עדות
עֵדוּת {{משני|א}}
# הצהרה של עד, מסירת תיאור של התרחשות מסוימת על ידי מי שחווה אותה מקרוב כדבר של אמת.
# סימנים ועובדות שגורמים להאמין שדבר מסוים הוא אמיתי ונכון.
# אחת מחמש מצוות היסוד באסלאם.
#:* בערבית, מילות השהאדה (העדות) הן: "אני מעיד כי אין אלוהּ מלבד האל, וכי מוחמד הוא שליח האל".
=גיזרון=
שם־עצם מופשט מהמילה המקראית "עֵד". אמנם בלשון המקרא המילה "עֵד" משמשת גם בהוראת שם־העצם המופשט, והמילה "עֵדוּת" משמשת בהוראות אחרות (ראו עֵדוּת ב), ורק בלשון חז"ל החל לשמש בהוראה זו.
 תרגום שאילה מערבית: - עדוּת (1).
=צירופים=
* עדות נאמנה (1)
* עדות שקר (1)
* גביית עדות (1)
=מילים נרדפות=
* הוכחה (2)
* ראיה (2)
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: שַׁהָאדָה)
=ראו גם=
* אמיתה
* תעודה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דיני ראיות
עֵדוּת {{משני|ב}}
# ברית, או דבר־מה המכיל את תוכן הברית ומייצג אותו (בצורה מיודעת הכוונה ללוחות הברית).
# חוק, מצווה.
=גיזרון=
זו הוראת המילה ברוב המקרא, עפ"ר בהקשר למשכן או לארון שבהם הונחו "לוחות העדות", שכתוב בהם עשרת הדברים שעליהם נכרת הברית בסיני (שמות לד, כז). קרוב להוראה (2), כיון שהחוקים והמצוות הם תוכן הברית. השוו לאכדית: - ברית או חוזה בין לא-שווים (כגון אדון לווסל), וגם בהוראת: צווים, פקודות. ארמית קדומה מכתובות סַפִירָה: 'עדן' – ברית.<ref>משה פרנס, "[https://www.jstor.org/stable/23412736 עֵדוּת, עֵדוֹת, עֵדווֹת במקרא, על רקע תעודות חיצוניות]", שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום, כרך א (תשל"ו), עמ' 235-242.</ref>
:לדעת חוקרים רבים אין קשר אטימולוגי בין המילים המקראיות "עֵד" ו"עֵדוּת". אמנם יש שהציעו שהמשמעות המקורית של המילה "עֵד" היתה: דבר המהווה סמל וסימן לאירוע כריתת ברית (השוו בראשית לא, מד; כא, ל), ומשם "עֵדוּת" בהוראת: פריט המכיל את תוכן הברית, ובהמשך בהוראת: ברית, וגם: חוק, ובצורת הרבים: "עֵדֹת". ובמקביל משמעות המילה "עֵד" התרחבה לאדם שהיה נוכח ויכול לאשש את האירוע.
 בהוראה זו מופיע רק בספר תהלים, והיא צורת יחיד של המילה הנפוצה יותר "עֵדֹת" או "עֵדְווֹת", ע"ד הארמית שבה חילוף וּ/וֹ בין יחיד לרבים. קיימת מילה דומה בסורית: (עָדַת) - מנהג, חוק, וברבים: ܥܵܕܲܬܹ̈ܐ (עָדַתָא).
עֵדוּת {{משני|ג}}
# תכשיט או קישוט כלשהו.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, ובמקבילה בדברי הימים (ב כג, יא).
*המשמעות לא ברורה; יש מפרשים שהוא מין תכשיט, או שהכוונה בגדי מלכות, ולפ"ז הוא משורש עד"ה. אחרים פירשו שהכוונה לכתב למשהו המסמל את הברית, כגון הלוחות או ספר התורה. ולפ"ז הוא משורש עו"ד ומקביל לעֵדוּת ב.
