותפים לאותה פעילות לימודית או חברתית.
#:* שכבת כיתות ט' בבית־הספר היתה אחראית להכנת טקסי יום הזיכרון בהנחיית רכזת השכבה.
=גיזרון=
* מהשורש ש־כ־ב.
=צירופים=
* מעיין שכבה
* עוגת שכבות
* שכבת זרע
=נגזרות=
* רב־שכבתי
* שכבתי
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* גרמנית: (1)
* ספרדית: (1)
* צרפתית: (1)
=מידע נוסף=
* אורה שורצולד כתבה ל[http://www.nrg.co.il/online/1/ART1/054/793.html מדור "הזירה הלשונית" מתאריך 1/3/06] את התגובה הבאה: "...מורי, פרופ' יחזקאל קוטשר, נהג לומר שְׁכָבָה בלבד, וכך תמצא גם במילון אבן־שושן כחלופה לשִׁכְבָה. נראה שהצורה נגזרה לאחור מ'שְׁכָבוֹת' (כמו גִּזְרָה, גְּזָרוֹת)".
* לכאורה היה צריך להגות ולנקד שִׁכְבָּה, אך 
* המילה עִקְבָה (שפירושה הסימן שמשאירה כף הרגל בקרקע) היא שוות־משקל ל-שִׁכְבָה, אך ברבים היא עֲקֵבוֹת, ובנסמך עִקְבוֹת־.
הצטנף
הִצְטַנֵּף
גיבון לבן יד מצטנף ויושב על עמוד בספארי של רמת גן
# נקשר מסביב; התעטף
#:* המטפחת הצטנפה מסביב לראשה של הנערה. 
# התכרבל בתוך עצמו; כיווץ וקיפל את ראשו, ידיו ורגליו אל גופו.
#:* החתול נשכב ליד האח, הצטנף ונרדם.
#:* "והקוף מצטנף ועוצם העיניים, וראשו העייף מסתחרר, מסתחרר." (מטמורפוזות / נתן אלתרמן, הטור השביעי)
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=מילים נרדפות=
* התכווץ
* התקפל
=ראו גם=
* מְצֻנָּף
*צְנֵפָה
*מצנפת
*התכרבל
*השתבלל
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:התפעל
קטגוריה:גוף<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
הִצְטַנֵּף
גיבון לבן יד מצטנף ויושב על עמוד בספארי של רמת גן
# נקשר מסביב; התעטף
#:* המטפחת הצטנפה מסביב לראשה של הנערה. 
# התכרבל בתוך עצמו; כיווץ וקיפל את ראשו, ידיו ורגליו אל גופו.
#:* החתול נשכב ליד האח, הצטנף ונרדם.
#:* "והקוף מצטנף ועוצם העיניים, וראשו העייף מסתחרר, מסתחרר." (מטמורפוזות / נתן אלתרמן, הטור השביעי)
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=מילים נרדפות=
* התכווץ
* התקפל
=ראו גם=
* מְצֻנָּף
*צְנֵפָה
*מצנפת
*התכרבל
*השתבלל
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:התפעל
קטגוריה:גוף
שׂרף (שורש)
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
שקיעה
שְׁקִיעָה
# ירידה פסיבית בתווך נוזלי.
#:* יוסי זרק אבן אל הבריכה וצפה בשקיעתה אל הקרקעית.
# הזמן שבו השמש מתחילה לרדת מתחת לאופק בכיוון מערב.
#*
#* לקראת הערב, צעדו זוגות האוהבים אל החוף, לצפות יחדיו בשקיעה.
# סוף.
#* השקיעה של האימפריה הרומית החלה כבר באמצע המאה הרביעית אחרי ספירת הנוצרים.
=גיזרון=
מן הפועל שקע
=צירופים=
* מכל שקיעה
* שקיעת דם
* שקיעת החמה
=מילים נרדפות=
* ‏בין השמשות (2)
* טביעה (1)
* ערב (2,3)
* צלילה (1,3)
=ניגודים=
* זריחה (2)
* ציפה (1)
=תרגום=
שקיעת השמש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אסטרונומיה
קטגוריה:חלקי היום
=גיזרון=
מן הפועל שקע
=צירופים=
* מכל שקיעה
* שקיעת דם
* שקיעת החמה
=מילים נרדפות=
* ‏בין השמשות (2)
* טביעה (1)
* ערב (2,3)
* צלילה (1,3)
=ניגודים=
* זריחה (2)
* ציפה (1)
=תרגום=
שקיעת השמש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אסטרונומיה
קטגוריה:חלקי היום
סחת"ם
סַחְתָ"ם
# סירת תותחנים.
סמאו"ג
סַמְאוּ"ג
# סגן מפקד אוגדה.
חנה
חָנָה
# הקים אוהל או מבנה ארעי אחר על־מנת לשהות במקום.
# עצר את רכבו במקום המיועד לכך.
=גזרון=
* מקבילה מצויה במצרית-קדומה בהגיית חַנֻ ([https://simondschweitzer.github.io/aed/117790.html ḫn.w]) מילולית בהוראת:'מקום-מנוחה', מגורים. להלן הירוגליף:
:<hiero>Aa1:N35-W24-Z7:O1</hiero>
=נגזרות=
* חניה
* מחנה
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (2)
=ראו גם=
* מחנה
* תחנה
חַנָּה
# אשתו של אלקנה ואמו של שמואל הנביא, שמסופר עליה בשני הפרקים הראשונים בספר שמואל א'.
#:* .
#:* .
#:* .
# שם פרטי לנקבה.
=צירופים=
* תפילת חנה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דמויות מקראיות
קטגוריה:שמות
חָנָה
# הקים אוהל או מבנה ארעי אחר על־מנת לשהות במקום.
# עצר את רכבו במקום המיועד לכך.
=גזרון=
* מקבילה מצויה במצרית-קדומה בהגיית חַנֻ ([https://simondschweitzer.github.io/aed/117790.html ḫn.w]) מילולית בהוראת:'מקום-מנוחה', מגורים. להלן הירוגליף:
:<hiero>Aa1:N35-W24-Z7:O1</hiero>
=נגזרות=
* חניה
* מחנה
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (2)
=ראו גם=
* מחנה
* תחנה
חַנָּה
# אשתו של אלקנה ואמו של שמואל הנביא, שמסופר עליה בשני הפרקים הראשונים בספר שמואל א'.
#:* .
#:* .
#:* .
# שם פרטי לנקבה.
=צירופים=
* תפילת חנה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דמויות מקראיות
קטגוריה:שמות
חסד נעורים
חֶסֶד נְעוּרִים
# מסירות ותמיכה של אדם (בדרך כלל בת זוג) ברעהו בצעירותם של השניים. (בדר"כ במבט לאחור)
#:* ([https://he.wikisource.org/wiki/%D7%A0%D7%90%D7%95%D7%9D_%D7%94%D7%A0%D7%99%D7%A6%D7%97%D7%95%D7%9F_%D7%A9%D7%9C_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D_%D7%91%D7%92%D7%99%D7%9F נאום הניצחון של מנחם בגין]).
#:* .
=צירופים=
* זכר חסד נעורים
=ראו גם=
* הכרת טובה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
חֶסֶד נְעוּרִים
# מסירות ותמיכה של אדם (בדרך כלל בת זוג) ברעהו בצעירותם של השניים. (בדר"כ במבט לאחור)
#:* ([https://he.wikisource.org/wiki/%D7%A0%D7%90%D7%95%D7%9D_%D7%94%D7%A0%D7%99%D7%A6%D7%97%D7%95%D7%9F_%D7%A9%D7%9C_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D_%D7%91%D7%92%D7%99%D7%9F נאום הניצחון של מנחם בגין]).
#:* .
=צירופים=
* זכר חסד נעורים
=ראו גם=
* הכרת טובה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
הוי
הוֹי
# מילת קריאה המבטאת יגון או אבל.
#:* .
# מילת פתיחה לתוכחה קשה ומאיימת.
#:* .
# קריאת זירוז.
#:* .
= מילים נרדפות =
* אבוי
* אהה
* אוי
* אללי
= ניגודים =
* האח
* הידד

