OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
נמושה
נְמוּשָׁה
# אדם זקן וחלש. ממעמד חברתי נמוך.
# אדם בעל אופי חלש. 
#:* יאללה קפוץ כבר נמושה!!!
=פרשנים מפרשים=
*אמר רבי יוחנן למה נקראו שמן נמושות? שהן באות בסוף. אבא שאול היה קורא אותן משושות. אית תניי תני נמושות ואית תניי תני משושות מאן דאמר נמושות שהן באין בסוף ומ"ד משושות שהן ממשמשים ובאין.( תלמוד ירושלמי מסכת פאה פרק ח )
* תרגום מתלמוד בבלי: מי הם הנמושות? רבי יוחנן אמר זקנים שהולכים על מקלם. ריש לקיש אמר לוקטים אחר לוקטים.
=מילים נרדפות=
*חלשלוש
*רופס
*דרדלה
*חסר עמוד שדרה
=ניגודים=
* מלח הארץ
=תרגום=
* ספרדית: (2)
=פרשנים מפרשים=
*אמר רבי יוחנן למה נקראו שמן נמושות? שהן באות בסוף. אבא שאול היה קורא אותן משושות. אית תניי תני נמושות ואית תניי תני משושות מאן דאמר נמושות שהן באין בסוף ומ"ד משושות שהן ממשמשים ובאין.( תלמוד ירושלמי מסכת פאה פרק ח )
* תרגום מתלמוד בבלי: מי הם הנמושות? רבי יוחנן אמר זקנים שהולכים על מקלם. ריש לקיש אמר לוקטים אחר לוקטים.
=מילים נרדפות=
*חלשלוש
*רופס
*דרדלה
*חסר עמוד שדרה
=ניגודים=
* מלח הארץ
=תרגום=
* ספרדית: (2)
נמש
נֶמֶשׁ
#מצבור של מלנין על־פני הפנים בצורת נקודה.
=מילים נרדפות=
*כתם שמש
*שׁוּמָה
נָמַשׁ
# היה למוחשי.
=גיזרון=
*הפועל מופיע פעם אחת במקרא. שורשו לא התבהר עד תומו, ותלוי בפרשנות.
=פרשנים מפרשים=
#ע"פ רש"י והמדרשים – נעשה ממשי הניתן למשוש. השורש .
#לפי תרגום אונקלוס – סר והסתלק כמו מש. השורש .
#ע"פ אחרים, כגון ר' חיים פלטיאל – צורה מקוצרת של נמשה (השורש ), שמשמעותו קרובה אל נמשך. 

קטגוריה:מילים עלומות שורש
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=מילים נרדפות=
*כתם שמש
*שׁוּמָה
נָמַשׁ
# היה למוחשי.
=גיזרון=
*הפועל מופיע פעם אחת במקרא. שורשו לא התבהר עד תומו, ותלוי בפרשנות.
=פרשנים מפרשים=
#ע"פ רש"י והמדרשים – נעשה ממשי הניתן למשוש. השורש .
#לפי תרגום אונקלוס – סר והסתלק כמו מש. השורש .
#ע"פ אחרים, כגון ר' חיים פלטיאל – צורה מקוצרת של נמשה (השורש ), שמשמעותו קרובה אל נמשך. 

קטגוריה:מילים עלומות שורש
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
זח
זָח
# זז וניתק ממקום שהיה.
#:*.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעמיים במקרא.
* לדעת רש"י השורש ערבי. לדעת הרמב"ן יזח כמו יסח.
* בארמית שומרונית - [https://books.google.co.il/books?id=6K-9CwAAQBAJ&pg=PA225&lpg=PA257&dq#v=onepage&q&f=false זוח] בהוראת תנועה, תזוזה ראו - "די יזוחון עינהון מן מקדשה" בהוראת לא יזיזו מבטם מן הקודש. בבנין אפעל, בצורת הזה בהוראת - זרק, הטיל. בבנין אתפעל השומרוני, "אחזו" בהוראת סקל.
=צירופים=
* זחה דעתו
=נגזרות=
* הזחה
* זחיה
* זחוח
* זחיחות
* זחון
* מזח
=מילים נרדפות=
* הסיח
* זע
* מש
=ראו גם=
*הסחה
 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעמיים במקרא.
* לדעת רש"י השורש ערבי. לדעת הרמב"ן יזח כמו יסח.
* בארמית שומרונית - [https://books.google.co.il/books?id=6K-9CwAAQBAJ&pg=PA225&lpg=PA257&dq#v=onepage&q&f=false זוח] בהוראת תנועה, תזוזה ראו - "די יזוחון עינהון מן מקדשה" בהוראת לא יזיזו מבטם מן הקודש. בבנין אפעל, בצורת הזה בהוראת - זרק, הטיל. בבנין אתפעל השומרוני, "אחזו" בהוראת סקל.
=צירופים=
* זחה דעתו
=נגזרות=
* הזחה
* זחיה
* זחוח
* זחיחות
* זחון
* מזח
=מילים נרדפות=
* הסיח
* זע
* מש
=ראו גם=
*הסחה
 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מש
מָשׁ
# פינה את המקום; עזב; הסתלק.
=גיזרון=
* מן המקרא.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מילה גזורה
מַשׁ
#מין קטנית בסוג לוביה, שמוצאו מהמזרח הרחוק.
#:* אני נוהג להנביט את זרעי המש כי אמרו לי שהמש בריא ממש.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:קטניות
מַשׁ
# שמו של עם קדום בתנ"ך מבני שם בן נח.
=גיזרון=
* מן המקרא.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מילה גזורה
מַשׁ
#מין קטנית בסוג לוביה, שמוצאו מהמזרח הרחוק.
#:* אני נוהג להנביט את זרעי המש כי אמרו לי שהמש בריא ממש.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:קטניות
מַשׁ
# שמו של עם קדום בתנ"ך מבני שם בן נח.
אמור
אָמוּר
# מה שנאמר. שאמרו אותו. שדברו עליו שדיבור התייחס אליו.
# אמור ל־ נדרש ל־ עשוי ל־
#:* אתה רואה דמות מתקרבת? אני חושב שזה הוא, זה אמור להיות הוא. 
#:* אני לא אמור לעשות את כל העבודה השחורה של כולכם.
=גיזרון=
# בינוני פעול מן אמר. המילה מופיעה פעם במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל. 
# משמעות זו נמצאת פעם אחת במדרש. רב האי גאון פירש שהכוונה במדרש היא "מיועדת", בדומה ל"מאמר" בלשון חז"ל.
=צירופים=
*כבר מלתך אמורה
=מילים נרדפות=
* נזכר
* מדובר
* קרוא, קרוי
* ראוי(2)
=תרגום=
* ערבית: (1)
* ערבית: (2)
=ראו גם=
* אֵמוּרִים 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אָמוּר
# מה שנאמר. שאמרו אותו. שדברו עליו שדיבור התייחס אליו.
# אמור ל־ נדרש ל־ עשוי ל־
#:* אתה רואה דמות מתקרבת? אני חושב שזה הוא, זה אמור להיות הוא. 
#:* אני לא אמור לעשות את כל העבודה השחורה של כולכם.
=גיזרון=
# בינוני פעול מן אמר. המילה מופיעה פעם במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל. 
# משמעות זו נמצאת פעם אחת במדרש. רב האי גאון פירש שהכוונה במדרש היא "מיועדת", בדומה ל"מאמר" בלשון חז"ל.
=צירופים=
*כבר מלתך אמורה
=מילים נרדפות=
* נזכר
* מדובר
* קרוא, קרוי
* ראוי(2)
=תרגום=
* ערבית: (1)
* ערבית: (2)
=ראו גם=
* אֵמוּרִים 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אמורים
אֵמוּרִים
# חלקים פנימיים בבהמת קרבן שאסורים באכילה ומצווים להקטירם על המזבח.
=גיזרון=
*גיזרון לא ידוע. יש המקשרים להִמְרִיא בהוראת: הלעיט. ויש מקשרים ל – כבשים.
=פרשנים מפרשים=
*רבי נתן מרומי (הערוך, [https://www.sefaria.org.il/Sefer_HeArukh%2C_Letter_Mem.494?vhe=Sefer_HeArukh,_Lublin_1883&with=all&lang=he מר 2].): "למה נקראו החלבים אימורים שהן מורים ואדונים על כל האברים ועולים על גבי המזבח לחלק אדון העולם" (כלומר גזור מ'מַר' בהוראת: 'אדון').
*רמב"ם (הקדמה לסדר קדשים) – "וכל אלו נקראין אמורין. כלומר הדברים שצוה להקטירם" (כלומר האמורים בציווי).

קטגוריה:ריבויים
=גיזרון=
*גיזרון לא ידוע. יש המקשרים להִמְרִיא בהוראת: הלעיט. ויש מקשרים ל – כבשים.
=פרשנים מפרשים=
*רבי נתן מרומי (הערוך, [https://www.sefaria.org.il/Sefer_HeArukh%2C_Letter_Mem.494?vhe=Sefer_HeArukh,_Lublin_1883&with=all&lang=he מר 2].): "למה נקראו החלבים אימורים שהן מורים ואדונים על כל האברים ועולים על גבי המזבח לחלק אדון העולם" (כלומר גזור מ'מַר' בהוראת: 'אדון').
*רמב"ם (הקדמה לסדר קדשים) – "וכל אלו נקראין אמורין. כלומר הדברים שצוה להקטירם" (כלומר האמורים בציווי).