*יש שהציעו להגיה: "הַצְּעָדוֹת", ע"פ פסוק אחר: .<ref>לקסיקון BDB, [https://www.sefaria.org.il/BDB%2C_%D7%A2%D6%B5%D7%93%D7%95%D6%BC%D7%AA.1?lang=he עֵדוּת].</ref> 
*בספר בן סירא (מב,כב; מג,ב) מופיעה המילה "עד" בהוראת: קישוט, תכשיט.
=גיזרון=
שם־עצם מופשט מהמילה המקראית "עֵד". אמנם בלשון המקרא המילה "עֵד" משמשת גם בהוראת שם־העצם המופשט, והמילה "עֵדוּת" משמשת בהוראות אחרות (ראו עֵדוּת ב), ורק בלשון חז"ל החל לשמש בהוראה זו.
 תרגום שאילה מערבית: - עדוּת (1).
=צירופים=
* עדות נאמנה (1)
* עדות שקר (1)
* גביית עדות (1)
=מילים נרדפות=
* הוכחה (2)
* ראיה (2)
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: שַׁהָאדָה)
=ראו גם=
* אמיתה
* תעודה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דיני ראיות
עֵדוּת {{משני|ב}}
# ברית, או דבר־מה המכיל את תוכן הברית ומייצג אותו (בצורה מיודעת הכוונה ללוחות הברית).
# חוק, מצווה.
=גיזרון=
זו הוראת המילה ברוב המקרא, עפ"ר בהקשר למשכן או לארון שבהם הונחו "לוחות העדות", שכתוב בהם עשרת הדברים שעליהם נכרת הברית בסיני (שמות לד, כז). קרוב להוראה (2), כיון שהחוקים והמצוות הם תוכן הברית. השוו לאכדית: - ברית או חוזה בין לא-שווים (כגון אדון לווסל), וגם בהוראת: צווים, פקודות. ארמית קדומה מכתובות סַפִירָה: 'עדן' – ברית.<ref>משה פרנס, "[https://www.jstor.org/stable/23412736 עֵדוּת, עֵדוֹת, עֵדווֹת במקרא, על רקע תעודות חיצוניות]", שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום, כרך א (תשל"ו), עמ' 235-242.</ref>
:לדעת חוקרים רבים אין קשר אטימולוגי בין המילים המקראיות "עֵד" ו"עֵדוּת". אמנם יש שהציעו שהמשמעות המקורית של המילה "עֵד" היתה: דבר המהווה סמל וסימן לאירוע כריתת ברית (השוו בראשית לא, מד; כא, ל), ומשם "עֵדוּת" בהוראת: פריט המכיל את תוכן הברית, ובהמשך בהוראת: ברית, וגם: חוק, ובצורת הרבים: "עֵדֹת". ובמקביל משמעות המילה "עֵד" התרחבה לאדם שהיה נוכח ויכול לאשש את האירוע.
 בהוראה זו מופיע רק בספר תהלים, והיא צורת יחיד של המילה הנפוצה יותר "עֵדֹת" או "עֵדְווֹת", ע"ד הארמית שבה חילוף וּ/וֹ בין יחיד לרבים. קיימת מילה דומה בסורית: (עָדַת) - מנהג, חוק, וברבים: ܥܵܕܲܬܹ̈ܐ (עָדַתָא).
עֵדוּת {{משני|ג}}
# תכשיט או קישוט כלשהו.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, ובמקבילה בדברי הימים (ב כג, יא).
*המשמעות לא ברורה; יש מפרשים שהוא מין תכשיט, או שהכוונה בגדי מלכות, ולפ"ז הוא משורש עד"ה. אחרים פירשו שהכוונה לכתב למשהו המסמל את הברית, כגון הלוחות או ספר התורה. ולפ"ז הוא משורש עו"ד ומקביל לעֵדוּת ב.
*יש שהציעו להגיה: "הַצְּעָדוֹת", ע"פ פסוק אחר: .<ref>לקסיקון BDB, [https://www.sefaria.org.il/BDB%2C_%D7%A2%D6%B5%D7%93%D7%95%D6%BC%D7%AA.1?lang=he עֵדוּת].</ref> 
*בספר בן סירא (מב,כב; מג,ב) מופיעה המילה "עד" בהוראת: קישוט, תכשיט.