קטגוריה:מילות קריאה
קטגוריה:מילים מקראיות
הוֹי
# מילת קריאה המבטאת יגון או אבל.
#:* .
# מילת פתיחה לתוכחה קשה ומאיימת.
#:* .
# קריאת זירוז.
#:* .
= מילים נרדפות =
* אבוי
* אהה
* אוי
* אללי
= ניגודים =
* האח
* הידד

קטגוריה:מילות קריאה
קטגוריה:מילים מקראיות
אוטריאד
אוֹטְרִיאָד
# יחידת פרטיזנים רשמית.
#:* גילויי אנטישמיות מצידם של פרטיזנים רוסים דחפו יהודים להצטרף לאוטריאד של האחים ביילסקי.
#:* "היתה זו הפלוגה („אוטריאד“) הפארטיזאנית הראשונה, שמפקדיה יהודים ושפת הפיקוד בה אידיש." ("על המשמר", 9 בפברואר 1945, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* отряд, "קבוצה"; יחידה צבאית, גדוד, פלגה.
=ראו גם=
* פרטיזן

קטגוריה:צבא
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הרוסית
=גיזרון=
* отряд, "קבוצה"; יחידה צבאית, גדוד, פלגה.
=ראו גם=
* פרטיזן

קטגוריה:צבא
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הרוסית
עקרון
עִקָּרוֹן
# הנחת יסוד, עמדה בלתי מתפשרת.
#:* עקרון אי הוודאות
=גיזרון=
* מן המילה עיקר בלשון חז"ל שמשמעה שורש ויסוד. ובהשאלה דבר חָשׁוּב.
=צירופים=
* עיקרון מנחה
עֶקְרוֹן
# אחת מערי הפלשתים, הנמצאת במחוז הדרום בישראל. על‏‏ חורבותיה הוקמו עיר מודרנית והמושבה מזכרת בתיה.
=גיזרון=
* מן המילה עיקר בלשון חז"ל שמשמעה שורש ויסוד. ובהשאלה דבר חָשׁוּב.
=צירופים=
* עיקרון מנחה
עֶקְרוֹן
# אחת מערי הפלשתים, הנמצאת במחוז הדרום בישראל. על‏‏ חורבותיה הוקמו עיר מודרנית והמושבה מזכרת בתיה.
הסתלבט
הִסְתַּלְבֵּט
# התבטל, נח
#* איזה כיף להסתלבט על חוף הים
# לעג למישהו, התבדח על חשבונו של מישהו, עשה צחוק ממישהו
#:* מה אתה מסתלבט (בד"כ במלעיל) עלי?
= נגזרות =
* סתלבט
: 

קטגוריה:סלנג
=מילים נרדפות=
* עבד

<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
הִסְתַּלְבֵּט
# התבטל, נח
#* איזה כיף להסתלבט על חוף הים
# לעג למישהו, התבדח על חשבונו של מישהו, עשה צחוק ממישהו
#:* מה אתה מסתלבט (בד"כ במלעיל) עלי?
= נגזרות =
* סתלבט
: 

קטגוריה:סלנג
אגוצנטריות
אֵגוֹצֶנְטְרִיּוּת
# חוסר היכולת לראות דברים מנקודת מבטו של הזולת.
# חוסר יכולתו של הילד (בשלב הקדם אופרציונלי) לפתח אמפתיה ולהבין את נקודת המבט של זולתו.
=גיזרון=
הלחם המילים לטיניות ego (אגו) שפירושה אני ו־centrum (צנטרום) שפירושה מרכז.
=נגזרות=
* אגוצנטרי
=ראו גם=
* נרקיסיזם
* אגואיזם
אֵגוֹצֶנְטְרִיּוּת
# חוסר היכולת לראות דברים מנקודת מבטו של הזולת.
# חוסר יכולתו של הילד (בשלב הקדם אופרציונלי) לפתח אמפתיה ולהבין את נקודת המבט של זולתו.
=גיזרון=
הלחם המילים לטיניות ego (אגו) שפירושה אני ו־centrum (צנטרום) שפירושה מרכז.
=נגזרות=
* אגוצנטרי
=ראו גם=
* נרקיסיזם
* אגואיזם
הסתודד
הִסְתּוֹדֵד
# דיבר עם מישהו באופן חשאי כדי שאף אחד אחר פרט לבן שיחו לא ישמע או ידע במה מדובר.
=גזרון=
* נגזר משורש ס-ו-ד,השוו: סוד. הפעלים: הִסְתּוֹדֵד, לְהִסְתּוֹדֵד הם פעלים מעברית בת זממנו משורש , בבניין התפעל, משמעותו לחש באופן חשאי, כך שפרט לבן שיחו איש לא ישמע אותו.
הִסְתּוֹדֵד
# דיבר עם מישהו באופן חשאי כדי שאף אחד אחר פרט לבן שיחו לא ישמע או ידע במה מדובר.
=גזרון=
* נגזר משורש ס-ו-ד,השוו: סוד. הפעלים: הִסְתּוֹדֵד, לְהִסְתּוֹדֵד הם פעלים מעברית בת זממנו משורש , בבניין התפעל, משמעותו לחש באופן חשאי, כך שפרט לבן שיחו איש לא ישמע אותו.
עמ"ט
עָמָ"ט
# עבודת מטה.

קטגוריה:ראשי תיבות
ע"ץ
עָ"ץ
# עובד צה"ל.