קטגוריה:ריבויים
אורה
אוֹרֶה
# מי שעוסק באיסוף של תוצרת חקלאית.
=גיזרון=
* מהפועל המקראי ארה.
אוֹרָה
# אורוגולה
# שמן-למאור
=גיזרון=
* יש המזהים עם בן-חרדל מצוי שבימי קדם שימש כתרופה למחלות העיניים ומכאן עפ"י הבבלי ניתן שמו 'אורות' משום שמחזיר הוא מאור-עיניים (בשמו הלועזי: ארוגולה).
* עפ"י שד"ל, אורות הן מיני דשאים.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מילה גזורה
=ראו גם=
* אורים ותומים
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=הערות שוליים=
קטגוריה:שם הקטגוריה
אוֹרֶה
# מי שעוסק באיסוף של תוצרת חקלאית.
=גיזרון=
* מהפועל המקראי ארה.
אוֹרָה
# אורוגולה
# שמן-למאור
=גיזרון=
* יש המזהים עם בן-חרדל מצוי שבימי קדם שימש כתרופה למחלות העיניים ומכאן עפ"י הבבלי ניתן שמו 'אורות' משום שמחזיר הוא מאור-עיניים (בשמו הלועזי: ארוגולה).
* עפ"י שד"ל, אורות הן מיני דשאים.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מילה גזורה
=ראו גם=
* אורים ותומים
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר
=הערות שוליים=
קטגוריה:שם הקטגוריה
ארה
אָרָה {{משני|א}}
# ליקט ואסף תוצרת חקלאית.
=גיזרון=
* שורש מקראי<ref></ref>. מקביל לארמית אָרָה, ולפיניקית 𐤀𐤓 (אר) במשמעות אסף (ראו ).
* מצוי במקרא כשם עצם בצורת "אֹרֹת", ראו . יש שפרשו "ארת" בהוראת עשבי בר ראויים למאכל. תרגום יונתן: כשם קיבוצי לעשבי תיבול "יֵרוֹקָנִין" שפורש בהוראת "עשבי תיבול".
* התנא רבי מאיר בתלמוד בבלי מפרש 'ארת' כמקביל ל שבלשון חז"ל מזוהה כבן-חרדל מצוי הגדל בר בישראל ומזרעיו ניתן להפיק שמן. רשי מפרש ארוג"א (אורוגולה/ערוגה?)
=מילים נרדפות=
* לָקַט
* קָטַף
* בצר
* מסק
אָרָה {{משני|ב}}
# תוכי גדל־ממדים שמוצאו מיערות הגשם שבאמריקה; פניו לבנות ומקורו המאונקל שחור.
=גיזרון=
* Ara. במקור משפת הטופי: ara – עוף.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
=גיזרון=
* שורש מקראי<ref></ref>. מקביל לארמית אָרָה, ולפיניקית 𐤀𐤓 (אר) במשמעות אסף (ראו ).
* מצוי במקרא כשם עצם בצורת "אֹרֹת", ראו . יש שפרשו "ארת" בהוראת עשבי בר ראויים למאכל. תרגום יונתן: כשם קיבוצי לעשבי תיבול "יֵרוֹקָנִין" שפורש בהוראת "עשבי תיבול".
* התנא רבי מאיר בתלמוד בבלי מפרש 'ארת' כמקביל ל שבלשון חז"ל מזוהה כבן-חרדל מצוי הגדל בר בישראל ומזרעיו ניתן להפיק שמן. רשי מפרש ארוג"א (אורוגולה/ערוגה?)
=מילים נרדפות=
* לָקַט
* קָטַף
* בצר
* מסק
אָרָה {{משני|ב}}
# תוכי גדל־ממדים שמוצאו מיערות הגשם שבאמריקה; פניו לבנות ומקורו המאונקל שחור.
=גיזרון=
* Ara. במקור משפת הטופי: ara – עוף.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
ככתבם וכלשונם
כִּכְתָבָם וְכִלְשׁוֹנָם
# באופן שנכתבו במקור, ללא כל שינוי.
#:* ראש הממשלה ביקש להעביר את הדברים שנאמרו בפגישה ככתבם וכלשונם ולא לערוך בהם שום שינויים.
= ביטויים קרובים =
* אחד לאחד
* מילה במילה
= ראו גם =
* כתב
* לשון

קטגוריה:ביטויים
= ביטויים קרובים =
* אחד לאחד
* מילה במילה
= ראו גם =
* כתב
* לשון

קטגוריה:ביטויים
לשם שמים
לְשֵׁם שָׁמַיִם
# למען מטרה נעלה ומוסרית; לשם קידוש שם ה'.
#:* יד שרה הינה עמותה הפועלת לשם שמים ולא למטרות רווח.
= פרשנים מפרשים =
* רבי עובדיה מברטנורא על משנה אבות ב יב: "וכל מעשיך יהיו לשם שמים - אף בשעה שאתה עוסק באכילה ושתיה ובדרך ארץ לא תתכוין לההנות גופך, אלא שתהיה בריא לעשות רצון קונך."
= ביטויים קרובים =
*ללא כוונת רווח
= ניגודים =
*עושה לביתו
= ראו גם =
* מחלוקת לשם שמים

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
= פרשנים מפרשים =
* רבי עובדיה מברטנורא על משנה אבות ב יב: "וכל מעשיך יהיו לשם שמים - אף בשעה שאתה עוסק באכילה ושתיה ובדרך ארץ לא תתכוין לההנות גופך, אלא שתהיה בריא לעשות רצון קונך."
= ביטויים קרובים =
*ללא כוונת רווח
= ניגודים =
*עושה לביתו
= ראו גם =
* מחלוקת לשם שמים

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
כקצף על פני מים
כְּקֶצֶף עַל פְּנֵי מָיִם
# דבר נעלם ואין זכר ממנו תוך זמן קצר.
#:* המתמודד לכנסת הבטיח הרבה דברים אך לא קיים, דבריו הם כקצף על פני המים.
#:* תהילתם של משתתפי "האח הגדול" היא כקצף על פני המים ולא תימשך לאורך זמן.
= מקור =
*
::פירוש המצודות – מלך אשר בשומרון נדמה הוא כקצף (הם האבעבועות שעל פני המים) שעולה למעלה ויתמיד זמן מועט, כן המלך לא יתמיד במלכותו כ"א מעט זמן.
= ביטויים קרובים =
*כצל עובר 
*כקליפת השום

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= מקור =
*
::פירוש המצודות – מלך אשר בשומרון נדמה הוא כקצף (הם האבעבועות שעל פני המים) שעולה למעלה ויתמיד זמן מועט, כן המלך לא יתמיד במלכותו כ"א מעט זמן.
= ביטויים קרובים =
*כצל עובר 
*כקליפת השום

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
איננו כתמול שלשום
אֵינֶנּוּ כִּתְמוֹל שִׁלְשׁוֹם
# אדם אשר התנהגותו השתנתה מקצה לקצה בזמן קצר.
#:* ראית את דני? הוא השתנה, הוא איננו מתנהג כתמול שלשום.
#:* הוא ירד ברמה, הוא איננו משחק כתמול שלשום.
= מקור =
* 

ביטוי זה נאמר בפרק על יעקב. יעקב שם לב לפניו הזועפות של לבן ומבין שלבן איננו מתייחס אליו כמו בעבר.

<br />

*
= ניגודים =
* כתמול שלשום
* אחת היא
* היינו הך
= ראו גם =
*אתמול
*שלשום

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
= מקור =
* 

ביטוי זה נאמר בפרק על יעקב. יעקב שם לב לפניו הזועפות של לבן ומבין שלבן איננו מתייחס אליו כמו בעבר.