קטגוריה:ראשי תיבות
חלין
חֻלִּין
# חול, מה שאינו קודש, שאין בו קדושה.
#:* בשבת אני נח וקורא, "שובר שגרה" ולא עוסק בענייני חולין.
=צירופים=
* מסכת חולין
* שיחת חולין
=ניגודים=
* קודש
* קדושה
* קדשים
=תרגום=
קטגוריה:ריבויים
קטגוריה:ריבוי מופשט
חֻלִּין
# חול, מה שאינו קודש, שאין בו קדושה.
#:* בשבת אני נח וקורא, "שובר שגרה" ולא עוסק בענייני חולין.
=צירופים=
* מסכת חולין
* שיחת חולין
=ניגודים=
* קודש
* קדושה
* קדשים
=תרגום=
קטגוריה:ריבויים
קטגוריה:ריבוי מופשט
בשכבר הימים
בְּשֶכְּבָר הַיָּמִים
# פעם, מזמן, לפני זמן רב.
#:* בְּשֶׁכְּבָר הַיָּמִים עָטְתָה נַפְשִׁי אַרְגָמָן... בְּשֶׁכְּבָר הַיָּמִים... זֶה הָיָה בְּשֶׁכְּבָר הַיָּמִים. (אֲנִי / רחל)
#:* בְּשֶׁכְּבָר הַיָּמִים הָאוֹיֵב הַנּוֹרָא אֶת שֹׁמְרוֹן הֵבִיא בְּמָצוֹר. (יוֹם בְּשׂוֹרָה / רחל)
=ניגודים=
* זה לא כבר
* לא מכבר
=ראו גם=
* משכבר הימים

קטגוריה:צירופים
בְּשֶכְּבָר הַיָּמִים
# פעם, מזמן, לפני זמן רב.
#:* בְּשֶׁכְּבָר הַיָּמִים עָטְתָה נַפְשִׁי אַרְגָמָן... בְּשֶׁכְּבָר הַיָּמִים... זֶה הָיָה בְּשֶׁכְּבָר הַיָּמִים. (אֲנִי / רחל)
#:* בְּשֶׁכְּבָר הַיָּמִים הָאוֹיֵב הַנּוֹרָא אֶת שֹׁמְרוֹן הֵבִיא בְּמָצוֹר. (יוֹם בְּשׂוֹרָה / רחל)
=ניגודים=
* זה לא כבר
* לא מכבר
=ראו גם=
* משכבר הימים

קטגוריה:צירופים
עטה
עָטָה
החרמון עוטה שלג
# לבש, התכסה, התעטף (בבגד, מעיל, מטפחת, טלית, מסכה, שלג) או (חג, אור, מסכה) בהשאלה.
#:* אֲנִי צִפּוֹר מֵתָה, צִפּוֹר אַחַת שֶׁמֵּתָה. צִפּוֹר עוֹטָה מְעִיל אָפׂר. בְּלֶכְתִּי, לֵץ מַפְטִיר לְעֻמָּתִי. (אֲנִי צִפּוֹר מֵתָה / זלדה, פנאי)
#:* הגליל עוטה טלית של לובן (מעריב, 10.2.1950)
#:* בְּשֶׁכְּבָר הַיָּמִים עָטְתָה נַפְשִׁי אַרְגָּמָן. (אֲנִי / רחל)
#:* ירושלים החלה עוטה חג לקראת יום העצמאות. העירייה מקדימה בתליית דגלים בחוצות הבירה. (מעריב, 11.4.1980)
#:* במערכות יחסים אינטימיות ומשמעותיות אנו עוטים מסכות המסתירות את הצרכים האותנטיים, בעיקר משום שלעתים קרובות הצרכים השונים מתנגשים. (חווה אוסטרובסקי, עובדת סוציאלית)
# עטף, כיסה
=גזרון=
*באותה משמעות לעברית ובהגייה דומה, בערבית: "עֲטַה" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%BA%D8%B7%D8%A7 غطا]
=צירופים=
* עטה חרפה
=נגזרות=
*עטיה
*עטוי
*מעטה
=מילים נרדפות=
* לבש
* התעטף
* התכסה
* התעטה
* העטה
* יעט
=ניגודים=
* פשט
* התפשט
* הסיר
=ראו גם=
*עטף

קטגוריה:לבוש
עָטָה
החרמון עוטה שלג
# לבש, התכסה, התעטף (בבגד, מעיל, מטפחת, טלית, מסכה, שלג) או (חג, אור, מסכה) בהשאלה.
#:* אֲנִי צִפּוֹר מֵתָה, צִפּוֹר אַחַת שֶׁמֵּתָה. צִפּוֹר עוֹטָה מְעִיל אָפׂר. בְּלֶכְתִּי, לֵץ מַפְטִיר לְעֻמָּתִי. (אֲנִי צִפּוֹר מֵתָה / זלדה, פנאי)
#:* הגליל עוטה טלית של לובן (מעריב, 10.2.1950)
#:* בְּשֶׁכְּבָר הַיָּמִים עָטְתָה נַפְשִׁי אַרְגָּמָן. (אֲנִי / רחל)
#:* ירושלים החלה עוטה חג לקראת יום העצמאות. העירייה מקדימה בתליית דגלים בחוצות הבירה. (מעריב, 11.4.1980)
#:* במערכות יחסים אינטימיות ומשמעותיות אנו עוטים מסכות המסתירות את הצרכים האותנטיים, בעיקר משום שלעתים קרובות הצרכים השונים מתנגשים. (חווה אוסטרובסקי, עובדת סוציאלית)
# עטף, כיסה
=גזרון=
*באותה משמעות לעברית ובהגייה דומה, בערבית: "עֲטַה" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%BA%D8%B7%D8%A7 غطا]
=צירופים=
* עטה חרפה
=נגזרות=
*עטיה
*עטוי
*מעטה
=מילים נרדפות=
* לבש
* התעטף
* התכסה
* התעטה
* העטה
* יעט
=ניגודים=
* פשט
* התפשט
* הסיר
=ראו גם=
*עטף