<br />

*
= ניגודים =
* כתמול שלשום
* אחת היא
* היינו הך
= ראו גם =
*אתמול
*שלשום

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
ועוד ידו נטויה
ועוֹד יָדוֹ נְטוּיָה
# עוד יוסיף וימשיך לפעול
::*המלחמה התחילה לפני כמה שבועות ולצערנו, האויב - עוד ידו נטויה.
::*את השלב הראשון בתחרות סיים בהצלחה, ועוד ידו נטויה.
= מקור =
הביטוי מופיע חמש פעמים בספר ישעיהו (ה:25, ט:11, ט:15, ט:20, י:4) כחלק מהמשפט , במשמעות של נבואת זעם: גם אחרי כל המכות המתוארות, עדיין לא שככה חמת האל, וידו עדיין נטויה להכות.
= תרגום =
* אנגלית: .And his hand is on
ועוֹד יָדוֹ נְטוּיָה
# עוד יוסיף וימשיך לפעול
::*המלחמה התחילה לפני כמה שבועות ולצערנו, האויב - עוד ידו נטויה.
::*את השלב הראשון בתחרות סיים בהצלחה, ועוד ידו נטויה.
= מקור =
הביטוי מופיע חמש פעמים בספר ישעיהו (ה:25, ט:11, ט:15, ט:20, י:4) כחלק מהמשפט , במשמעות של נבואת זעם: גם אחרי כל המכות המתוארות, עדיין לא שככה חמת האל, וידו עדיין נטויה להכות.
= תרגום =
* אנגלית: .And his hand is on
בנוי לתלפיות
בָּנוּי לְתַלְפִּיּוֹת
# עומד במלוא הדרו, עשוי לתפארת.
=מקור=
* , ספר ה[https://he.wikisource.org/wiki/%D7%96%D7%94%D7%A8_%D7%97%D7%93%D7%A9_%D7%9C%D7%94_%D7%91 זוהר] מתכתב עם הנאמר בשיר השירים ומדמה 'תלפיות' במבחר דימויים, כדלהלן - "כְּמִגְדַּל דָּוִד צַוָּארֵךְ בָּנוּי לְתַלְפִּיּוֹת. אִם מַרְבִּים וּמְגַדְּלִים הַצַּדִּיקִים תּוֹרָה כְּהַאי מִגְדָּל, מִיָּד צַוָּארֵךְ בָּנוּי לְתַלְפִּיּוֹת. זֶהוּ שֶׁהוּא צַוָּארוֹ שֶׁל עוֹלָם, בָּנוּי בְּבִנְיָן קָדוֹשׁ, שֶׁכָּל הַפִּיּוֹת תָּלוּ וְנִלְאוּ לָדַעַת הַשְׁגָּחָתוֹ, וְזֶהוּ תַּלְפִּיּוֹת, כְּמָא דְאַתְּ אָמֵר (בראשית, מז) וַתֵּלַהּ אֶרֶץ מִצְרָיִם".
* המילה תַּלְפִּיּוֹת מופיעה פעם אחת במקרא כחלק מצירוף זה. וצצה שוב בלשון חז"ל שקיצרוה מין תלפיות ועיצבוה בצורת '[https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?koderekh=34797&page=1 תלף] המקביל צורנית ל-אֶלף' ככינוי לבית המקדש, אקדמיה,לימוד.
* באקדמיה ללשון טוענים שבימינו גוזרים מין השורש הערבי לפ"א שעניינו סידור,או מין הפועל לָפַת – 'אָחַז' וזאת על פי המקבילה האכדית לַפַּתֻ lapātu המציינת גם סידור (כלומר על פי הסברים אלו התי"ו הראשונה איננה שורשית). לפי זה 'בנוי לתלפיות' משמעו בנוי היטב, מסודר נדבך על נדבך.
= ראו גם =
*מגדל דוד
*תלף
=קישורים חיצוניים=
* האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2015/11/12/%d7%9c%d6%b0%d7%aa%d6%b7%d7%9c%d6%b0%d7%a4%d6%bc%d6%b4%d7%99%d7%95%d6%b9%d7%aa/ "לְתַלְפִּיּוֹת"], 12 בנובמבר 2015.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=מקור=
* , ספר ה[https://he.wikisource.org/wiki/%D7%96%D7%94%D7%A8_%D7%97%D7%93%D7%A9_%D7%9C%D7%94_%D7%91 זוהר] מתכתב עם הנאמר בשיר השירים ומדמה 'תלפיות' במבחר דימויים, כדלהלן - "כְּמִגְדַּל דָּוִד צַוָּארֵךְ בָּנוּי לְתַלְפִּיּוֹת. אִם מַרְבִּים וּמְגַדְּלִים הַצַּדִּיקִים תּוֹרָה כְּהַאי מִגְדָּל, מִיָּד צַוָּארֵךְ בָּנוּי לְתַלְפִּיּוֹת. זֶהוּ שֶׁהוּא צַוָּארוֹ שֶׁל עוֹלָם, בָּנוּי בְּבִנְיָן קָדוֹשׁ, שֶׁכָּל הַפִּיּוֹת תָּלוּ וְנִלְאוּ לָדַעַת הַשְׁגָּחָתוֹ, וְזֶהוּ תַּלְפִּיּוֹת, כְּמָא דְאַתְּ אָמֵר (בראשית, מז) וַתֵּלַהּ אֶרֶץ מִצְרָיִם".
* המילה תַּלְפִּיּוֹת מופיעה פעם אחת במקרא כחלק מצירוף זה. וצצה שוב בלשון חז"ל שקיצרוה מין תלפיות ועיצבוה בצורת '[https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?koderekh=34797&page=1 תלף] המקביל צורנית ל-אֶלף' ככינוי לבית המקדש, אקדמיה,לימוד.
* באקדמיה ללשון טוענים שבימינו גוזרים מין השורש הערבי לפ"א שעניינו סידור,או מין הפועל לָפַת – 'אָחַז' וזאת על פי המקבילה האכדית לַפַּתֻ lapātu המציינת גם סידור (כלומר על פי הסברים אלו התי"ו הראשונה איננה שורשית). לפי זה 'בנוי לתלפיות' משמעו בנוי היטב, מסודר נדבך על נדבך.
= ראו גם =
*מגדל דוד
*תלף
=קישורים חיצוניים=
* האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2015/11/12/%d7%9c%d6%b0%d7%aa%d6%b7%d7%9c%d6%b0%d7%a4%d6%bc%d6%b4%d7%99%d7%95%d6%b9%d7%aa/ "לְתַלְפִּיּוֹת"], 12 בנובמבר 2015.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אל המנוחה ואל הנחלה
אֶל-הַמְּנוּחָה וְאֶל-הַנַּחֲלָה
הֵגִיעַ אֶל הַמְּנוּחָה וְאֶל הַנַּחֲלָה או בָּא אֶל הַמְּנוּחָה וְאֶל הַנַּחֲלָה 
#בן אדם שהגיע לנקודת סיפוק, הצלחה ושגשוג בחייו. הגיע למקום טוב
#:*השחקן ההוליוודי זכה באוסקר על מפעל חיים ובכך הגיע למנוחה ולנחלה.
#:*לפני פרישתו של המאמן זכה להביא את קבוצתו לזכייה בגביע ובכך הגיע למנוחה ולנחלה
= מקור =
* הפסוק מציין שבני ישראל עדיין נודדים במדבר וטרם התיישבו בבטחה בארץ ישראל.
=ביטויים קרובים=
*נח על זרי דפנה
= ראו גם =
*מנוחה
*נחלה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= מקור =
* הפסוק מציין שבני ישראל עדיין נודדים במדבר וטרם התיישבו בבטחה בארץ ישראל.
=ביטויים קרובים=
*נח על זרי דפנה
= ראו גם =
*מנוחה
*נחלה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
עצת אחיתופל
עֲצַת אֲחִיתֹפֶל
# עצה שלא כדאי לקבל. עצה שנועדה לפגוע.
#:* יריבי בתחרות ייעץ לי עצת אחיתופל על מנת להכשיל אותי בתחרות.
#:* לא כדאי לך לשמוע לעצתו, זוהי עצת אחיתופל היא תגרום לך נזק רב.
=גיזרון=
* צירוף המילים מופיע בתנ"ך אך לא כביטוי 
*מקורו של הביטוי הוא בסיפור מלחמת אבשלום באביו המלך דוד. אחיתופל הגילוני היה אדם הידוע בחוכמתו הרבה. במהלך המאבק אחיתופל ייעץ לאבשלום כיצד ללכוד את דוד ולהורגו. אמנם עצה זו הייתה טובה עבור אבשלום, אך ככל הנראה משום שאחיתופל התכוון להרע לדוד בעצתו זו, נצבע בתקופה המאוחרת אחיתופל באור שלילי, ועצתו קיבלה גוון נכלולי. או כיון שאבשלום טעה בדעתו (סכל נא את עצת אחיתופל) וחשב את עצת חושי הארכי לטובה ואת של אחיתופל החשיב לרעה. לביטוי אין זכר במקורות ומוכר בשפה העממית בלבד.
= ביטויים קרובים =
* "מי שאינו נותן עצה נאמן יותר ממי שנותן עצה בספינה הנמצאת בסכנה" (לאונרדו דה וינצ'י)
= ראו גם =
* המלצה
* הכשלה
= קישורים חיצוניים =
*

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
* צירוף המילים מופיע בתנ"ך אך לא כביטוי 
*מקורו של הביטוי הוא בסיפור מלחמת אבשלום באביו המלך דוד. אחיתופל הגילוני היה אדם הידוע בחוכמתו הרבה. במהלך המאבק אחיתופל ייעץ לאבשלום כיצד ללכוד את דוד ולהורגו. אמנם עצה זו הייתה טובה עבור אבשלום, אך ככל הנראה משום שאחיתופל התכוון להרע לדוד בעצתו זו, נצבע בתקופה המאוחרת אחיתופל באור שלילי, ועצתו קיבלה גוון נכלולי. או כיון שאבשלום טעה בדעתו (סכל נא את עצת אחיתופל) וחשב את עצת חושי הארכי לטובה ואת של אחיתופל החשיב לרעה. לביטוי אין זכר במקורות ומוכר בשפה העממית בלבד.
= ביטויים קרובים =
* "מי שאינו נותן עצה נאמן יותר ממי שנותן עצה בספינה הנמצאת בסכנה" (לאונרדו דה וינצ'י)
= ראו גם =
* המלצה
* הכשלה
= קישורים חיצוניים =
*

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
דבר בלב ולב
בְּלֵב וָלֵב יְדַבֵּרוּ
# אדם צבוע, משקר בלי לחשוש, אדם שלא רוצה את טובת האחר אלא את טובת עצמו, והאינטרס שלו. 
#:* דברנו בלב ולב, שיקרנו אחד לשני.
#:* הוא דיבר אליי בלב ולב, הוא שיקר לי.
= מקור =
* 
:: אנשים המדברים כאילו בשני לבבות, בלב שבפנים חושבים על מזימות רעות ובלב שבחוץ הם מדברים דברי חנופה.
= ביטויים קרובים =
* אחד בפה ואחד בלב
* אין תוכו כברו

<br />
= ניגודים =
* אמת מארץ תצמח

<br />
= תרגום =
* אנגלית: Nothing halfhearted

<br />
= ראו גם =
* לב 
* דבר

קטגוריה:ביטויים
= מקור =
* 
:: אנשים המדברים כאילו בשני לבבות, בלב שבפנים חושבים על מזימות רעות ובלב שבחוץ הם מדברים דברי חנופה.
= ביטויים קרובים =
* אחד בפה ואחד בלב
* אין תוכו כברו

<br />
= ניגודים =
* אמת מארץ תצמח

<br />
= תרגום =
* אנגלית: Nothing halfhearted

<br />
= ראו גם =
* לב 
* דבר

קטגוריה:ביטויים
הלך רכיל
הָלַךְ רָכִיל
# הפיץ לשון הרע; דיבר בגנותו של אחר שלא בנוכחותו.
=מילים נרדפות=
*הוציא דיבה
*ריכל
=תרגום=
קטגוריה:מצות לא תעשה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מילים נרדפות=
*הוציא דיבה
*ריכל
=תרגום=
קטגוריה:מצות לא תעשה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
עבד כי ימלוך
עֶבֶד כִּי יִמְלוֹךְ
# כנוי גנאי לאדם שפל־מעמד שעלה לגדולה או הגיע לעמדת כוח, אך בגאוותו הרבה שכח מהיכן בא והוא מתאכזר לאנשים הנתונים תחת סמכותו.
#:* יוסי הוא ממש עבד כי ימלוך, פעם היה חלק מהעובדים במפעל ועכשיו כשהוא המנהל שלהם הוא מתנהג בתוקפנות ובחוסר התחשבות.
= גיזרון =
* 
* עבד המורד במלך ותופס את המלוכה בצורה לא חוקית אינו יודע לנהוג כאדם בן חורין ולכן הוא מביא אסון על המדינה כולה.-הערה פוליטית לא מבוססת אך מתקבלת על הדעת לבחינה.
=פרשנים מפרשים=
* מצודת דוד על משלי ל כב: "תחת עבד" - האחד הוא בעבור העבד כאשר ימלוך, כי לא ידע תכסיסי המלוכה ובשגעון ינהג.
* רלב"ג על משלי ל כב: הא' הוא "תחת עבד כי ימלוך", כי אינו ראוי למלוך, כמו שאין ראוי למלוך הכזב והשוא ויגיע אל השכל אך ראוי שידחה ויוסר ויגיע אל השכל האמת לבדו; והנה השקר הוא כמו עבד ומשרת למצא האמת.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= גיזרון =
* 
* עבד המורד במלך ותופס את המלוכה בצורה לא חוקית אינו יודע לנהוג כאדם בן חורין ולכן הוא מביא אסון על המדינה כולה.-הערה פוליטית לא מבוססת אך מתקבלת על הדעת לבחינה.
=פרשנים מפרשים=
* מצודת דוד על משלי ל כב: "תחת עבד" - האחד הוא בעבור העבד כאשר ימלוך, כי לא ידע תכסיסי המלוכה ובשגעון ינהג.
* רלב"ג על משלי ל כב: הא' הוא "תחת עבד כי ימלוך", כי אינו ראוי למלוך, כמו שאין ראוי למלוך הכזב והשוא ויגיע אל השכל אך ראוי שידחה ויוסר ויגיע אל השכל האמת לבדו; והנה השקר הוא כמו עבד ומשרת למצא האמת.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
יוסיף דעת יוסיף מכאוב
יוֹסִיף דַּעַת יוֹסִיף מַכְאוֹב
#ככל שאדם יודע יותר כך הוא יודע כמה הוא חסר ידע, עובדה המוסיפה לו כאב וצער.
#:* מדען החל לחקור מחלה קשה, ואחרי שחקר הבין שהוא בעצמו יכול לחלות במחלה הזו ונבהל: "יוסיף דעת יוסיף מכאוב".
#:* לא סיפרנו לסבתי שאחותי שברה את הרגל, כי יוסיף דעת יוסיף מכאוב.
= מקור =
* . 