קטגוריה:לבוש
צריחה
צְרִיחָה
# השמעת קול חזק, חד וצורם על ידי אדם או בעל חיים; צעקה חזקה שיש בה בדרך כלל הבעת רגש כגון בהלה, כאב, כעס, פחד או שמחה.
#:* בְּרׂב עֲוֹנֵינוּ כָּבְדוּ אֲנָחוֹת, גְּזֵרוֹת עָצְמוּ וּצְרִיחוֹת (אָתָאנוּ, סליחות י"ז בתמוז)
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=מילים נרדפות=
* צעקה
* צרחה
* צווחה
* זעקה
=תרגום=
קטגוריה:קולות
קטגוריה:קְטִילָה (משקל)
צְרִיחָה
# השמעת קול חזק, חד וצורם על ידי אדם או בעל חיים; צעקה חזקה שיש בה בדרך כלל הבעת רגש כגון בהלה, כאב, כעס, פחד או שמחה.
#:* בְּרׂב עֲוֹנֵינוּ כָּבְדוּ אֲנָחוֹת, גְּזֵרוֹת עָצְמוּ וּצְרִיחוֹת (אָתָאנוּ, סליחות י"ז בתמוז)
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=מילים נרדפות=
* צעקה
* צרחה
* צווחה
* זעקה
=תרגום=
קטגוריה:קולות
קטגוריה:קְטִילָה (משקל)
עת
עֵת
# נקודה כלשהי בזמן.
# משך הזמן, תקופה.
=גיזרון=
*השורש המקורי הוא הנגלה במילה עונה. המילה משותפת למספר לשונות שמיות, למשל: ארמית – עַן. מצרית-תיכונה - מן השושלת הפרעונית התיכונה (2050 - 1710 לפנה"ס) מצויה תיבת "עֵתְּ" [https://en.wiktionary.org/wiki/%EA%9C%A3t#Egyptian ꜣt] , בהוראת - זמן באופן כללי, זמן מה , רגע.
*3: אוגריתית - עתו, t-w-' 𐎀𐎚𐎆 בהוראת - "להזדמן". בלשון אמורית שנכחדה - ע-ת-י.ערבית דרומית קדומה - עֲאתוֹ, tw' - להגיע, לעזוב.ארמית - [https://en.wiktionary.org/wiki/%D7%90%D7%AA%D7%90#Aramaic אֲתָא], בהוראת להגיע, להגיע למחוז חפצך, להביא.ערבית - אָתָּא, أتى מזומן,בא .געז - אָתַּוֲו, አተወ .
* במגילת ספר היובלים (א, ד') הכתוב בעברית בתר-מקראית מופיע הצירוף "מחלקות-העיתים" כמושג טכני לחלוקת הזמן לשבועות ויובלים.
=צירופים=
*בה בעת
*בעת ובעונה אחת
*כתב עת
*לעת מצוא
*מעת לעת
*עתותיו בידו
*צוק העתים
=נגזרות=
*כעת
*לעתים
*עתה
*עתוי
*עתון
*עתי
=תרגום=
קטגוריה:זמן
עֵת
# נקודה כלשהי בזמן.
# משך הזמן, תקופה.
=גיזרון=
*השורש המקורי הוא הנגלה במילה עונה. המילה משותפת למספר לשונות שמיות, למשל: ארמית – עַן. מצרית-תיכונה - מן השושלת הפרעונית התיכונה (2050 - 1710 לפנה"ס) מצויה תיבת "עֵתְּ" [https://en.wiktionary.org/wiki/%EA%9C%A3t#Egyptian ꜣt] , בהוראת - זמן באופן כללי, זמן מה , רגע.
*3: אוגריתית - עתו, t-w-' 𐎀𐎚𐎆 בהוראת - "להזדמן". בלשון אמורית שנכחדה - ע-ת-י.ערבית דרומית קדומה - עֲאתוֹ, tw' - להגיע, לעזוב.ארמית - [https://en.wiktionary.org/wiki/%D7%90%D7%AA%D7%90#Aramaic אֲתָא], בהוראת להגיע, להגיע למחוז חפצך, להביא.ערבית - אָתָּא, أتى מזומן,בא .געז - אָתַּוֲו, አተወ .
* במגילת ספר היובלים (א, ד') הכתוב בעברית בתר-מקראית מופיע הצירוף "מחלקות-העיתים" כמושג טכני לחלוקת הזמן לשבועות ויובלים.
=צירופים=
*בה בעת
*בעת ובעונה אחת
*כתב עת
*לעת מצוא
*מעת לעת
*עתותיו בידו
*צוק העתים
=נגזרות=
*כעת
*לעתים
*עתה
*עתוי
*עתון
*עתי
=תרגום=
קטגוריה:זמן
ג'מוס
גָ'מוּס
# מין בקר גדול וחזק, בעל פרווה דקה ושחורה וקרניים גדולות. חי בקרבת מקווי־מים, ונוהג לרבוץ בהם ברוב שעות היום.
#:* "[...] השנה הובאו כ־40 ג'מוסים מעמק בטייחה לשמורת החולה, כדי לחדש כקדם את ימיהם של הג'מוסים בשטחי החולה." ("מעריב", 17 בדצמבר 1967, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
# אדם גדול ושרירי.
=מילים נרדפות=
*בופלו (1)
*כוי (1)
*תאו (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=מילים נרדפות=
*בופלו (1)
*כוי (1)
*תאו (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
יורש עצר
יוֹרֵשׁ עֶצֶר
# מי שעתיד לעלות על כסא‏‏־המלכות ברגע שיתפנה.
=גיזרון=
* המילה "עֶצֶר" מופיעה פעם יחידה בתנ"ך, כחלק מצירוף זה.
* אוגריתית "עצר" - "עוּשׂרִין" "ủṯrynי" בהוראת יורש-עצר, נסיך, שם זה נגזר משורש קדם-שמי המורכב מן (תחילית ע -ān) + ("תר" - [http://journals.pan.pl/Content/108812/PDF/FoliaOrientalia+55-18+16Watson.pdf?handler=pdf tr]. "תר-אחרי", בהוראת "עקב-אחרי") .
* חורית מושאלת כאכדית "עֻשְׁרִאַנִ" ušriani - עוצר.
=פרשנים מפרשים=
* א. ואפס עצור ועזוב (דברים לב, לו) • רש"י: עצור - נושע על ידי עוצר ומושל שיעצור בהם • עצר הם האוצרות העצורים בארמון המלכים (עפ"י הרלב"ג)
* ב. זה יעצור בעמי (שמואל א, ט, יז) • רש"י: יעצר בעמי - ימשול כמו עצור ועזוב כך דרך המושל לעצור העם במלחמה שלא יתפזרו ולא יתפשטו זה מזה ולעצור בכל אחד מעשות רעה • רד"ק: יעצר - ימלוך כמו יורש עצר יורש מלוכה ונקרא המלך עוצר לפי שעוצר העם שלא ילכו ושלא יעשו דבר אלא ברשותו (ובהמשך מסביר בדרך אחרת שהמלך עוצר את אוייבי עמו) • מצודות: יעצור - ימשול על שם שעוצר ומעכב בעמו מלעשות דבר שלא ברשות.
=ראו גם=
*בן מלך
*יורש
*נסיך
=סמוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
* המילה "עֶצֶר" מופיעה פעם יחידה בתנ"ך, כחלק מצירוף זה.
* אוגריתית "עצר" - "עוּשׂרִין" "ủṯrynי" בהוראת יורש-עצר, נסיך, שם זה נגזר משורש קדם-שמי המורכב מן (תחילית ע -ān) + ("תר" - [http://journals.pan.pl/Content/108812/PDF/FoliaOrientalia+55-18+16Watson.pdf?handler=pdf tr]. "תר-אחרי", בהוראת "עקב-אחרי") .
* חורית מושאלת כאכדית "עֻשְׁרִאַנִ" ušriani - עוצר.
=פרשנים מפרשים=
* א. ואפס עצור ועזוב (דברים לב, לו) • רש"י: עצור - נושע על ידי עוצר ומושל שיעצור בהם • עצר הם האוצרות העצורים בארמון המלכים (עפ"י הרלב"ג)
* ב. זה יעצור בעמי (שמואל א, ט, יז) • רש"י: יעצר בעמי - ימשול כמו עצור ועזוב כך דרך המושל לעצור העם במלחמה שלא יתפזרו ולא יתפשטו זה מזה ולעצור בכל אחד מעשות רעה • רד"ק: יעצר - ימלוך כמו יורש עצר יורש מלוכה ונקרא המלך עוצר לפי שעוצר העם שלא ילכו ושלא יעשו דבר אלא ברשותו (ובהמשך מסביר בדרך אחרת שהמלך עוצר את אוייבי עמו) • מצודות: יעצור - ימשול על שם שעוצר ומעכב בעמו מלעשות דבר שלא ברשות.
=ראו גם=
*בן מלך
*יורש
*נסיך
=סמוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
דרדלה
דַּרְדָּלֶה
# רופס, חלשלוש, לא יציב.
#:*המלפפונים נראים דרדלה, הם כבר שבוע במקרר.
#:*אם תוקפים באיראן זה צריך להיות בעוצמה, תגובה דרדלה שכזאת רק מציגה את ישראל באופן מגוחך. (השר איתמר בן גביר, אפריל 2024).
=גיזרון=
*רוביק רוזנטל סבור כי נעשה חילוף ל/ר מן 
*אמנון שפירא טוען דאַר ([https://www.iddish.co.il/Dictionary.aspx חפשו: דאר]) בהוראת צנום, שדוף + הכפלת דאר + לֶה הנפוצה ביידיש להקטנה
* dertli – חולני, מבסיס dert – כאב, מצוקה, צער, והסיומת li- לתארים.
=ראו גם=
*מצ'וקמק
*נמושה
=גיזרון=
*רוביק רוזנטל סבור כי נעשה חילוף ל/ר מן 
*אמנון שפירא טוען דאַר ([https://www.iddish.co.il/Dictionary.aspx חפשו: דאר]) בהוראת צנום, שדוף + הכפלת דאר + לֶה הנפוצה ביידיש להקטנה
* dertli – חולני, מבסיס dert – כאב, מצוקה, צער, והסיומת li- לתארים.
=ראו גם=
*מצ'וקמק
*נמושה
לעולם
לְעוֹלָם
# לתמיד, לנֶצַח.
#:* .
# אף פעם לא (במשפטי שלילה בהווה ובעתיד).
#:* אני לא מתכנן לחזור לשם לעולם אחרי כל מה שראיתי שם.
#:* לעולם אל תאמר אל תאמר "לעולם לא"!(פתגם לועזי)
=מקור=
* מן המקרא. משמעותו כל עוד העולם קיים. 
* הביטוי משמש אך ורק לעתיד, במשמעות עבר הביטוי הפוך-מעולם.
* לפעמים גם בלי ל' תחילית כמו באחוזת עולם.
* אוגריתית מן "עלילות אקהת": עללמי - ʕllmy , בהוראת - הזבח למען רפאים (=rāpiˀūma), לעולם, ניצחי . בלשנים אחרים הציעו לפרש התיבה האוגריתית "עללמי" - על פי עול+מאִין, מילולית: "עול-שלי", פירוש "זה שתופס את השלטון בכוח" .
=צירופים=
* לעולם ועד
* לעולם לא
* לעולם לא עוד
* טעות לעולם חוזר
* טעות לעולם חוזרת
* לא לעולם חוסן
* לעולם בעקבות השמש
=מילים נרדפות=
במשמעות מספר 1:
* לעד
* לעולם ועד
במשמעות מספר 2:
* אף פעם לא
* אף לא פעם אחת
* לעולם לא
=תרגום=
במשמעות מספר 1:
במשמעות מספר 2:
=ראו גם=
* מעולם
* עד
=סמוכין=
קטגוריה:תואר־הפועל
=מקור=
* מן המקרא. משמעותו כל עוד העולם קיים. 
* הביטוי משמש אך ורק לעתיד, במשמעות עבר הביטוי הפוך-מעולם.
* לפעמים גם בלי ל' תחילית כמו באחוזת עולם.
* אוגריתית מן "עלילות אקהת": עללמי - ʕllmy , בהוראת - הזבח למען רפאים (=rāpiˀūma), לעולם, ניצחי . בלשנים אחרים הציעו לפרש התיבה האוגריתית "עללמי" - על פי עול+מאִין, מילולית: "עול-שלי", פירוש "זה שתופס את השלטון בכוח" .
=צירופים=
* לעולם ועד
* לעולם לא
* לעולם לא עוד
* טעות לעולם חוזר
* טעות לעולם חוזרת
* לא לעולם חוסן
* לעולם בעקבות השמש
=מילים נרדפות=
במשמעות מספר 1:
* לעד
* לעולם ועד
במשמעות מספר 2:
* אף פעם לא
* אף לא פעם אחת
* לעולם לא
=תרגום=
במשמעות מספר 1:
במשמעות מספר 2:
=ראו גם=
* מעולם
* עד
=סמוכין=
קטגוריה:תואר־הפועל
רצ"ף
רֶצֶ"ף
# רציפות פעולה.