::קהלת (שלמה) מספר כי בזכות הלמידה הפך להיות חכם יותר מכל אנשי ירושלים, אבל מסקנתו היא שככל שהאדם חכם יותר, הוא סובל יותר ומתרבה גם צערו.
= ביטויים קרובים =
* אין שכל אין דאגות.
= ניגודים =
* אשרי אדם מצא חכמה, ואדם יפיק תבונה.
= ראו גם =
*דעת
*מכאוב

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
יוֹסִיף דַּעַת יוֹסִיף מַכְאוֹב
#ככל שאדם יודע יותר כך הוא יודע כמה הוא חסר ידע, עובדה המוסיפה לו כאב וצער.
#:* מדען החל לחקור מחלה קשה, ואחרי שחקר הבין שהוא בעצמו יכול לחלות במחלה הזו ונבהל: "יוסיף דעת יוסיף מכאוב".
#:* לא סיפרנו לסבתי שאחותי שברה את הרגל, כי יוסיף דעת יוסיף מכאוב.
= מקור =
* . 

::קהלת (שלמה) מספר כי בזכות הלמידה הפך להיות חכם יותר מכל אנשי ירושלים, אבל מסקנתו היא שככל שהאדם חכם יותר, הוא סובל יותר ומתרבה גם צערו.
= ביטויים קרובים =
* אין שכל אין דאגות.
= ניגודים =
* אשרי אדם מצא חכמה, ואדם יפיק תבונה.
= ראו גם =
*דעת
*מכאוב

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
תאוה לעינים
תַּאֲוָה לָעֵינַיִם
#מראה נעים, דבר שאוהבים להתבונן בו.
#:* ביקרתי בדרום אפריקה בקיץ, הנופים היו תאווה לעיניים.
=מקור=
*הצירוף מופיע במקרא, בהקשר לפרי עץ הדעת.
=מילים נרדפות=
*יפה
*מרהיב
*משובב נפש
*נאה
=ראו גם=
*תאוה
*עין

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
*הצירוף מופיע במקרא, בהקשר לפרי עץ הדעת.
=מילים נרדפות=
*יפה
*מרהיב
*משובב נפש
*נאה
=ראו גם=
*תאוה
*עין

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
הצניע לכת
הִצְנִיעַ לֶכֶת
# אדם הנוהג בצניעות על אף מעשיו המפוארים.        
#:* דני השתחצן, וחבריו הרגישו חסרי ביטחון. כתוצאה מכך הציעה לו המורה להצניע לכת.
#:* לאחר מעשה יוצא מן הכלל, רבים מן המשתתפים נוטים להשתחצן להתגאות במעשיהם,  אך מעטים האנשים אשר מצניעים לכת.
= מקור =
* 
:: הביטוי "הצניע לכת" נאמר בשיחה בה הנביא פונה לעם ואומר שקורבנות לא יעזרו להם לכפר על חטאיהם. אלוקים רוצה אך דבר אחד בלבד, מעשי צדק, חסד וצניעות.
= ניגודים =
* הרים את האף, הלך עם האף למעלה.
* התנשא
= ראו גם =
* הצניע
* צניעות
* לכת

קטגוריה:ביטויים
= מקור =
* 
:: הביטוי "הצניע לכת" נאמר בשיחה בה הנביא פונה לעם ואומר שקורבנות לא יעזרו להם לכפר על חטאיהם. אלוקים רוצה אך דבר אחד בלבד, מעשי צדק, חסד וצניעות.
= ניגודים =
* הרים את האף, הלך עם האף למעלה.
* התנשא
= ראו גם =
* הצניע
* צניעות
* לכת

קטגוריה:ביטויים
אשף
אַשָּׁף {{משני|א}}
# אדם העוסק בכשוף.
# מומחה בתחומו, בעל ניסיון רב במלאכה כלשהי.
#:*"הוא אשף במחשבים, הוא יודע מה לעשות".
# ממשק המנחה את המשתמש צעד־צעד כיצד לבצע פעולות בתוכנה.
=גיזרון=
* אַשִׁפֻּ 'מכשף' (או ) (מתורגם בתרגום השבעים: μάγος ‏magos,<ref>[https://studybible.info/interlinear/dan%202:2 LXX].</ref> משם שפות אירופה magie,‏ magic, ‏magician וכד'). משם גם סורית : אָשִׁיפֻּ âšipu . ארמית-סורית : אֹשׁוּפֻּא ܐܳܫܽܘܦܳܐ בהוראת מדקלם לחשים, מהפנט נחשים. 
* יונה אבן ג'אנח מפרש "האשפים" - הם "החוזים בכוכבים".
=מידע נוסף=
* בתרבויות מסופוטמיה מחלות היו תופעות הקשורות בחטא , האשף עסק במאגיה לבנה, בכישוף נגדי,ובהשבעות . בהיותו קוסם המיומן בלחשי-אַשִׁפְּטֻ ashipu היה הקוסם משביע את הרוח ההמזיקה ומגרשה על-ידי טכס שכלל את בירור טיב חטאו של החולה, הוצאת וידוי, בקשת סליחה מהאל וכיו"ב . (אינצ' מקראית - "אשף")
=מילים נרדפות=
* חרטם
* ידעוני
* מכשף
* קוסם
* רב מג
=תרגום=
*ערבית: (1)
*ערבית: (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מיסטיקה
אַשָּׁף {{משני|ב}}
# פרט ממשפחה של עטלפים, בעלי זנב בולט.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
=גיזרון=
* אַשִׁפֻּ 'מכשף' (או ) (מתורגם בתרגום השבעים: μάγος ‏magos,<ref>[https://studybible.info/interlinear/dan%202:2 LXX].</ref> משם שפות אירופה magie,‏ magic, ‏magician וכד'). משם גם סורית : אָשִׁיפֻּ âšipu . ארמית-סורית : אֹשׁוּפֻּא ܐܳܫܽܘܦܳܐ בהוראת מדקלם לחשים, מהפנט נחשים. 
* יונה אבן ג'אנח מפרש "האשפים" - הם "החוזים בכוכבים".
=מידע נוסף=
* בתרבויות מסופוטמיה מחלות היו תופעות הקשורות בחטא , האשף עסק במאגיה לבנה, בכישוף נגדי,ובהשבעות . בהיותו קוסם המיומן בלחשי-אַשִׁפְּטֻ ashipu היה הקוסם משביע את הרוח ההמזיקה ומגרשה על-ידי טכס שכלל את בירור טיב חטאו של החולה, הוצאת וידוי, בקשת סליחה מהאל וכיו"ב . (אינצ' מקראית - "אשף")
=מילים נרדפות=
* חרטם
* ידעוני
* מכשף
* קוסם
* רב מג
=תרגום=
*ערבית: (1)
*ערבית: (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מיסטיקה
אַשָּׁף {{משני|ב}}
# פרט ממשפחה של עטלפים, בעלי זנב בולט.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
מעז יצא מתוק
מֵעַז יָצָא מָתוֹק
# בעקבות דבר שלילי התרחש דבר חיובי.
#:* איבדתי את דרכי הביתה אך מעז יצא מתוק מפני שבדרך פגשתי חבר חדש.
#:* בתחילת השנה נכשלתי במבחן, אך מעז יצא מתוק-הכישלון נתן לי מוטיבציה ומאז אני רק משתפר.
= מקור =
* 
:: הביטוי הוצג במקרא כחלק מחידה שהציג שמשון שהתבססה על אירוע שקרה לו. שמשון הרג אריה וכעבור זמן מה מצא דבורים ודבש. כלומר, האריה הוא האוכל העז (רע מאוד) והדבש הוא המאכל המתוק (טעים).
= ביטויים קרובים =
* הסתכל על חצי הכוס המלאה
= ראו גם =
* מתוק
* עז
* יצא

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
מֵעַז יָצָא מָתוֹק
# בעקבות דבר שלילי התרחש דבר חיובי.
#:* איבדתי את דרכי הביתה אך מעז יצא מתוק מפני שבדרך פגשתי חבר חדש.
#:* בתחילת השנה נכשלתי במבחן, אך מעז יצא מתוק-הכישלון נתן לי מוטיבציה ומאז אני רק משתפר.
= מקור =
* 
:: הביטוי הוצג במקרא כחלק מחידה שהציג שמשון שהתבססה על אירוע שקרה לו. שמשון הרג אריה וכעבור זמן מה מצא דבורים ודבש. כלומר, האריה הוא האוכל העז (רע מאוד) והדבש הוא המאכל המתוק (טעים).
= ביטויים קרובים =
* הסתכל על חצי הכוס המלאה
= ראו גם =
* מתוק
* עז
* יצא