קטגוריה:ראשי תיבות
ר"ר
ר"ר
# רימון רובה.

קטגוריה:ראשי תיבות
גולן
גּוֹלָן
# עיר לווים ששימשה כעיר מקלט בבשן, בנחלת שבט מנשה.
# רמה באזור צפון־מזרח ארץ ישראל.
# שם פרטי לזכר.
=צירופים=
* רמת הגולן
* גולנצ'יק
* חטיבת גולני
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
=צירופים=
* רמת הגולן
* גולנצ'יק
* חטיבת גולני
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
כרכם
כַּרְכֹּם
# צמח טמיר ניצן נמוך וחסר גבעול ממשפחת האירוסיים, הפורח בסתיו. פרחיו גדולים, צבעיהם מגוונים, צורתם כגביע בעל בסיס צר וארוך.
#:* מצלקות פרחי הכרכום מפיקים תבלין והפיקו בעבר צבע צהוב לצביעת בדים.
= גיזרון =
* לדידו של פרופ' חיים רבין מדובר מילה שאולה מסנסקריט . ואכן, בסנסקריט מופיעה תיבה בהגיית כֻּנְכֻּם,כונכומה ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E0%A4%95%E0%A5%81%E0%A4%99%E0%A5%8D%E0%A4%95%E0%A5%81%E0%A4%AE कुङ्कुम - kuṅkuma]) שהוראתה: זעפרן .
* המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך, בפסוק לעיל, יחד עם צמחי בושם שונים.
* הצמח מזכר כמה וכמה פעמים במשנה ובתוספתא.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פרחים
קטגוריה:מילים מקראיות ממקור לא שמי
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
כַּרְכֹּם
# צמח טמיר ניצן נמוך וחסר גבעול ממשפחת האירוסיים, הפורח בסתיו. פרחיו גדולים, צבעיהם מגוונים, צורתם כגביע בעל בסיס צר וארוך.
#:* מצלקות פרחי הכרכום מפיקים תבלין והפיקו בעבר צבע צהוב לצביעת בדים.
= גיזרון =
* לדידו של פרופ' חיים רבין מדובר מילה שאולה מסנסקריט . ואכן, בסנסקריט מופיעה תיבה בהגיית כֻּנְכֻּם,כונכומה ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E0%A4%95%E0%A5%81%E0%A4%99%E0%A5%8D%E0%A4%95%E0%A5%81%E0%A4%AE कुङ्कुम - kuṅkuma]) שהוראתה: זעפרן .
* המילה מופיעה פעם אחת בתנ"ך, בפסוק לעיל, יחד עם צמחי בושם שונים.
* הצמח מזכר כמה וכמה פעמים במשנה ובתוספתא.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פרחים
קטגוריה:מילים מקראיות ממקור לא שמי
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
Am
Am
# Americium.</br>יסוד כימי אָמֶרִיציוּם (גם: אָמֶרִיקְיוּם), שמספרו האטומי הוא 95.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:קיצורים באנגלית
קטגוריה:יסודות כימיים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:קיצורים באנגלית
קטגוריה:יסודות כימיים
טמיר
טָמִיר
# נסתר, לא גלוי, בלתי־מֻכָּר.
=גיזרון=
* צורה ארמית של בינוני סביל (פָעוּל בעברית, פְעִיל בארמית<ref>Frederick E. Greenspahn, An Introduction to Aramaic, Second Edition, 2003, page 42</ref>), מהפועל טְמַר 'טמן, הסתיר'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_טְמַר.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref>. שורש מקביל באכדית 'טמן באדמה, קבר' וקרוב אל השורש המקראי טמן<ref>[https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%98%D7%9E%D7%9F.1?lang=he מילון קליין].</ref>. מקביל לצורה העברית טמור, במשמע דומה.
* מופיע פעמים ספורות בתלמוד הירושלמי. בתלמוד איטמרו – התחבאו.
=צירופים=
* ההוא טמיר ונעלם
* אשך טמיר
=מילים נרדפות=
* חבוי
* חשאי
* כמוס
* נסתר
* נעלם
* סודי
=ניגודים=
* גלוי
* ידוע
* מֻכָּר
=גיזרון=
* צורה ארמית של בינוני סביל (פָעוּל בעברית, פְעִיל בארמית<ref>Frederick E. Greenspahn, An Introduction to Aramaic, Second Edition, 2003, page 42</ref>), מהפועל טְמַר 'טמן, הסתיר'<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_טְמַר.1?lang=he מילון יסטרוב].</ref>. שורש מקביל באכדית 'טמן באדמה, קבר' וקרוב אל השורש המקראי טמן<ref>[https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%98%D7%9E%D7%9F.1?lang=he מילון קליין].</ref>. מקביל לצורה העברית טמור, במשמע דומה.
* מופיע פעמים ספורות בתלמוד הירושלמי. בתלמוד איטמרו – התחבאו.
=צירופים=
* ההוא טמיר ונעלם
* אשך טמיר
=מילים נרדפות=
* חבוי
* חשאי
* כמוס
* נסתר
* נעלם
* סודי
=ניגודים=
* גלוי
* ידוע
* מֻכָּר
שם לאל
שָׂם לְאַל
# הפך לאַיִן, ביטל, סיכל.
=גיזרון=
* לשון גבוהה. המילה אל מופיעה בצירוף זה במובן לא כלום.
=מילים נרדפות=
* מבטל
* מונע
* מכזיב
=ראו גם=
* לאל ידו
* שם פניו אל
= קישורים חיצוניים =
* [http://hebrew-academy.org.il/2015/11/08/%D7%A9%D7%82%D6%B8%D7%9D-%D7%9C%D6%B0%D7%90%D6%B7%D7%9C/ שם לאל], האקדמיה ללשון העברית

קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=גיזרון=
* לשון גבוהה. המילה אל מופיעה בצירוף זה במובן לא כלום.
=מילים נרדפות=
* מבטל
* מונע
* מכזיב
=ראו גם=
* לאל ידו
* שם פניו אל
= קישורים חיצוניים =
* [http://hebrew-academy.org.il/2015/11/08/%D7%A9%D7%82%D6%B8%D7%9D-%D7%9C%D6%B0%D7%90%D6%B7%D7%9C/ שם לאל], האקדמיה ללשון העברית

קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
רויה
רְוָיָה
# תחושת שובע לאחר שתיית נוזלים מרובה.
#:* לפני היציאה למסע הארוך שתינו לרוויה כדי שלא ניקלע למצב של חוסר נוזלים.
#:* הוא בירך בברכת "לִרְוָיָה!" את הסועדים שהרימו כוסות שתייה קלה. 
# <small>בהשאלה:</small> מינון גבוה עד גבול הקיבולת של דבר־מה בסביבה, או במצב, או בתערובת - המשתלט או מנטרל מרכיבים אחרים.
#:* עקב רוויה במספר עורכי־הדין בשוק, נאלצים חלקם למצוא תעסוקה חלופית.
#:* תוכנת־העריכה של הצילום מאפשרת להגדיל את רוויית הצבעים הבהירים כדי להבליט את הנושא המרכזי (<small>כמודגם בצילום כאן</small>).
=גיזרון=
* מהשורש ר־ו־ה. הפועל רוה.
=צירופים=
* נקודת רוויה
=מילים נרדפות=
* גודש
* הצפה
=ניגודים=
* צימאון
* צָמָא
=ראו גם=
* שׂוֹבַע
* רווי
* מַרְוָה
=גיזרון=
* מהשורש ר־ו־ה. הפועל רוה.
=צירופים=
* נקודת רוויה
=מילים נרדפות=
* גודש
* הצפה
=ניגודים=
* צימאון
* צָמָא
=ראו גם=
* שׂוֹבַע
* רווי
* מַרְוָה
שכחה
שִׁכְחָה
# מצב של אובדן הזיכרון.
# כמות קטנה של דגנים שנשארו בשדה לאחר הקציר, והקוצר חייב להשאירם לעניים.
=גיזרון=
* מן הפועל שכח.
=מילים נרדפות=
* אמנזיה
* נשייה
=מידע נוסף=
ככלל מילים על משקל "קטלה", יש להגות kit-la. ולכן היה צריך להגות את "שכחה" כך: shikh-kha. אך בגלל שנוצר קושי בהגייה של הצירוף ח' ו-כ' רפה, הופך השווא הנח בסוף ההברה הראשונה לשווא נע, המקל על ההגייה.
=קישורים חיצוניים=
* פסיכולוגיה של החינוך, [https://he.wikibooks.org/wiki/%D7%A4%D7%A1%D7%99%D7%9B%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%92%D7%99%D7%94_%D7%A9%D7%9C_%D7%94%D7%97%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%9A/%D7%A4%D7%A8%D7%A7%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%A4%D7%A1%D7%99%D7%9B%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%92%D7%99%D7%94_%D7%97%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%99%D7%AA/%D7%96%D7%99%D7%9B%D7%A8%D7%95%D7%9F_%D7%95%D7%A9%D7%9B%D7%97%D7%94 זיכרון ושכחה], ויקיספר