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
על אפו ועל חמתו
עַל אַפּוֹ וְעַל חֲמָתוֹ
# בלי התחשבות בהתנגדויות ובכעס של הנוגעים בדבר.
#:* העירייה הרסה את הגן על אפם ועל חמתם של התושבים שהפגינו ורצו שיישאר.
= מקור =
* על פי הפסוק אך אין הוא במשמעות זו. 
*פסוק זה הוא מסורס ומשמעותו: על פי כעסי היה להסירה מעל פני. וזה כבר מאז שהייתה ושבנו אותה.
= ביטויים קרובים =
* למרת רוחו
= ניגודים =
* כיבד את רצונו
= ראו גם =
* אף
* חֵמָה
* על אף
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= מקור =
* על פי הפסוק אך אין הוא במשמעות זו. 
*פסוק זה הוא מסורס ומשמעותו: על פי כעסי היה להסירה מעל פני. וזה כבר מאז שהייתה ושבנו אותה.
= ביטויים קרובים =
* למרת רוחו
= ניגודים =
* כיבד את רצונו
= ראו גם =
* אף
* חֵמָה
* על אף
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
בנות מלך
בְּנוֹת מֶלֶךְ
# חלק מגלגל העין האישון או הקרנית .
=מקור=
*ביטוי שנמצא פעם אחת בלשון חז"ל. מפרשים שהוא על פי בת עין. (מנחת ביכורים) (שו"ת באר משה נג)
=ביטויים קרובים=
* בבת עין
* בת עין
* בני ברק
 

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
*ביטוי שנמצא פעם אחת בלשון חז"ל. מפרשים שהוא על פי בת עין. (מנחת ביכורים) (שו"ת באר משה נג)
=ביטויים קרובים=
* בבת עין
* בת עין
* בני ברק
 

קטגוריה:ביטויים
שיא
שִׂיא
# הנקודה הגבוהה ביותר. הערך המרבי.
=גיזרון=
* המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל. השורש קרוב אל נִשָֹּא נמצא גם בפועל גם בשמו של הר חרמון שִֹיאוֹן.
=צירופים=
*נקודת שיא
*שבר שיא
*שיא הגאות
*פרש בשיא
=נגזרות=
*שיאון(1)
*שיאן(2)
=מילים נרדפות=
*פסגה
*צמרת
*קודקוד
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=ראו גם=
*רף
=גיזרון=
* המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל. השורש קרוב אל נִשָֹּא נמצא גם בפועל גם בשמו של הר חרמון שִֹיאוֹן.
=צירופים=
*נקודת שיא
*שבר שיא
*שיא הגאות
*פרש בשיא
=נגזרות=
*שיאון(1)
*שיאן(2)
=מילים נרדפות=
*פסגה
*צמרת
*קודקוד
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חף
חַף
# נקי מחטא. 
# חַף מִ־: שאין בו כלל, נָקִי לְגַמְרֵי מִ־.
=גיזרון=
* מילה יחידאית במקרא. קרוב אל יחף.
=פרשנים מפרשים=
* לדעת רש"י אף חָף חָפַף משורש נקיות. לדעת האבן עזרא לשון כיסוי (כיסוי עוון).
=מילים נרדפות=
* נקי מ־

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חָף
# שפשף גוף בחוזק לנקיון.
=גיזרון=
* לשון חז"ל גם חָפַף.
* לדעת רש"י השורש מבטא נקיון כמו במילה המקראית חַף.
=גיזרון=
* מילה יחידאית במקרא. קרוב אל יחף.
=פרשנים מפרשים=
* לדעת רש"י אף חָף חָפַף משורש נקיות. לדעת האבן עזרא לשון כיסוי (כיסוי עוון).
=מילים נרדפות=
* נקי מ־

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חָף
# שפשף גוף בחוזק לנקיון.
=גיזרון=
* לשון חז"ל גם חָפַף.
* לדעת רש"י השורש מבטא נקיון כמו במילה המקראית חַף.
רף
רַף
# קורה מאוזנת עליה מניחים דברים.
# ערך שאליו יש לשאוף. גבול אותו יש או אין לעבור.
#:* פרוייקט ויקימילון עבר כבר את רף 20000 הערכים.
#:* המאמן מציב בפניהם רף גבוה של כושר גופני.
=צירופים=
* רף עליון, רף תחתון, רף גבוה, רף נמוך, הרים את הרף
=מילים נרדפות=
* מדף (1)
* משוכה (2)
* תקן (2)
רַף
# קורה מאוזנת עליה מניחים דברים.
# ערך שאליו יש לשאוף. גבול אותו יש או אין לעבור.
#:* פרוייקט ויקימילון עבר כבר את רף 20000 הערכים.
#:* המאמן מציב בפניהם רף גבוה של כושר גופני.
=צירופים=
* רף עליון, רף תחתון, רף גבוה, רף נמוך, הרים את הרף
=מילים נרדפות=
* מדף (1)
* משוכה (2)
* תקן (2)
התאושש
הִתְאוֹשֵׁשׁ
# חזר לכוחותיו ולמצבו התקין לאחר חולשה גופנית או זעזוע נפשי. 
#:* התאוששתי מהריצה הקשה שהייתה לי אתמול.
#:* היא עדיין לא התאוששה מהכשלון במבחן.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא משמעותה וגיזרונה נתונים לפרשנות.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י ותרגום יונתן: התחזק (כמו אשישי קיר ישעיהו ט"ז.
*אבן עזרא: התיסד כמו אושיות
*רבינו האי ורס"ג: בער באש.
*רד"ק ומלבי"ם: היה לאיש.
=נגזרות=
* התאוששות
=מילים נרדפות=
* חזר לאיתנו
=ראו גם=
*החלים
* התגבר
*נרפא
*אושש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא משמעותה וגיזרונה נתונים לפרשנות.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י ותרגום יונתן: התחזק (כמו אשישי קיר ישעיהו ט"ז.
*אבן עזרא: התיסד כמו אושיות
*רבינו האי ורס"ג: בער באש.
*רד"ק ומלבי"ם: היה לאיש.
=נגזרות=
* התאוששות
=מילים נרדפות=
* חזר לאיתנו
=ראו גם=
*החלים
* התגבר
*נרפא
*אושש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שפץ
שִׁפֵּץ
# תיקן את ההרוס חלקית. תיקן קלקולים ובלאי. חידש את הבלוי.
=גיזרון=
* מארמית תרגום: (עדיף שת)אטום ואל תשפץ, שפץ ואל תבנה
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* שיפוץ
* שפצר
=מילים נרדפות=
* חידש
* תיקן
=ראו גם=
*שיפר
*שיפוצניק
=גיזרון=
* מארמית תרגום: (עדיף שת)אטום ואל תשפץ, שפץ ואל תבנה
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* שיפוץ
* שפצר
=מילים נרדפות=
* חידש
* תיקן
=ראו גם=
*שיפר
*שיפוצניק
לקה
לָקָה
# קיבל מכה חדה ממקל, שוט וכדומה.
# קיבל עונש.
# אדם או חפץ שנעשתה בו פגיעה גופנית ונזק.
=גיזרון=
* לשון חז"ל מארמית. השורש ל.ק.ה. מקביל (וקרוב בחילוף ל-נ) לשורש נ.כ.ה. של המילה מכה שמקבילה במשמעויותיה לזו.
=צירופים=
* החושד בכשרים לוקה בגופו
=מילים נרדפות=
* הוכה
* ניזוק(2)
* נפגם(2)
=ניגודים=
* הושבח(2)
=ראו גם=
*הלקה
*מלקות
=גיזרון=
* לשון חז"ל מארמית. השורש ל.ק.ה. מקביל (וקרוב בחילוף ל-נ) לשורש נ.כ.ה. של המילה מכה שמקבילה במשמעויותיה לזו.
=צירופים=
* החושד בכשרים לוקה בגופו
=מילים נרדפות=
* הוכה
* ניזוק(2)
* נפגם(2)
=ניגודים=
* הושבח(2)
=ראו גם=
*הלקה
*מלקות
שפיתה
שְׁפִיתָה
# הנחת קדירה סיר כלי בישול על מושבו כהכנה לבישול.
=גיזרון=
*שם פעולה מהפועל שפת המקראי.
=צירופים=
* בית שפיתה
=ראו גם=
*רדיה
=גיזרון=
*שם פעולה מהפועל שפת המקראי.
=צירופים=
* בית שפיתה
שפת
שָׁפַת
# העמיד סיר בישול על מקום הבישול. הושיב קדרה על שפת הכירה או התנור.
# סידר תיקן הכין. הניח במקום היאות.
=גיזרון=
* המילה נמצאת שלוש פעמים במקרא. מן שפה -שפת הכירה או התנור עליה מונחת הקדירה. לפעמים נכתב בסמ"ך ספת אך אין לבלבל עם ספת.
* מקביל לאוגריתית: 𐎘𐎔𐎄 (תֿפד), ערבית: .<ref>מ' הלד, [https://www.jstor.org/stable/23614022 סתומה מקראית ומקבילתה באוגריתית], ארץ ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ובעתיקותיה ג' (1954), עמ' 103.</ref> ככל הנראה קרוב לשורש .
=צירופים=
* שפת שלום
=ראו גם=
* שפתים
* משפתים
=גיזרון=
* המילה נמצאת שלוש פעמים במקרא. מן שפה -שפת הכירה או התנור עליה מונחת הקדירה. לפעמים נכתב בסמ"ך ספת אך אין לבלבל עם ספת.
* מקביל לאוגריתית: 𐎘𐎔𐎄 (תֿפד), ערבית: .<ref>מ' הלד, [https://www.jstor.org/stable/23614022 סתומה מקראית ומקבילתה באוגריתית], ארץ ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ובעתיקותיה ג' (1954), עמ' 103.</ref> ככל הנראה קרוב לשורש .
=צירופים=
* שפת שלום
=ראו גם=
* שפתים
* משפתים
שפוט
שָׁפוּט
# שנחרץ דינו במשפט. 
# מי שמתנהג ככפוי ונשלט ע"י אחר.
#:* אל תתייחס לעמדותיו שלו, הוא שפוט של אחיו ואומר כל מה שיכתיב לו.
=גיזרון=
* בינוני פעול מן ש-פ-ט.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי המשפט (הדין הפלילי) (תשס"ו), 2005.
=ראו גם=
* נדון

קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ביטויים
שִׁפּוּט
# עיסוק בחריצת דין אישי, פלילי, חברתי, או מדיני. על פי חוקים מקובלים.
#:* העיתונים שהוא קרא השפיעו על שיפוטו בפרשה, וניכר ששיפוטו היה מוטה. 
# חשיבה והבחנה עמוקה על הנעשה אבחנה בין טוב לרע.
#:* אם פעלת כך כנראה שכושר השיפוט שלך לקוי. 
# סמכות החוק המקומי
#:*איזור-השיפוט של בני האנוש אינו תקף לגבי , משום שכפי שכבר הוכחתי אינני יליד כדור הארץ , אי-לכך בכוונתי לדרוש להשפט בבית המשפט המצוי בכוכב אורנוס.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי המנהל הצבורי (תש"ך, תשכ"ג), 1960; מילון למונחי הביטוח (תשע"ז), 2016.
=צירופים=
* כס השפוט
* כושר שפוט (2)
* אזור שפוט
=נגזרות=
* שפוטיות (3)
=תרגום=
* צ'כית: , , , 
* אנגלית: ,
=סמוכין=
קטגוריה:חוק ומשפט
=גיזרון=
* בינוני פעול מן ש-פ-ט.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי המשפט (הדין הפלילי) (תשס"ו), 2005.
=ראו גם=
* נדון

קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:ביטויים
שִׁפּוּט
# עיסוק בחריצת דין אישי, פלילי, חברתי, או מדיני. על פי חוקים מקובלים.
#:* העיתונים שהוא קרא השפיעו על שיפוטו בפרשה, וניכר ששיפוטו היה מוטה. 
# חשיבה והבחנה עמוקה על הנעשה אבחנה בין טוב לרע.
#:* אם פעלת כך כנראה שכושר השיפוט שלך לקוי. 
# סמכות החוק המקומי
#:*איזור-השיפוט של בני האנוש אינו תקף לגבי , משום שכפי שכבר הוכחתי אינני יליד כדור הארץ , אי-לכך בכוונתי לדרוש להשפט בבית המשפט המצוי בכוכב אורנוס.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי המנהל הצבורי (תש"ך, תשכ"ג), 1960; מילון למונחי הביטוח (תשע"ז), 2016.
=צירופים=
* כס השפוט
* כושר שפוט (2)
* אזור שפוט
=נגזרות=
* שפוטיות (3)
=תרגום=
* צ'כית: , , , 
* אנגלית: ,
=סמוכין=
קטגוריה:חוק ומשפט
שחון
שָׁחוּן
# חם ויבש.
=גיזרון=
*השורש שחן, במשמע כללי חם, קרוב אל שחם, חמם, חם.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_שָׁחַן?lang=he יסטרוב], ו[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_שָׁחַם.1?lang=he יסטרוב].</ref> משותף למספר לשונות שמיות. למשל, אכדית: šaḫānu<ref>šaḫānu(m), "to be(come) hot", in A Concise Dictionary of Akkadian, Jeremy Black, Andrew George, Nicholas Postgate, page 346</ref> ‏"to be/become hot", ו ‏'warm', ערבית: -חם (מוכר בישראל בשם האגם סַחְנֵה), ארמית: שְׁחֵין\שְׁחַן<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_שָׁחַן?lang=he יסרטוב] ו[https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24xyn+N%20&cits=all CAL] וגם [https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24xn+V%20&cits=all CAL].</ref> כמו = או = <ref>[http://www.sefaria.org.il/Targum_Jonathan_on_Isaiah.18.4?lang=he ספריא].</ref>.
=צירופים=
* קיטור שחון
=ניגודים=
* גשום (1)
* לח (2)
* רווי
=מידע נוסף=
*אין לבלבל עם שורש זהה בארמית ובערבית ראה לפום גמלא שיחנא.
=ראו גם=
* משחן, השחין, שחין.
* לוהט
* בצורת
=גיזרון=
*השורש שחן, במשמע כללי חם, קרוב אל שחם, חמם, חם.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_שָׁחַן?lang=he יסטרוב], ו[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_שָׁחַם.1?lang=he יסטרוב].</ref> משותף למספר לשונות שמיות. למשל, אכדית: šaḫānu<ref>šaḫānu(m), "to be(come) hot", in A Concise Dictionary of Akkadian, Jeremy Black, Andrew George, Nicholas Postgate, page 346</ref> ‏"to be/become hot", ו ‏'warm', ערבית: -חם (מוכר בישראל בשם האגם סַחְנֵה), ארמית: שְׁחֵין\שְׁחַן<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_שָׁחַן?lang=he יסרטוב] ו[https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24xyn+N%20&cits=all CAL] וגם [https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%24xn+V%20&cits=all CAL].</ref> כמו = או = <ref>[http://www.sefaria.org.il/Targum_Jonathan_on_Isaiah.18.4?lang=he ספריא].</ref>.
=צירופים=
* קיטור שחון
=ניגודים=
* גשום (1)
* לח (2)
* רווי
=מידע נוסף=
*אין לבלבל עם שורש זהה בארמית ובערבית ראה לפום גמלא שיחנא.
=ראו גם=
* משחן, השחין, שחין.
* לוהט
* בצורת
שך
שֵׂךְ
# יתד ברזל או עץ חד.
#:*.
# שיפוד מתכת עליו נועצים או מלפפים בשר, ירקות לקלייה,ועוד.
=גיזרון=
* שיח (ראו:2) או שיכ היא מילה יחידאית במקרא. מצוייה גם כפועל-"שָׂךְֿ" , וגם בצורה הנקבית "שׂוּכּה" . יש המפרשים שך מלשון "שיח" שממנו חומר הגלם ליצירת שיפוד עץ ,אחרים פרשו בהוראת מסוכה (מסוכת חדק העשויה קוצים) ,וכך גם עפ"י תרגום ארמי - יתד.
* 2:עברית-עממית: סיחים(שיחים) הם שפודי מתכת לצלייה על גבי אש גלויה. מושאל מערבית: .
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* סִכָּה (עברית חדשה)
* סכין
* שחט
=מילים נרדפות=
* קוץ
* שפוד
* דרבן
* עקרב
* מסמר
* חדק
* כפיס
=סימוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שֵׂךְ
# יתד ברזל או עץ חד.
#:*.
# שיפוד מתכת עליו נועצים או מלפפים בשר, ירקות לקלייה,ועוד.
=גיזרון=
* שיח (ראו:2) או שיכ היא מילה יחידאית במקרא. מצוייה גם כפועל-"שָׂךְֿ" , וגם בצורה הנקבית "שׂוּכּה" . יש המפרשים שך מלשון "שיח" שממנו חומר הגלם ליצירת שיפוד עץ ,אחרים פרשו בהוראת מסוכה (מסוכת חדק העשויה קוצים) ,וכך גם עפ"י תרגום ארמי - יתד.
* 2:עברית-עממית: סיחים(שיחים) הם שפודי מתכת לצלייה על גבי אש גלויה. מושאל מערבית: .
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* סִכָּה (עברית חדשה)
* סכין
* שחט
=מילים נרדפות=
* קוץ
* שפוד
* דרבן
* עקרב
* מסמר
* חדק
* כפיס
=סימוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
רוה
רִוָּה
# סיפק את הצורך בשתיה.
#:* .
# מילא ברגשות חיוביים, סיפק צרכים רגשיים.
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* רווי
* רויה
* מרוה
=מילים נרדפות=
* הרוה
* השקה
* השביע(2)
=ניגודים=
* ייבש
* סחט
* הצמיא
רָוֶה
# מלא כל צורכו בנוזלים. ששתה כדי סיפוקו.
#:* .
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* רווי
* דָּשֵׁן מדושן
* שָֹבֵעַ
=ניגודים=
* צָמֵא
* שחון
* מיובש
רָוָה
# שתה למלוא סיפוקו.
#:* .
# התמלא ברגשות טובים. 
#:* האם הגאה רוותה נחת מתשובות בנה.
=נגזרות=
*רויה
*רווי
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* רווי
* רויה
* מרוה
=מילים נרדפות=
* הרוה
* השקה
* השביע(2)
=ניגודים=
* ייבש
* סחט
* הצמיא
רָוֶה
# מלא כל צורכו בנוזלים. ששתה כדי סיפוקו.
#:* .
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* רווי
* דָּשֵׁן מדושן
* שָֹבֵעַ
=ניגודים=
* צָמֵא
* שחון
* מיובש
רָוָה
# שתה למלוא סיפוקו.
#:* .
# התמלא ברגשות טובים. 
#:* האם הגאה רוותה נחת מתשובות בנה.
=נגזרות=
*רויה
*רווי
הרוה
הִרְוָה
# מילא את הצורך בנוזלים לאדם או אדמה. השקה במים את הצמא.
#:*.
=גיזרון=
*מן המקרא.
=נגזרות=
* רווי
* רָוֶה
* הֻרְוָה (צורת הסביל)
=מילים נרדפות=
* השקה
* ריוה
=ניגודים=
* ייבש
* סחט
* הצמיא
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=גיזרון=
*מן המקרא.
=נגזרות=
* רווי
* רָוֶה
* הֻרְוָה (צורת הסביל)
=מילים נרדפות=
* השקה
* ריוה
=ניגודים=
* ייבש
* סחט
* הצמיא
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
מחיה
מִחְיָה
# חיים. חיות.
# מה שמאפשר חיים. מזון וכל הנצרך לחי. 
# בשר מכה ופצע שהעלה ארוכה.
=גיזרון=
* מן המקרא
=צירופים=
* יקר מחיה
מְחִיָּה
# איבוד דבר מן העולם.
#:* מצוות מחיית עמלק.
=גיזרון=
* מהפועל המקראי מחה א 
* לפועל מחה ב השתרשה הצורה מחאה
=צירופים=
* מחית עמלק
מִחְיָה
# חיים. חיות.
# מה שמאפשר חיים. מזון וכל הנצרך לחי. 
# בשר מכה ופצע שהעלה ארוכה.
=גיזרון=
* מן המקרא
=צירופים=
* יקר מחיה
מְחִיָּה
# איבוד דבר מן העולם.
#:* מצוות מחיית עמלק.
=גיזרון=
* מהפועל המקראי מחה א 
* לפועל מחה ב השתרשה הצורה מחאה
=צירופים=
* מחית עמלק
מחיאה
מְחִיאָה
# הכאה. רק בצירוף מחיאת כף
#:* הנוכחים הביעו את הוקרתם במחיאת כף.
=גיזרון=
* שם פעולה מהפועל המקראי מחא.
=צירופים=
* מחיאת כף
=מילים נרדפות=
* מחי
* טפוח, טפיחה
* הכאה
=ראו גם=
*מחאה
*מְחִיָּה.

 

קטגוריה:מחוות גופניות
=גיזרון=
* שם פעולה מהפועל המקראי מחא.
=צירופים=
* מחיאת כף
=מילים נרדפות=
* מחי
* טפוח, טפיחה
* הכאה
=ראו גם=
*מחאה
*מְחִיָּה.

 

קטגוריה:מחוות גופניות
נמחה
נִמְחָה
# אבד קיומו.
#:* וַיֹּאמְרוּ יְרֻשַּׁת פְּלֵיטָה לְבִנְיָמִן וְלֹא יִמָּחֶה שֵׁבֶט מִיִּשְׂרָאֵל|שופטים|כא|יז}}
#:* וְנִשְׁבְּרוּ וְנִשְׁבְּתוּ גִּלּוּלֵיכֶם וְנִגְדְּעוּ חַמָּנֵיכֶם וְנִמְחוּ מַעֲשֵׂיכֶם|יחזקאל|ו|ו}}
# בטל רישומו וצורתו, הפך ממוצק לנוזלי.
#:* יוצאין ברקיק השרוי שלא נמחה
=גיזרון=
* נפעל מהפועל המקראי מחה א. ובלשון חז"ל המחה.
=מילים נרדפות=
* השמד
* התמסמס
* נמס
* נמוח
* נמחק
=ראו גם=
* מח 
* המחה
=גיזרון=
* נפעל מהפועל המקראי מחה א. ובלשון חז"ל המחה.
=מילים נרדפות=
* השמד
* התמסמס
* נמס
* נמוח
* נמחק
=ראו גם=
* מח 
* המחה
מחה
מָחָה {{משני|א}}
# איבד וכילה. ביטל את קיום דבר.
# ביטל צורה. 
# ניקה. העביר רושם של לכלוך.
=גיזרון=
*מן המקרא (2.) קרוב אל מחק.
=פרשנים מפרשים=
*בפסוק במלכים ב יש מפרשים לשון מחה ג מחא לשון הכאה.
=צירופים=
* מחה את שמו -ימח שמו.
=נגזרות=
*מְחִיָּה
*נמחה
*מחית
=מילים נרדפות=
* השמיד(1)
* מסמס(2)
* מחק(2)
* קנח(3)
=מידע נוסף=
* בפסוק לרוב המפרשים לשון הכאה ושבירה מחא. וי"מ לשון לשון לשון ביטול וסיום (כמו נמחה). (הכתב והקבלה)
=ראו גם=
* ימח שמו 
* המחה
* מִיחוּי
מָחָה גם מִחָה
# הביע התנגדות. 
#:* כששמע את הדברים מחה בתוקף. 
# לחץ ודחק. ניקה מן הפסולת.
#:* הפשטתו ומיחוי קרביו דוחים את השבת
=גיזרון=
* לשון חז"ל. אולי ממחא.
* בהווה מוחה וגם ממחה.
=צירופים=
* מחה בתוקף
=מילים נרדפות=
* הפגין
* קָבַל
* הוכיח
* הניא(?)
=ניגודים=
* הסכים
* קיבל
גם
* תָּמַךְ
=ראו גם=
*
=גיזרון=
*מן המקרא (2.) קרוב אל מחק.
=פרשנים מפרשים=
*בפסוק במלכים ב יש מפרשים לשון מחה ג מחא לשון הכאה.
=צירופים=
* מחה את שמו -ימח שמו.
=נגזרות=
*מְחִיָּה
*נמחה
*מחית
=מילים נרדפות=
* השמיד(1)
* מסמס(2)
* מחק(2)
* קנח(3)
=מידע נוסף=
* בפסוק לרוב המפרשים לשון הכאה ושבירה מחא. וי"מ לשון לשון לשון ביטול וסיום (כמו נמחה). (הכתב והקבלה)
=ראו גם=
* ימח שמו 
* המחה
* מִיחוּי
מָחָה גם מִחָה
# הביע התנגדות. 
#:* כששמע את הדברים מחה בתוקף. 
# לחץ ודחק. ניקה מן הפסולת.
#:* הפשטתו ומיחוי קרביו דוחים את השבת
=גיזרון=
* לשון חז"ל. אולי ממחא.
* בהווה מוחה וגם ממחה.
=צירופים=
* מחה בתוקף
=מילים נרדפות=
* הפגין
* קָבַל
* הוכיח
* הניא(?)
=ניגודים=
* הסכים
* קיבל
גם
* תָּמַךְ
מחא
מָחָא
# היכה בכף ידו.
#:*.
=גיזרון=
* ארמית: מְחָא; למשל: (כשאתה מכה ילד, ללא תכה אלא בשרוך הנעל).
* קרוב לפועל המקראי מָחַה א, פָּגַע, נגע; למשל בפסוק
=נגזרות=
* מְחִי (מכה, מהלומה)
* מחיאה
=ראו גם=
* א}}
* מחי
* רָקַע
=גיזרון=
* ארמית: מְחָא; למשל: (כשאתה מכה ילד, ללא תכה אלא בשרוך הנעל).
* קרוב לפועל המקראי מָחַה א, פָּגַע, נגע; למשל בפסוק
=נגזרות=
* מְחִי (מכה, מהלומה)
* מחיאה
=ראו גם=
* א}}
* מחי
* רָקַע
הרקיע
הִרְקִיעַ
# שיטח ורידד חומר. עשאו שטוח ופרוס. 
# הגביה מאד; עלה אל על.
=גיזרון=
* המילה נמצאת פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. המשמעות תלויה בפרשנות.
* משמעות 1. כמו רָקַע גם רִקֵּעַ. 2. נגזר מרקיע.
=צירופים=
* הרקיע שחקים
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה נמצאת פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. המשמעות תלויה בפרשנות.
* משמעות 1. כמו רָקַע גם רִקֵּעַ. 2. נגזר מרקיע.
=צירופים=
* הרקיע שחקים
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קרקעית
קַרְקָעִית
# תחתית; רצפתו של כלי, של בור וכו'. 
# אדמה, רצפת חול.
# קרקעית הספינה: תחתית הספינה; גם בצדה הפנימי: רצפת המחסן בספינה, השיפוליים משני צדי השדרית.
=מילים נרדפות=
* בסיס
* שיפוליים <small>(בספינה)</small>
* קרקע הספינה
=ניגודים=
* פני
* פסגה
=מילים נרדפות=
* בסיס
* שיפוליים <small>(בספינה)</small>
* קרקע הספינה
=ניגודים=
* פני
* פסגה
הרקיע שחקים
הִרְקִיעַ שְׁחָקִים
# עלה אל על. בדרך כלל כמטאפורה.
#:* השמחה הרקיעה שחקים
=מקור=
*המילה הרקיע מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל, כחלק מצירוף זה.
=מילים נרדפות=
*המריא
*נסק
=ראו גם=
*שחקים

 

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=מקור=
*המילה הרקיע מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל, כחלק מצירוף זה.
=מילים נרדפות=
*המריא
*נסק
=ראו גם=
*שחקים

 

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
רקוע
רִקּוּעַ
# דפיקה על חומר ורדודו. הפעלת לחץ על חומר לשיטוח ופריסה. 
# פיסת מתכת שרודדה בלחץ ונעשתה דקה ושטוחה.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל רִקֵּעַ.
רִקּוּעַ
# דפיקה על חומר ורדודו. הפעלת לחץ על חומר לשיטוח ופריסה. 
# פיסת מתכת שרודדה בלחץ ונעשתה דקה ושטוחה.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל רִקֵּעַ.
מרקע
מְרֻקָּע
# פיסת מתכת שנעשתה דקה ושטוחה ע"י הפעלת לחץ.
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא. מהפועל רקע שיטח ורידד. גם דפק והלם.
=ראו גם=
*מרקוע

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מִרְקָע
# החלק השטוח שעליו מופיעים שידורי הטלוויזיה ותכני המחשב.
#* ילדים רבים מבלים את זמנם בצפייה במרקע שעות רבות לאורך היום.
=גיזרון=
* ע"פ התחדיש רֶקַע ומן רקיע
=ראו גם=
*אקרן
*מרקוע
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא. מהפועל רקע שיטח ורידד. גם דפק והלם.
=ראו גם=
*מרקוע