קטגוריה:תרי"ג מצוות
=גיזרון=
* מן הפועל שכח.
=מילים נרדפות=
* אמנזיה
* נשייה
=מידע נוסף=
ככלל מילים על משקל "קטלה", יש להגות kit-la. ולכן היה צריך להגות את "שכחה" כך: shikh-kha. אך בגלל שנוצר קושי בהגייה של הצירוף ח' ו-כ' רפה, הופך השווא הנח בסוף ההברה הראשונה לשווא נע, המקל על ההגייה.
=קישורים חיצוניים=
* פסיכולוגיה של החינוך, [https://he.wikibooks.org/wiki/%D7%A4%D7%A1%D7%99%D7%9B%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%92%D7%99%D7%94_%D7%A9%D7%9C_%D7%94%D7%97%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%9A/%D7%A4%D7%A8%D7%A7%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%A4%D7%A1%D7%99%D7%9B%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%92%D7%99%D7%94_%D7%97%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%99%D7%AA/%D7%96%D7%99%D7%9B%D7%A8%D7%95%D7%9F_%D7%95%D7%A9%D7%9B%D7%97%D7%94 זיכרון ושכחה], ויקיספר

קטגוריה:תרי"ג מצוות
עלילה
עֲלִילָה
# פעולה, מעשה (של בני אדם או של אלוהים).
# טיעונים חסרי בסיס המובאים בזדון לצורך פגיעה באדם אחר.
# רצף האירועים המחבר בין תחילתה לסופה של יצירה ספרותית.
=גיזרון=
* מן עלל.<ref></ref>
=צירופים=
* העליל עלילה, עלילת דם, עלילת שוא (2)
=מילים נרדפות=
* מעלל, מעשה, פעולה (1)
* עלילות דברים (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1); (2); (3)
=ראו גם=
* דיבה, לשון הרע (2)
* תסריט (3)
=סימוכין=
קטגוריה:ספרות
=גיזרון=
* מן עלל.<ref></ref>
=צירופים=
* העליל עלילה, עלילת דם, עלילת שוא (2)
=מילים נרדפות=
* מעלל, מעשה, פעולה (1)
* עלילות דברים (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1); (2); (3)
=ראו גם=
* דיבה, לשון הרע (2)
* תסריט (3)
=סימוכין=
קטגוריה:ספרות
שוב
שׁוּב
# (<small>בהתייחס לפועל הנזכר לפני או אחרי</small>): עוד פעם, פעם נוספת (פעם שנייה, שלישית ויותר). <small>שֵׁנִית (או בַּשֵּׁנִית) - הכוונה לחזרה רק בפעם השנייה.</small>
# חזר, היה ל-.
#:* "וימים גבלו שבו נדיבים, ודור אכזר וזר - חזר לרחמן". (טודרוס בן יהודה אבולעפיה/"חלאים מעשה חושב")
=גזרון=
* לדעת אברהם אבן־שושן המקור הוא בספרות התלמודית ולא המקראית, מארמית – תּוּב או תּוּ (בחילופי ש־ת מהאות הפרוטו־שמית ṯ). לדוגמא, בתרגום אונקולוס:"וַאֲמַר מִתַּב אִתּוּב לְוָתָךְ כְּעִדָּן דְּאַתּוּן קַיָּמִין".(אונקולוס לבראשית יח פסוק י) מִתַּב אִתּוּב = שוב אשוב. 

* יש קרבת משמעות בין תואר־הפועל "שוב" לבין הפועל "שוב". בשני המקרים מדובר על חזרה. ש־ו־ב המקראי קדם ל-ח־ז־ר התלמודי ( לעומת ).
:: * 
:: *
=צירופים=
* שוב ושוב
=מילים נרדפות=
* מחדש
* הדרן
=ניגודים=
* די
* הרף
* מספיק
* עד כאן
* עצור
=מידע נוסף=
# האם "מותר" לומר "שוב פעם" ? על טאוטולוגיה של הצרף - 
# על טאוטולוגיה בלשון חברי הכנסת, 

קטגוריה:תואר־הפועל
=הערות שוליים=====שׁוּב
# (<small>בהתייחס לפועל הנזכר לפני או אחרי</small>): עוד פעם, פעם נוספת (פעם שנייה, שלישית ויותר). <small>שֵׁנִית (או בַּשֵּׁנִית) - הכוונה לחזרה רק בפעם השנייה.</small>
# חזר, היה ל-.
#:* "וימים גבלו שבו נדיבים, ודור אכזר וזר - חזר לרחמן". (טודרוס בן יהודה אבולעפיה/"חלאים מעשה חושב")
=גזרון=
* לדעת אברהם אבן־שושן המקור הוא בספרות התלמודית ולא המקראית, מארמית – תּוּב או תּוּ (בחילופי ש־ת מהאות הפרוטו־שמית ṯ). לדוגמא, בתרגום אונקולוס:"וַאֲמַר מִתַּב אִתּוּב לְוָתָךְ כְּעִדָּן דְּאַתּוּן קַיָּמִין".(אונקולוס לבראשית יח פסוק י) מִתַּב אִתּוּב = שוב אשוב. 

* יש קרבת משמעות בין תואר־הפועל "שוב" לבין הפועל "שוב". בשני המקרים מדובר על חזרה. ש־ו־ב המקראי קדם ל-ח־ז־ר התלמודי ( לעומת ).
:: * 
:: *
=צירופים=
* שוב ושוב
=מילים נרדפות=
* מחדש
* הדרן
=ניגודים=
* די
* הרף
* מספיק
* עד כאן
* עצור
=מידע נוסף=
# האם "מותר" לומר "שוב פעם" ? על טאוטולוגיה של הצרף - 
# על טאוטולוגיה בלשון חברי הכנסת, 

קטגוריה:תואר־הפועל
הציף
הֵצִיף
# כיסה במים, הטביע במים.
# שטף וכיסה, מילא על גדותיו.
#:* היבואן הציף את השוק בסחורה זולה מאוד, כדי לכבוש את השוק ו"לשבור" את הייצור המקומי במחירי־היצף.
#:* דמעות אושר הציפו את עיניו.
# גרם לדבר מה לצוף על פני המים.
# העלה דבר מה נסתר או נשכח למודעות או לדיון.
=גיזרון=
* מן צ-ו-ף. ארמית: טוף.
=מידע נוסף=
* לפי גזרת הפעלים שהאות האמצעית בשורש שלהם היא ו"ו יש להגות <big>he</big>tsif (כמו: הֵקים, הֵביא, הֵסיר, הֵאיר) ולא <big>hi</big>tsif (כמו פעלים שהאות הראשונה בשורש היא נ' – הִפִּיל, הִצִּיל, הִשִּיר, הִשִּיל וכדומה). אך יש גם יוצאים מן הכלל.
=מילים נרדפות=
* הטביע (1)
* השקיע (1)
* שטף (1), (2)
* גדש (2)
* הגדיש (2)
=ראו גם=
* הצפה
* ציפה
* מצוף
* ציפה (פ"י)
=גיזרון=
* מן צ-ו-ף. ארמית: טוף.
=מידע נוסף=
* לפי גזרת הפעלים שהאות האמצעית בשורש שלהם היא ו"ו יש להגות <big>he</big>tsif (כמו: הֵקים, הֵביא, הֵסיר, הֵאיר) ולא <big>hi</big>tsif (כמו פעלים שהאות הראשונה בשורש היא נ' – הִפִּיל, הִצִּיל, הִשִּיר, הִשִּיל וכדומה). אך יש גם יוצאים מן הכלל.
=מילים נרדפות=
* הטביע (1)
* השקיע (1)
* שטף (1), (2)
* גדש (2)
* הגדיש (2)
=ראו גם=
* הצפה
* ציפה
* מצוף
* ציפה (פ"י)
הסעיר
הִסְעִיר
# גרם להתרגשות עזה.
#:* המפגש בין שני האחים שלא נפגשו 60 שנה - הסעיר את רוחם.
# גרם לרוגז וכעס רב.
#:* הידיעה שהחיילים נפלו בקרב בגלל העדר ציוד לחימה מתאים - הסעירה את בני־המשפחות.
=גיזרון=
* השורש ס־ע־ר מקורו במילה האכדית ŠARU שפירושה רוח חזקה.
=צירופים=
* הסעיר את נפשו
* הסעיר את רוחו
=ראו גם=
* סופה
* סערה בכוס תה
* פלוגת־סער
* רובה־סער
הִסְעִיר
# גרם להתרגשות עזה.
#:* המפגש בין שני האחים שלא נפגשו 60 שנה - הסעיר את רוחם.
# גרם לרוגז וכעס רב.
#:* הידיעה שהחיילים נפלו בקרב בגלל העדר ציוד לחימה מתאים - הסעירה את בני־המשפחות.
=גיזרון=
* השורש ס־ע־ר מקורו במילה האכדית ŠARU שפירושה רוח חזקה.
=צירופים=
* הסעיר את נפשו
* הסעיר את רוחו
=ראו גם=
* סופה
* סערה בכוס תה
* פלוגת־סער
* רובה־סער
מחאה
מְחָאָה
# הבעת התנגדות.
=גיזרון=
* לשון חז"ל שם פעולה מ מָחָה (ב). למחה א נהוג יותר מְחִיָּה.
=צירופים=
* שיר מחאה
* תנועת מחאה
=ראו גם=
*הפגנה
*קובלנה
*מְחִיָּה
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, מהשפה פנימה: [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8911390 "החידוש החשוב הזה נתקל בהתנגדות."]. "הארץ", 10 ביוני 2020. (על המילים: הפגנה, מחאה, הצהרה)

קטגוריה:סוציולוגיה
=גיזרון=
* לשון חז"ל שם פעולה מ מָחָה (ב). למחה א נהוג יותר מְחִיָּה.
=צירופים=
* שיר מחאה
* תנועת מחאה
=ראו גם=
*הפגנה
*קובלנה
*מְחִיָּה
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, מהשפה פנימה: [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8911390 "החידוש החשוב הזה נתקל בהתנגדות."]. "הארץ", 10 ביוני 2020. (על המילים: הפגנה, מחאה, הצהרה)

קטגוריה:סוציולוגיה
אחרון
אַחֲרוֹן
# בסוף, אחרי כל השאר.
#:* .
#:* .
#:* .
# שנמצא בקצה
#:* ועד הים האחרון יהיה גבולכם
=גזרון=
* מן אַחַר. מקובל להבין כי אחרון הוא זה שאין אחריו עוד (באותו סדר מניה לפחות) אך יש מקורות בהן אחרון הוא יחסי לזה שלפניו ועדיין יש אחריו ראו מידע נוסף.
* אכדית: ahru-un-u; סורית־ארמית: אַחְרָיָה; ערבית: أخير, אָחִיר.
* מצרית כתובה בכתב חרטומים, תוך איבוד העיצור הגרוני בהגיית הָא ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%B8%A5%EA%9C%A3#Egyptian ḥꜣ]) בהוראת מאחור, סביב. להלן ההירוגליף:
:<hiero>HA-A-D1</hiero>
=צירופים=
* אחרון אחרון חביב
* המוהיקני האחרון
* מים אחרונים
* נביאים אחרונים
* עד דור אחרון
* עד טיפת הדם האחרונה
* צוחק מי שצוחק אחרון
* תפוס לשון אחרון
=מילים נרדפות=
* סופי
* קיצון
=מידע נוסף=
התואר אחרון ניתן בדרך כלל לזה שבסוף ואין אחריו. אמנם נושא זה שנוי בויכוח לשוני ואף תיאולוגי שכן על פי הבנה זו טענו הנוצרים שבפסוק הנביא מודיע כי לא יהיה עוד בית מקדש (שלישי, כאמונת היהודים) אך חכמים טענו שהמילה אחרון אינה בהכרח סופית כמו בפסוק וכן והיה אחריו עוד שלישי.
=תרגום=
קטגוריה:כיוונים
קטגוריה:תואר־הפועל
=גזרון=
* מן אַחַר. מקובל להבין כי אחרון הוא זה שאין אחריו עוד (באותו סדר מניה לפחות) אך יש מקורות בהן אחרון הוא יחסי לזה שלפניו ועדיין יש אחריו ראו מידע נוסף.
* אכדית: ahru-un-u; סורית־ארמית: אַחְרָיָה; ערבית: أخير, אָחִיר.
* מצרית כתובה בכתב חרטומים, תוך איבוד העיצור הגרוני בהגיית הָא ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%B8%A5%EA%9C%A3#Egyptian ḥꜣ]) בהוראת מאחור, סביב. להלן ההירוגליף:
:<hiero>HA-A-D1</hiero>
=צירופים=
* אחרון אחרון חביב
* המוהיקני האחרון
* מים אחרונים
* נביאים אחרונים
* עד דור אחרון
* עד טיפת הדם האחרונה
* צוחק מי שצוחק אחרון
* תפוס לשון אחרון
=מילים נרדפות=
* סופי
* קיצון
=מידע נוסף=
התואר אחרון ניתן בדרך כלל לזה שבסוף ואין אחריו. אמנם נושא זה שנוי בויכוח לשוני ואף תיאולוגי שכן על פי הבנה זו טענו הנוצרים שבפסוק הנביא מודיע כי לא יהיה עוד בית מקדש (שלישי, כאמונת היהודים) אך חכמים טענו שהמילה אחרון אינה בהכרח סופית כמו בפסוק וכן והיה אחריו עוד שלישי.
=תרגום=
קטגוריה:כיוונים
קטגוריה:תואר־הפועל
אפרת
אֶפְרָת
# נחלת שבט אפרים.
# שם פרטי לנקבה.
=מילים נרדפות=
* אפרים (1)
=תרגום=
קטגוריה:שמות
=מילים נרדפות=
* אפרים (1)
=תרגום=
קטגוריה:שמות
הצטינות
הִצְטַיְּנוּת
# רמת הישגים גבוהה במיוחד (בציונים בדרך כלל נמדד בציון של 90 או 95 ומעלה).