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מִרְקָע
# החלק השטוח שעליו מופיעים שידורי הטלוויזיה ותכני המחשב.
#* ילדים רבים מבלים את זמנם בצפייה במרקע שעות רבות לאורך היום.
=גיזרון=
* ע"פ התחדיש רֶקַע ומן רקיע
=ראו גם=
*אקרן
*מרקוע
מודעה
מוֹדָעָה
# מסר המתפרסם לרבים.
# דף נייר תלוי במקום גלוי לעין כל, או מודפס בעיתון או אמצעי דיגיטלי, ובו מסר לרבים.
#:* המודעות הוסרו על ידי העיריה אך חלקן עדיין מתגוללות ברחובות. 
#:* כל עצי האקליפטוס בשכונה מכוסים במודעות צבעוניות של המועמדים לוועד הביוב השכונתי.
=גיזרון=
* שורש מקראי הודיע. 
* מלשון חז"ל מודעא
=צירופים=
* לוח מודעות
* מודעת אבל
* מודעה רבה לאורייתא
=מילים נרדפות=
*גלוי דעת (1)
*הודעה
*שֶׁלֶט (2)
*פשקויל (2)
=ראו גם=
*פלסתר
*כתב פלסתר
*מודע
*קול קורא
=גיזרון=
* שורש מקראי הודיע. 
* מלשון חז"ל מודעא
=צירופים=
* לוח מודעות
* מודעת אבל
* מודעה רבה לאורייתא
=מילים נרדפות=
*גלוי דעת (1)
*הודעה
*שֶׁלֶט (2)
*פשקויל (2)
=ראו גם=
*פלסתר
*כתב פלסתר
*מודע
*קול קורא
מפלס
מִפְלָס
# קו אופקי המודד גובה מסוים. גובה על פני שטח רחב.
#:*גם אחר תום הגשמים הברוכים עדין צפוי מפלס הכנרת לעלות ממי הפשרת השלגים.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם יחידה במקרא, בשין שמאלית, בפסוק לעיל.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: לשון גלוי, פתוח, שטוח. כמפולש בלשון חז"ל. (כלומר: לארכן ולרחבן של עבים) 
* אבן עזרא: מן פֶּלֶס חילוף הסמ"ך בשי"ן שמאלית. גם בילקוט שמעוני חיברו כך (כלומר:התדע את משקל העבים)
* רלב"ג: כמו מִפְרָשֹ.
=צירופים=
* מפלס מים
=מילים נרדפות=
* קומה
* רובד
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם יחידה במקרא, בשין שמאלית, בפסוק לעיל.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: לשון גלוי, פתוח, שטוח. כמפולש בלשון חז"ל. (כלומר: לארכן ולרחבן של עבים) 
* אבן עזרא: מן פֶּלֶס חילוף הסמ"ך בשי"ן שמאלית. גם בילקוט שמעוני חיברו כך (כלומר:התדע את משקל העבים)
* רלב"ג: כמו מִפְרָשֹ.
=צירופים=
* מפלס מים
=מילים נרדפות=
* קומה
* רובד
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
התפלש
הִתְפַּלֵּשׁ
# נשכב והתהפך בתוך חומר מאוס -כעפר בוץ וכדו'- והתכסה בו. בדר"כ כאות אבל.
=גיזרון=
* שורש מקראי
=מילים נרדפות=
* התגולל
* התבוסס
* התכפש, הכפיש
* התאבק
* התלכלך
=מידע נוסף=
* בתקופות מאוחרות המילה מופיעה במשמעות שונה. כבפועל פָּלַשׁ 
* 
*
=גיזרון=
* שורש מקראי
=מילים נרדפות=
* התגולל
* התבוסס
* התכפש, הכפיש
* התאבק
* התלכלך
=מידע נוסף=
* בתקופות מאוחרות המילה מופיעה במשמעות שונה. כבפועל פָּלַשׁ 
* 
*
פלש
פָּלַשׁ
# חתר-לקראת.
# חור שהתמשך אל תוך גוף. פעולת התהוותו של החור.
# חדר אל מקום למרות התנגדות. נכנס ללא רשות. 
#:* עם שחר נפרצה החומה, וגדודי האויבים פלשו אל תוך העיר.
#:* בכתב התביעה נטען כי הדיירים פלשו אל המבנה שלא כחוק.
=גיזרון=
#קרוב אל בלש. 
#גזירת פועל מן מפולש (אך שם העצם נוטה לפי הכבדים).
#יתכן שמן (2)
=נגזרות=
*פלישה(3)
*פולש
*פולשת
*פולשני
=מילים נרדפות=
* חָדַר
* פָּרַץ
=ראו גם=
*התפלש(מידע נוסף)
פָּלַשׁ
# חתר-לקראת.
# חור שהתמשך אל תוך גוף. פעולת התהוותו של החור.
# חדר אל מקום למרות התנגדות. נכנס ללא רשות. 
#:* עם שחר נפרצה החומה, וגדודי האויבים פלשו אל תוך העיר.
#:* בכתב התביעה נטען כי הדיירים פלשו אל המבנה שלא כחוק.
=גיזרון=
#קרוב אל בלש. 
#גזירת פועל מן מפולש (אך שם העצם נוטה לפי הכבדים).
#יתכן שמן (2)
=נגזרות=
*פלישה(3)
*פולש
*פולשת
*פולשני
=מילים נרדפות=
* חָדַר
* פָּרַץ
=ראו גם=
*התפלש(מידע נוסף)
מפלש
מְפֻלָּשׁ
# פתוח. חור העובר בתוך גוף לפעמים דווקא אל עברו השני. שטח בנוי הפתוח למקום אחר.
=גיזרון=
* לשון חז"ל. 
* צורת מפועל. בלשון חז"ל לא נמצא הפועל פלש, אך נמצא מעט בכתבי ראשונים ואחרונים.
=ניגודים=
* חסום
* אטום
=ראו גם=
*חודרני
*פולשני
מְפֻלָּשׁ
# פתוח. חור העובר בתוך גוף לפעמים דווקא אל עברו השני. שטח בנוי הפתוח למקום אחר.
=גיזרון=
* לשון חז"ל. 
* צורת מפועל. בלשון חז"ל לא נמצא הפועל פלש, אך נמצא מעט בכתבי ראשונים ואחרונים.
=ניגודים=
* חסום
* אטום
=ראו גם=
*חודרני
*פולשני
פלס
פֶּלֶס
# כלי מדידה העשוי למדוד משקל.
#:* .
# כלי מדידה המכיל נוזל ומודד אלכסון ויישור של משטחים ביחס לפני כדור הארץ.
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
* פלס בנאים
=מידע נוסף=
*י"מ שהפלס המקראי היה גם כן מודד יישור, והיה מונח על מוט המאזניים למדוד את נטייתו בדיוק רב. ראו גם הפועל פִּלֵּס.
=ראו גם=
*אנך
*מִפְלָס
פִּלֵּס
# שקל ומדד. בעיקר בהשאלה, בחן את טיב העניין. בדק את מעשיו.
# יישר. ביטל והעביר עקמימות.
# סידר את הדרך. סילק מכשולים ואפשֵׁר מעבר. תיקן נתיב מקולקל.
# עבר בדרך למרות מכשולים.
#:* הוא פילס דרך בין רבבות האנשים.
=גיזרון=
*1. נגזר משם כלי המדידה פֶּלֶס 2. שורש המילה בתנ"ך משמעו העיקרית יישור. בדרך כלל בהקשר לדֶּרֶךְ
=צירופים=
* פלס דרך
* מפלסת שלג
=מידע נוסף=
* הפועל נמצא כמה פעמים במקרא והוראתו תלויה בפרשנות. בתהלים נח הנ"ל י"מ לשון יישור (2) כלומר שמציג את עוולותיו כישרות.
פַּלָּס
# אדם-לוחם שעוסק בפינוי מוקשים.
=גיזרון=
* מהפועל פִּלֵּס
פֶּלֶס
# כלי מדידה העשוי למדוד משקל.
#:* .
# כלי מדידה המכיל נוזל ומודד אלכסון ויישור של משטחים ביחס לפני כדור הארץ.
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
* פלס בנאים
=מידע נוסף=
*י"מ שהפלס המקראי היה גם כן מודד יישור, והיה מונח על מוט המאזניים למדוד את נטייתו בדיוק רב. ראו גם הפועל פִּלֵּס.
=ראו גם=
*אנך
*מִפְלָס
פִּלֵּס
# שקל ומדד. בעיקר בהשאלה, בחן את טיב העניין. בדק את מעשיו.
# יישר. ביטל והעביר עקמימות.
# סידר את הדרך. סילק מכשולים ואפשֵׁר מעבר. תיקן נתיב מקולקל.
# עבר בדרך למרות מכשולים.
#:* הוא פילס דרך בין רבבות האנשים.
=גיזרון=
*1. נגזר משם כלי המדידה פֶּלֶס 2. שורש המילה בתנ"ך משמעו העיקרית יישור. בדרך כלל בהקשר לדֶּרֶךְ
=צירופים=
* פלס דרך
* מפלסת שלג
=מידע נוסף=
* הפועל נמצא כמה פעמים במקרא והוראתו תלויה בפרשנות. בתהלים נח הנ"ל י"מ לשון יישור (2) כלומר שמציג את עוולותיו כישרות.
פַּלָּס
# אדם-לוחם שעוסק בפינוי מוקשים.
=גיזרון=
* מהפועל פִּלֵּס
שבועת המשנה
שְׁבוּעַת הַמִּשְׁנָה
כינוי לכלל השבועות שנתקנו על ידי חז"ל ומוזכרים במשנה.
#:* "שבועת המשנה הן שבועות שתקנו חכמים כעין של תורה פעמים על התובע ובטענת בריא לישבע ופעמים על הנתבע ובטענת שמא" (המאירי, בית הבחירה, בבלי שבועות מד, ב)
=מקור=
* הביטוי נמצא לראשונה בלשון ראשוני פרובנס.<ref>[http://ybm.org.il/upload/kesher/5779/85.pdf עולה מן המדבר], עלון 85, עמודים 6-7</ref>
=ביטויים קרובים=
* שבועת שוא, שבועת ביטוי
=הערות שוליים=
<references/> 

קטגוריה:ביטויים<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
שְׁבוּעַת הַמִּשְׁנָה
כינוי לכלל השבועות שנתקנו על ידי חז"ל ומוזכרים במשנה.
#:* "שבועת המשנה הן שבועות שתקנו חכמים כעין של תורה פעמים על התובע ובטענת בריא לישבע ופעמים על הנתבע ובטענת שמא" (המאירי, בית הבחירה, בבלי שבועות מד, ב)
=מקור=
* הביטוי נמצא לראשונה בלשון ראשוני פרובנס.<ref>[http://ybm.org.il/upload/kesher/5779/85.pdf עולה מן המדבר], עלון 85, עמודים 6-7</ref>
=ביטויים קרובים=
* שבועת שוא, שבועת ביטוי
=הערות שוליים=
<references/> 

קטגוריה:ביטויים
צלופח
צְלוֹפָח
# פרט מסדרה של דגים מקריני־סנפיר, והם חלקלקים ודומים במראהם לנחש.
=גיזרון=
* צלופחא; כנראה בציטוט לעיל מהתלמוד הבבלי.
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:דגים
=גיזרון=
* צלופחא; כנראה בציטוט לעיל מהתלמוד הבבלי.
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:דגים
מנגינה
מַנְגִּינָה
# הרכיב הלא־מילולי של הזמר, אשר נכתב באמצעות תווים.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
*לחן
*מלודיה
=סימוכין=
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
*לחן
*מלודיה
=סימוכין=
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך