OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
קרון
קָרוֹן
# עגלת משא הרתומה לבהמת עבודה.
# כל אחת מ"עגלות" המשא או הנוסעים של רכבת, הנגררות על ידי הקַטָּר. 
#:* "לו מצאתיך לראשונה בקרון רכבת / היה לבי נישא למרחקים". (פגשתיך בשדה תלתן / נעמי שמר)
#:* "מרעישה אותנו ידיעה סנסציונית ע"ד גנבת הדאר האמריקאי מתוך קרון הרכבת ע"י פקידים או מי שהיו פקידים בממשלת א"י." ("דאר היום", 25 ביוני 1929, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* , carrus, -i, m בלטינית, עגלת משא.<ref>נורית שובל־דודאי, גלוסר המילים השאולות מן היוונית ומן הרומית, תשע"ט.</ref> 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי תחבורה מסילתית, תשנ"ח (1998).
= צירופים =
* קרונוע
* קרון רכבת
* קרון משא
* קרון נוסעים
* קרון שינה
=נגזרות=
* קרונית
* קרונאי
=תרגום=
* אנגלית: ‏‏(1), ‏ (2)
=ראו גם=
* רכבת
* קרוואן
* קַרָר
=סימוכין=
קטגוריה:תחבורה
קַרָוָן
#שַׁיָרָה.
# קרון מגורים על גלגלים, הרתום לכלי רכב ונגרר על ידו ממקום למקום; וגם קרון מגורים או מבנה זמני נייח, שאפשר להעמיסו על משאית ולהעבירו ממקום למקום.
=גיזרון=
* – שַׁיָרָה, דרך שפות אירופה.
=תרגום=
‏
=ראו גם=
* ואן

קטגוריה:תחבורה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הפרסית
קָרוֹן
# עגלת משא הרתומה לבהמת עבודה.
# כל אחת מ"עגלות" המשא או הנוסעים של רכבת, הנגררות על ידי הקַטָּר. 
#:* "לו מצאתיך לראשונה בקרון רכבת / היה לבי נישא למרחקים". (פגשתיך בשדה תלתן / נעמי שמר)
#:* "מרעישה אותנו ידיעה סנסציונית ע"ד גנבת הדאר האמריקאי מתוך קרון הרכבת ע"י פקידים או מי שהיו פקידים בממשלת א"י." ("דאר היום", 25 ביוני 1929, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* , carrus, -i, m בלטינית, עגלת משא.<ref>נורית שובל־דודאי, גלוסר המילים השאולות מן היוונית ומן הרומית, תשע"ט.</ref> 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי תחבורה מסילתית, תשנ"ח (1998).
= צירופים =
* קרונוע
* קרון רכבת
* קרון משא
* קרון נוסעים
* קרון שינה
=נגזרות=
* קרונית
* קרונאי
=תרגום=
* אנגלית: ‏‏(1), ‏ (2)
=ראו גם=
* רכבת
* קרוואן
* קַרָר
=סימוכין=
קטגוריה:תחבורה
קַרָוָן
#שַׁיָרָה.
# קרון מגורים על גלגלים, הרתום לכלי רכב ונגרר על ידו ממקום למקום; וגם קרון מגורים או מבנה זמני נייח, שאפשר להעמיסו על משאית ולהעבירו ממקום למקום.
=גיזרון=
* – שַׁיָרָה, דרך שפות אירופה.
=תרגום=
‏
=ראו גם=
* ואן

קטגוריה:תחבורה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הפרסית
בהו
בֹּהוּ
# ריקנות.
#:*; מצודת ציון: בהו - ענין ריקות.
=מידע נוסף=
* הפרשנים קשרו לפועל בהה.
* ביטוי ציורי זה מספר ישעיה, משמש בהוראת - אבני ריק , כלומר אבנים שאין לבנות עליהן , משום סיבות פיזיקליות (קריסה) .
* המשורר אברהם שלונסקי עשה שמוש במושג זה בכנותו את קובץ שיריו שראו אור ב 1934 - "אבני בוהו" .
* חיבורו של יהושע פרידמן - [https://benyehuda.org/read/17870 "אבני בּהו"], עסק בעיקר בשירה הרומית ואף העניק לשוחרי התרבות, מבחר תרגומים מן הספרות העתיקה.
=ראו גם=
*בהה (מילולית:"מבט חלול")
=ראו גם=
*תהו
קטגוריה:מילים מקראיות
=מידע נוסף=
* הפרשנים קשרו לפועל בהה.
* ביטוי ציורי זה מספר ישעיה, משמש בהוראת - אבני ריק , כלומר אבנים שאין לבנות עליהן , משום סיבות פיזיקליות (קריסה) .
* המשורר אברהם שלונסקי עשה שמוש במושג זה בכנותו את קובץ שיריו שראו אור ב 1934 - "אבני בוהו" .
* חיבורו של יהושע פרידמן - [https://benyehuda.org/read/17870 "אבני בּהו"], עסק בעיקר בשירה הרומית ואף העניק לשוחרי התרבות, מבחר תרגומים מן הספרות העתיקה.
=ראו גם=
*בהה (מילולית:"מבט חלול")
=ראו גם=
*תהו
קטגוריה:מילים מקראיות
שכל
שֵׂכֶל, שֶׂכֶל
#הכושר של האדם להבין, להכיר סיבה ותוצאה.
=צירופים=
* שכל ישר
* שכל בקודקוד
* יותר מזל משכל
=נגזרות=
* שכלי
* השכיל
* השכלה
* משכל
=מילים נרדפות=
* אינטליגנציה
* בינה
* דעת
* חכמה
=ניגודים=
* בערות, סכלות
שָׂכַל
# היה בעל הבנה.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
* החכים, הבין
שִׂכֵּל
# החליף תוך כדי היפוך או הצלבה.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י ורוב הפרשנים מפרשים על פי תרגום אונקלוס שאין "שיכל" שם ל"הפיכת" הידיים אלא המילה "שיכל" מתייחסת להשכלה ולהתחכמות שהיתה בהפיכת הידיים. מה שאומר שמוצאה של המילה היא בשם העצם "שכל".
*לעומתם הרשב"ם מפרש שהמילה "שיכל" מתייחסת ל"עיקום" ול"אי-הנורמליות" שבהפיכת הידיים. והוא מוסיף שהשורש הוא "סכל" – ההיפך של השורש "שכל". סכל פירושו "חסר אינטליגנציה" ובלשונו של הרשב"ם: "אדם מעוקם ונפתל. לפי הרשב"ם פירוש המילה "שיכל" הוא הפעיל משהו תוך כדי עיקום והיפוך מהטבעיות והנורמליות.
=נגזרות=
* שיכול

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שָׁכַל
# איבד צאצא בחייו.
#:*כאב ששכל בן במלחמת ששת הימים, הוא יודע היטב מהי ההרגשה של שכול.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעמיים בלבד, בפסוק לעיל.
* אוגריתית שכּל ṯkl בהוראת חסך ילדים,עקרות
*ערבית , תָ'קילה (שכילה) [https://www.almaany.com/en/dict/ar-en/%D8%AB%D9%83%D9%84/ ثَكِلَ ]בהוראת שכול.
שֵׂכֶל, שֶׂכֶל
#הכושר של האדם להבין, להכיר סיבה ותוצאה.
=צירופים=
* שכל ישר
* שכל בקודקוד
* יותר מזל משכל
=נגזרות=
* שכלי
* השכיל
* השכלה
* משכל
=מילים נרדפות=
* אינטליגנציה
* בינה
* דעת
* חכמה
=ניגודים=
* בערות, סכלות
שָׂכַל
# היה בעל הבנה.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=מילים נרדפות=
* החכים, הבין
שִׂכֵּל
# החליף תוך כדי היפוך או הצלבה.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י ורוב הפרשנים מפרשים על פי תרגום אונקלוס שאין "שיכל" שם ל"הפיכת" הידיים אלא המילה "שיכל" מתייחסת להשכלה ולהתחכמות שהיתה בהפיכת הידיים. מה שאומר שמוצאה של המילה היא בשם העצם "שכל".
*לעומתם הרשב"ם מפרש שהמילה "שיכל" מתייחסת ל"עיקום" ול"אי-הנורמליות" שבהפיכת הידיים. והוא מוסיף שהשורש הוא "סכל" – ההיפך של השורש "שכל". סכל פירושו "חסר אינטליגנציה" ובלשונו של הרשב"ם: "אדם מעוקם ונפתל. לפי הרשב"ם פירוש המילה "שיכל" הוא הפעיל משהו תוך כדי עיקום והיפוך מהטבעיות והנורמליות.
=נגזרות=
* שיכול

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שָׁכַל
# איבד צאצא בחייו.
#:*כאב ששכל בן במלחמת ששת הימים, הוא יודע היטב מהי ההרגשה של שכול.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעמיים בלבד, בפסוק לעיל.
* אוגריתית שכּל ṯkl בהוראת חסך ילדים,עקרות
*ערבית , תָ'קילה (שכילה) [https://www.almaany.com/en/dict/ar-en/%D8%AB%D9%83%D9%84/ ثَكِلَ ]בהוראת שכול.
מע"ר
מע"ר
# מגיש עזרה ראשונה. מי שעבר קורס בנושא עזרה ראשונה.
# מרכז עסקים ראשי. אזור בעיר המשמש לעיקר המסחר בה.
משקה חריף
מַשְׁקֶה חָרִיף
# משקה המכיל אתנול (המוכר בשפת היום-יום כ"אלכוהול").
#:* יין, בירה וודקה הם משקאות חריפים.
#:* הבחורים שתו משקה חריף בפאב השכונתי.
=מילים נרדפות=
*הטיפה המרה
*משקה אלכוהולי
*סֹבֶא
*שֵׁכָר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משקאות
=מילים נרדפות=
*הטיפה המרה
*משקה אלכוהולי
*סֹבֶא
*שֵׁכָר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משקאות
אניגמטי
אֵנִיגְמָטִי
# דבר קשה לפענוח.
=גיזרון=
* מלטינית aenigmaticus. 
סימוכין והרחבה: https://www.etymonline.com/search?q=enigmatic
=נרדפות=
* חידתי
* מסתורי
* סתום
=ניגודים=
* בהיר
* ברור
* מובן 
* נהיר
=ראו גם=
* אניגמה
* מעורפל

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
=גיזרון=
* מלטינית aenigmaticus. 
סימוכין והרחבה: https://www.etymonline.com/search?q=enigmatic
=נרדפות=
* חידתי
* מסתורי
* סתום
=ניגודים=
* בהיר
* ברור
* מובן 
* נהיר
=ראו גם=
* אניגמה
* מעורפל

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
תאג"ד
תַּאֲגָ"ד
#תחנת איסוף גדודית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
כיף
כֵּיף
# הנאה, עונג.
#:* "[...] כל תענוגי הבשר נכונים לפניו, לא יחסר לו דבר מכל אלה המכינים לו את נעם הבטלה (dolce far niente) אשר בן ארץ הקדם יקראהו בשם מיוחד „כיף“." ("הכרמל", 2 במאי 1861, עמ' 7, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
#:* היתה כיף של מסיבה.
# כנוי לחשיש או למריחואנה.
=גיזרון=
* – הנאה, בדיחות הדעת.
=ניגודים=
*באסה
*שעמום
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 
* צ'כית: , 

קטגוריה:סלנג
כִּיֵּף
#עסק במה שגורם לו אושר; רדף אחר התענוגות.
=גיזרון=
*גזירת פועל משם העצם כֵּיף.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 

קטגוריה:סלנג
כִּיף
# מחיאת כף המתבצעת בין שני אנשים.
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סלנג

קטגוריה:מחוות גופניות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
כֵּיף
# הנאה, עונג.
#:* "[...] כל תענוגי הבשר נכונים לפניו, לא יחסר לו דבר מכל אלה המכינים לו את נעם הבטלה (dolce far niente) אשר בן ארץ הקדם יקראהו בשם מיוחד „כיף“." ("הכרמל", 2 במאי 1861, עמ' 7, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
#:* היתה כיף של מסיבה.
# כנוי לחשיש או למריחואנה.
=גיזרון=
* – הנאה, בדיחות הדעת.
=ניגודים=
*באסה
*שעמום
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 
* צ'כית: , 

קטגוריה:סלנג
כִּיֵּף
#עסק במה שגורם לו אושר; רדף אחר התענוגות.
=גיזרון=
*גזירת פועל משם העצם כֵּיף.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 

קטגוריה:סלנג
כִּיף
# מחיאת כף המתבצעת בין שני אנשים.
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סלנג

קטגוריה:מחוות גופניות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
צ'חצ'ח
צַ'חְצַ'ח
# יוצא מרוקו (כנוי מעליב).
# בעל אינטיליגנציה נמוכה, לא שותף לחברה הנאורה, משולי החברה.
#:* "תענוג לראות את הקהל הזה, ותענוג לראות שאין כאן צ'חצ'חים שהורסים אסיפות בחירות... הצ'חצ'חים של הליכוד הם במצודת זאב. הם בקושי שין גימלים, אם הם בכלל הולכים לצבא." (דודו טופז, באספת בחירות של המערך, 27 ביוני 1981). (ראה גם בדף השיחה).
=גיזרון=
*בתחילת שנות ה1950, כנוי ליוצאי מרוקו לפי מה שנשמע כצלילי השפה המרוקאית. מאוחר יותר התגלגל לשימוש השני.
* מערבית-מצרית שורש ṣ-r-ḵ , صرخ , צ-ר-ח' = מתקשר עם צעקות ,צרחות. מקביל לעברית מלולית : צ'ח צ'ח = צְעק-צְעק!
* ד"ר רוביק רוזנטל מ"מעריב", גרס בזמנו , ש"השם מתייחס כנראה לבדיחה ישנה על קול שקשוק הרכבת לנהריה: צ'ח צ'ח צ'ח".
=ראה גם=
*ווחש
*ערס
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.betar.org.il/ideology/chachahim.htm נאום הצ'חצ'חים של מנחם בגין], באתר בית"ר
=גיזרון=
*בתחילת שנות ה1950, כנוי ליוצאי מרוקו לפי מה שנשמע כצלילי השפה המרוקאית. מאוחר יותר התגלגל לשימוש השני.
* מערבית-מצרית שורש ṣ-r-ḵ , صرخ , צ-ר-ח' = מתקשר עם צעקות ,צרחות. מקביל לעברית מלולית : צ'ח צ'ח = צְעק-צְעק!
* ד"ר רוביק רוזנטל מ"מעריב", גרס בזמנו , ש"השם מתייחס כנראה לבדיחה ישנה על קול שקשוק הרכבת לנהריה: צ'ח צ'ח צ'ח".
=ראה גם=
*ווחש
*ערס
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.betar.org.il/ideology/chachahim.htm נאום הצ'חצ'חים של מנחם בגין], באתר בית"ר
מחסנית
מַחְסָנִית
# אמצעי של הזנת תחמושת לכלי יריה קטנים כגון אקדח או רובה.
#:* הוא לא הצליח לירות כי התרוקנה לו המחסנית.
# סוג של מבנה נתונים בו האיבר שנכנס ראשון יוצא אחרון.
#:* המחסנית היתה נפוצה בעיקר בשפות סף כדוגמת אסמבלי.
=גיזרון=
#על־פי המילה magazine, בתורה – מחסנים.
#העקרון של "נכנס ראשון – יוצא אחרון" מזכיר את מבנה מחסנית הנשק בה הכדור שנכנס לתוכה ראשון יוצא אחרון.
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
=ראו גם=
* LIFO 
* נאי"ר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נשק

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הערבית
=גיזרון=
#על־פי המילה magazine, בתורה – מחסנים.
#העקרון של "נכנס ראשון – יוצא אחרון" מזכיר את מבנה מחסנית הנשק בה הכדור שנכנס לתוכה ראשון יוצא אחרון.
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
=ראו גם=
* LIFO 
* נאי"ר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נשק

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הערבית
קונצרן
קוֹנְצֶרְן
# התאחדות מפעלים תחת הנהלה משותפת.
#:* החברה הפכה ברבות השנים לקונצרן ענק, הכולל מאות מפעלים ברחבי העולם.
=תרגום=
קטגוריה:כלכלה
=תרגום=
קטגוריה:כלכלה
קוצו של יוד
קוֹצוֹ שֶׁל יוֹד
# חלק מזערי וזניח ביחס לשלם, אך בעל חשיבות מופרזת.
#:* מאמן הכושר מקפיד על קוצו של יוד בכל הנוגע לתזונת המתאמנים.
=מקור=
* בהשאלה: הקפדה על התג שבקצה האות יוד כשהיא נכתבת בכתב סת"ם.
=מידע נוסף=
*יש ההוגים קֻצּוֹ של יוד כאילו המילה קץ נכתבת חסר.
=ראו גם=
* בטל בששים
* קוץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=מקור=
* בהשאלה: הקפדה על התג שבקצה האות יוד כשהיא נכתבת בכתב סת"ם.
=מידע נוסף=
*יש ההוגים קֻצּוֹ של יוד כאילו המילה קץ נכתבת חסר.
=ראו גם=
* בטל בששים
* קוץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
גלח"ץ
גָלְחַ"ץ
# גילוח צחצוח.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
ותק"ץ
וָתְקַ"ץ
# ותיק צה"ל.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
נוקדן
נוֹקְדָן
# אדם שמקדיש תשומת לב מופרזת לפרטים, מבלי להתייחס לתמונה השלמה.
# "אתה מתמקד בטפל ולא בעיקר, חתיכת נוקדן!"
=מקור=
*לשון חז"ל.
=מילים נרדפות=
* דקדקן
* יקה
* נוקשה
* פדנט
* קפדן
=ראו גם=
*נקדן

קטגוריה:לשון חז"ל
=מקור=
*לשון חז"ל.
=מילים נרדפות=
* דקדקן
* יקה
* נוקשה
* פדנט
* קפדן
=ראו גם=
*נקדן

קטגוריה:לשון חז"ל
אא"מ
אא"מ
#אדוני אבי מורי.

קטגוריה:ראשי תיבות
אא"ע
אא"ע
# ארגון אמהות עובדות.
# אחראי איכות ענפי.

קטגוריה:ראשי תיבות קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
אאו"מ
אאו"מ
#אדוני אבי ומורי.
=ראו גם=
*אאמו"ר
*מורה"ר
*מוה"ר
קטגוריה:ראשי תיבות
=ראו גם=
*אאמו"ר
*מורה"ר
*מוה"ר
קטגוריה:ראשי תיבות
אאז"ל
אאז"ל
#אדוני אבי זכרונו לברכה.
=ראו גם=
*אאמו"ר
*א"א
*ז"ל
קטגוריה:ראשי תיבות
=ראו גם=
*אאמו"ר
*א"א
*ז"ל
קטגוריה:ראשי תיבות
אבבית
אֲבָבִית
# מחלה זיהומית, עפ"ר נגיפית, המתאפיינת בפריחה על העור.
=גיזרון=
* , מתחילית – חוץ, וכן – פרח.
=תרגום=
* יוונית: (תעתיק: exánthēma)
=ראו גם=
*אבעבועות רוח
*אדמת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחלות
=גיזרון=
* , מתחילית – חוץ, וכן – פרח.
=תרגום=
* יוונית: (תעתיק: exánthēma)
=ראו גם=
*אבעבועות רוח
*אדמת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחלות
קונפליקט
קוֹנְפְלִיקְט
# מצב של יריבות, חוסר הסכמה או חוסר התאמה.
#:* הסכסוך הישראלי-ערבי הוא ביטוי לקונפליקט היסטורי מתמשך בין האינטרסים של מדינת ישראל לבין האינטרסים של מדינות ערב. (ויקיפדיה, קונפליקט)
#:* לקונפליקטים רבים מאוד קיים רקע דתי, אתני או גזעי. כך למשל הקונפליקט בצפון אירלנד, הקונפליקטים בבוסניה ובקוסובו והקונפליקטים בארץ ישראל, בכורדיסטן, בלבנון, בדרפור וברואנדה. (ויקיפדיה, קונפליקט)
=גיזרון=
* cōnflīctus, צורת הבינוני־סביל של cōnflīgō. מתחילית -con – יחד, והבסיס flīgō – אכה.
=צירופים=
* קונפליקט אידאולוגי
* קונפליקט דתי
* קונפליקט פנימי
* ניהול קונפליקטים
=מילים נרדפות=
* ניגוד
* ויכוח
* סכסוך 
* עימות
* התנגשות
=ניגודים=
* שלום
* הסכמה
=ראו גם=
* סתירה
* תחרות
* ניגוד איטרסים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סוציולוגיה
=גיזרון=
* cōnflīctus, צורת הבינוני־סביל של cōnflīgō. מתחילית -con – יחד, והבסיס flīgō – אכה.
=צירופים=
* קונפליקט אידאולוגי
* קונפליקט דתי
* קונפליקט פנימי
* ניהול קונפליקטים
=מילים נרדפות=
* ניגוד
* ויכוח
* סכסוך 
* עימות
* התנגשות
=ניגודים=
* שלום
* הסכמה
=ראו גם=
* סתירה
* תחרות
* ניגוד איטרסים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סוציולוגיה
מפ"צ
מפ"צ
# מפקד צוות.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
מכה מתחת לחגורה
מַכָּה מִתַּחַת לַחֲגוֹרָה
# בקרבות איגרוף, מכה לא הוגנת ובלתי חוקית המונחתת מתחת למותניו של היריב.
#:* הוא השתמש במכה מתחת לחגורה בכדי לנצח במערכה. אני בטוח שזה עוד יחזור לרדוף אותו בעתיד.
# התקפה מילולית לא הוגנת ופוגענית; צעד לא הוגן ובניגוד למוסכם.
#:* "ש. אביטן טוען, כי פניה זו היא מכה מתחת לחגורה והתערבות בתהליך הבירורים שנקבע על־ידי ההסתדרות באניה זו...". ("דבר", 11 ביולי 1977, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=תרגום=
* גרמנית: (1)
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ספורט
=תרגום=
* גרמנית: (1)
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ספורט
שקד
שָׁקֵד
# פרי עץ מהסוג פרונוס בעל שתי קליפות: האחת ירוקה ובשרנית, והשניה קשה וחומה, וזרע נאכל.
# כינוי לשתי בלוטות הלימפה הנמצאות בפתח הגרון.
#:* עקב דלקות חוזרות ונשנות בשקדים הוחלט לבצע ניתוח לכריתתם.
# שם פרטי לזכר ולנקבה.
=גיזרון=
* מצוי בלשון בבלית-מאוחרת, כתוב על גבי ממצא קרמי שנתגלה בעיר המקראית אֶרֶךְ (אורוק) מן התקופה ההלניסטית בארץ ישראל, בהגיית: סוּקְדוּ, שִׁיקְדוּם [https://en.wiktionary.org/wiki/%C5%A1iqdum šiqdum], suqdu ארמית: שִׁקְדָּא.
* לפי הפירוש המסורתי שם העץ ופרותיו נגזרו מהשורש שׁ־ק־ד, במשמעות "מהירות, התמדה". למשל: בספר ירמיהו נכתב: .
* ב"ספר השורשים" מקשר רד"ק את שם הפרי ל"ענין המהירות וההשתדלות וההתמדה על הדבר", שכן "עץ השקד ימהר להנץ משאר עצים".
 צורת השקדים דומה לפרי השקד.
=צירופים=
* שקד מצוי
* חלב שקדים (2)
* דלקת שקדים (3)
* ניתוח שקדים (3)
* עיני שקד (2)
* שבתאי השקד (1)
* שקדי מרק (2)
=נגזרות=
* שקדיה
* שקדון
=מילים נרדפות=
* לוז
* שקדיה (1)
=תרגום=
* אנגלית: (2)
* ערבית: (2)
* ערבית: (3)
* רוסית (2)
=ראו גם=
* אגוז
* מרציפן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עציםקטגוריה:פירותקטגוריה:אנטומיהקטגוריה:שמות
שָׁקַד
# המקפיד ומדקדק בתחום מסוים. 
#:* .
=פרשנים מפרשים=
* ר' סעדיה גאון פירש הביטוי במשמעות "בנ"י קשורים ודבוקים לאלוהיהם בגלל פשעיהם", וזאת עפ"י הביטוי בארמית - "כלבא בסקדא", ש-רס"ג הציע לפרש - "כלבא בשׁקדא" - הוא כלב קשור ברצועה וזאת בשל חילוף פנים-מקראי בן שֹ - שׁ, שהיה שגור בפי חכמי ימה"ב
=מילים נרדפות=
* עמל
* הקפיד
=ניגודים=
* התבטל
* התעצל
שָׁקֵד
# פרי עץ מהסוג פרונוס בעל שתי קליפות: האחת ירוקה ובשרנית, והשניה קשה וחומה, וזרע נאכל.
# כינוי לשתי בלוטות הלימפה הנמצאות בפתח הגרון.
#:* עקב דלקות חוזרות ונשנות בשקדים הוחלט לבצע ניתוח לכריתתם.
# שם פרטי לזכר ולנקבה.
=גיזרון=
* מצוי בלשון בבלית-מאוחרת, כתוב על גבי ממצא קרמי שנתגלה בעיר המקראית אֶרֶךְ (אורוק) מן התקופה ההלניסטית בארץ ישראל, בהגיית: סוּקְדוּ, שִׁיקְדוּם [https://en.wiktionary.org/wiki/%C5%A1iqdum šiqdum], suqdu ארמית: שִׁקְדָּא.
* לפי הפירוש המסורתי שם העץ ופרותיו נגזרו מהשורש שׁ־ק־ד, במשמעות "מהירות, התמדה". למשל: בספר ירמיהו נכתב: .
* ב"ספר השורשים" מקשר רד"ק את שם הפרי ל"ענין המהירות וההשתדלות וההתמדה על הדבר", שכן "עץ השקד ימהר להנץ משאר עצים".
 צורת השקדים דומה לפרי השקד.
=צירופים=
* שקד מצוי
* חלב שקדים (2)
* דלקת שקדים (3)
* ניתוח שקדים (3)
* עיני שקד (2)
* שבתאי השקד (1)
* שקדי מרק (2)
=נגזרות=
* שקדיה
* שקדון
=מילים נרדפות=
* לוז
* שקדיה (1)
=תרגום=
* אנגלית: (2)
* ערבית: (2)
* ערבית: (3)
* רוסית (2)
=ראו גם=
* אגוז
* מרציפן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עציםקטגוריה:פירותקטגוריה:אנטומיהקטגוריה:שמות
שָׁקַד
# המקפיד ומדקדק בתחום מסוים. 
#:* .
=פרשנים מפרשים=
* ר' סעדיה גאון פירש הביטוי במשמעות "בנ"י קשורים ודבוקים לאלוהיהם בגלל פשעיהם", וזאת עפ"י הביטוי בארמית - "כלבא בסקדא", ש-רס"ג הציע לפרש - "כלבא בשׁקדא" - הוא כלב קשור ברצועה וזאת בשל חילוף פנים-מקראי בן שֹ - שׁ, שהיה שגור בפי חכמי ימה"ב
=מילים נרדפות=
* עמל
* הקפיד
=ניגודים=
* התבטל
* התעצל
עברנו את פרעה נעבר גם את זה
עָבַרְנוּ אֶת פַּרְעֹה, נַעֲבֹר גַּם אֶת זֶה
#צריך להיות אופטימיים, בכל מצב קשה, ותמיד לחשוב שעברנו דברים הרבה יותר קשים ולכן נוכל לעבור גם את זה.
#:*"מה אתה דואג בגלל המצב, עברנו את פרעה נעבור גם את זה".
=מקור=
:מאיר אריאל, ששירת אז בחטיבת הצנחנים של מוטה גור, שמע את שירו של יחיאל מוהר, שהגיע לחזק את ידיהם של הלוחמים, ולימים כתב את השיר "עברנו את פרעה". כל אחד מהבתים בשיר המספר על קשייו של כותב השיר מסתיים במשפט "עברנו את פרעה נעבור גם את זה". הסופר והעיתונאי אהוד אשרי הסביר את המשפט כ"ביטוי לחשיבה חיובית, רוח איתנה ועידוד עצמי מול מצוקות פעוטות ערך".
=סימוכין=
# 
# 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:פתגמים
=מקור=
:מאיר אריאל, ששירת אז בחטיבת הצנחנים של מוטה גור, שמע את שירו של יחיאל מוהר, שהגיע לחזק את ידיהם של הלוחמים, ולימים כתב את השיר "עברנו את פרעה". כל אחד מהבתים בשיר המספר על קשייו של כותב השיר מסתיים במשפט "עברנו את פרעה נעבור גם את זה". הסופר והעיתונאי אהוד אשרי הסביר את המשפט כ"ביטוי לחשיבה חיובית, רוח איתנה ועידוד עצמי מול מצוקות פעוטות ערך".
=סימוכין=
# 
# 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:פתגמים
ירד לחייו
יָרַד לְחַיָּיו
# הציק והפריע והקניט בכל דבר ובכל הזדמנות.
=מקור=
* על פי: .
רש"י: יורד עמו לחייו - בכל דבר שהוא יכול להקניטו ולהפסידו הוא יורד

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=מקור=
* על פי: .
רש"י: יורד עמו לחייו - בכל דבר שהוא יכול להקניטו ולהפסידו הוא יורד

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
מסמר
מַסְמֵר
מסמרים
# יתד דקה ממתכת שקצהָ האחד חד, ובעלת ראש שטוח בקצה השני, המשמשת לחיבור גזירים שונים, בעיקר מעץ.
=גיזרון=
* מקור משותף עם ארמית, מֵסמֵר,מַסְמְרָא‎ . (məsmər)שאול מארמית לערבית בהגיית: מיסְמַר (مِسْمَار)
=צירופים=
* אקדח מסמרים
* מסמר הערב
* קובע מסמרות
* מסמר עץ
* המסמר האחרון בארון הקבורה
=נגזרים=
* סָמַר
* סִמֵּר
* מסומר
=מידע נוסף=
* במקרא גם בשֹי"ן
=ראו גם=
* פטיש
* בורג
* שושנה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:סלנג
מְסֻמָּר
# שתקועים בו מסמרים רבים.
=גיזרון=
*בינוני סביל מן סימר, אך סמנטית קשור למסמר. תמיד מתאר סנדל.
מִסְמֵר
# חיבר במסמרים.
=גיזרון=
* גזור משם העצם מַסְמֵר.
מֻסְמַר
# חובר במסמרים. הודק וחוזק אל מקומו
#:* הנעל מוסמרה במסמרים כדי להגן על הסוליה.
#:* מרוב פחד הרגיש כאילו מוסמר למקומו, ולא יכל לזוז
=גיזרון=
*צורת הסביל של מִסְמֵר לעיל.
=גיזרון=
* מקור משותף עם ארמית, מֵסמֵר,מַסְמְרָא‎ . (məsmər)שאול מארמית לערבית בהגיית: מיסְמַר (مِسْمَار)
=צירופים=
* אקדח מסמרים
* מסמר הערב
* קובע מסמרות
* מסמר עץ
* המסמר האחרון בארון הקבורה
=נגזרים=
* סָמַר
* סִמֵּר
* מסומר
=מידע נוסף=
* במקרא גם בשֹי"ן
=ראו גם=
* פטיש
* בורג
* שושנה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:סלנג
מְסֻמָּר
# שתקועים בו מסמרים רבים.
=גיזרון=
*בינוני סביל מן סימר, אך סמנטית קשור למסמר. תמיד מתאר סנדל.
מִסְמֵר
# חיבר במסמרים.
=גיזרון=
* גזור משם העצם מַסְמֵר.
מֻסְמַר
# חובר במסמרים. הודק וחוזק אל מקומו
#:* הנעל מוסמרה במסמרים כדי להגן על הסוליה.
#:* מרוב פחד הרגיש כאילו מוסמר למקומו, ולא יכל לזוז
=גיזרון=
*צורת הסביל של מִסְמֵר לעיל.
בתה
בָּתָה
# שטח אדמה בלתי מעובד מכוסה בשיחים נמוכים שגובהם אינו עולה על חצי מטר.
#:* יורקשייר הוא חבל ארץ בבריטניה המכוסה כולו בבתה.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוקים לעיל מספר ישעיהו.
*בראשית רבה לא, ה - "קֵץ כָּל בָּשָׂר בָּא לְפָנַי, הִגִּיעַ זְמַנָּם לְהִקָּצֵץ, הִגִּיעַ זְמַנָּן לֵעָשׂוֹת בָּתָה, הִגִּיעַ קָטֵיגוֹרִיס שֶׁלָּהֶן לְפָנַי, כָּל כָּךְ לָמָּה: כִּי מָלְאָה הָאָרֶץ חָמָס מִפְּנֵיהֶם"
*ובילקוט שמעוני - "וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים לְנֹחַ, קֵץ כָּל בָּשָׂר בָּא לְפָנַי, הִגִּיעַ זְמַנָּן לִקָּצֵץ, הִגִּיעַ זְמַנָּן לֵעָשׂוֹת בֹּסֶר, הִגִּיעַ קָטֵגוֹרְיָא שֶׁלָּהֶן, הִגִּיעַ זְמַנָּן לֵעָשׂוֹת בָּתָה, כָּל כָּךְ לָמָּה? כִּי מָלְאָה הָאָרֶץ חָמָס מִפְּנֵיהֶם" !
=ראו גם=
* גריגה
* אֲפָר
* טונדרה
* בתולה
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוקים לעיל מספר ישעיהו.
*בראשית רבה לא, ה - "קֵץ כָּל בָּשָׂר בָּא לְפָנַי, הִגִּיעַ זְמַנָּם לְהִקָּצֵץ, הִגִּיעַ זְמַנָּן לֵעָשׂוֹת בָּתָה, הִגִּיעַ קָטֵיגוֹרִיס שֶׁלָּהֶן לְפָנַי, כָּל כָּךְ לָמָּה: כִּי מָלְאָה הָאָרֶץ חָמָס מִפְּנֵיהֶם"
*ובילקוט שמעוני - "וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים לְנֹחַ, קֵץ כָּל בָּשָׂר בָּא לְפָנַי, הִגִּיעַ זְמַנָּן לִקָּצֵץ, הִגִּיעַ זְמַנָּן לֵעָשׂוֹת בֹּסֶר, הִגִּיעַ קָטֵגוֹרְיָא שֶׁלָּהֶן, הִגִּיעַ זְמַנָּן לֵעָשׂוֹת בָּתָה, כָּל כָּךְ לָמָּה? כִּי מָלְאָה הָאָרֶץ חָמָס מִפְּנֵיהֶם" !
=ראו גם=
* גריגה
* אֲפָר
* טונדרה
* בתולה
המג"ע א"ש
המג"ע א"ש
*המוציא, מזונות, גפן, עץ, אדמה ושהכל. סדר קדימה בברכות (הסדר בו מברכים ברכה ראשונה על מאכלים שברכתם שונה).
=ראו גם=
* ברכה

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
=ראו גם=
* ברכה

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
אמר
אָמַר
# הֶעֱבִיר מֵידָע (הוֹרָאָה, כַּוָּנָה, אוֹ רֶגֶשׁ) בְּעֶזְרַת מִלִּים.
#<small>הרחבה של (1)</small> תִּכְנֵן, הָגָה בְּרֹאשׁוֹ, מַחְשבוֹת הָיוּ לוֹ בַּאֲשֶׁר-.
# נָתַן כִּנּוּי לְ-, קָרָא בְּשֵׁם.
= גזרון =
* השורש קיים בלשונות השמיות המערביות (כנענית וארמית): בשפות כנעניות שאינן עברית: באוגריתיות - 𐎀𐎎𐎗 (אַמר),<ref>לוחות UT 6, 123, 126 IV, 137</ref> יש לציין כי השורש א.מ.ר. אינו שכיח בכתבי אוגרית, והשורש הנפוץ בניב האוגריתי במקומו היה ר.ג.מ.;<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 73</ref> צידונית,<ref>KAI 26, 50</ref> מואבית<ref>KAI 181 (מצבת מישע)</ref> ואדומית<ref>שמואל אחיטוב, אסופת כתובות עבריות, מוסד ביאליק, 1992, עמ' 213-214.</ref> - 𐤀𐤌𐤓 (אמר); בארמית קדומה: אמר.<ref>KAI 214, 222 & 223 B, C & 224 (אסטלות ספירה), 233, 264, 309, 319</ref>
= צירופים =
*אומר דרשני
*אמר אל לבו
*אמר בלבו
*אמר מעתה
*אמר נואש
*לבי אומר לי
=נגזרות=
*אמורא
*אמירה
*נאמר
*אמור
*מאמר
*אמרה
*כלומר
*לאמור
= מילים נרדפות =
* דִּבֵּר
* הגיד
* שח
* מילל
* ביטא
* הביע
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
* ספרדית: ‏ (3), (1) (הגייה:יָימָר)
=סימוכין=
קטגוריה:מילים מקראיות
אֹמֶר
# דברים, מסר המבוטא במילים.
=צירופים=
*בלי אומר ודברים
*גמר אומר
=ראו גם=
*דִּבּוּר
*אמירה
*אִמְרָה
קטגוריה:גזרת נפ"א
אִמָּר
# טלה, כבש.
=גזרון=
*המילה משותפת לשפות שמיות נוספות: אוגריתית 𐎛𐎎𐎗 (אִמר);<ref>לוחות UT ’nt IV x, ’nt V vi, Krt, 49 II</ref> כנענית: 𐤀𐤌𐤓 (אמר);<ref>KAI 69, ולפי ההשלמות גם 74</ref> אכדית: . וראו גם בערך מריא.
*וייתכן כי זהו הפירוש בפסוק: , שכן לדגש החזק יש נטייה להיעלם באות שוואית.
=ראו גם=
*מרון
*אמורים
= הערות שוליים =
קטגוריה:מילים אוגריתיות
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
אָמַר
# הֶעֱבִיר מֵידָע (הוֹרָאָה, כַּוָּנָה, אוֹ רֶגֶשׁ) בְּעֶזְרַת מִלִּים.
#<small>הרחבה של (1)</small> תִּכְנֵן, הָגָה בְּרֹאשׁוֹ, מַחְשבוֹת הָיוּ לוֹ בַּאֲשֶׁר-.
# נָתַן כִּנּוּי לְ-, קָרָא בְּשֵׁם.
= גזרון =
* השורש קיים בלשונות השמיות המערביות (כנענית וארמית): בשפות כנעניות שאינן עברית: באוגריתיות - 𐎀𐎎𐎗 (אַמר),<ref>לוחות UT 6, 123, 126 IV, 137</ref> יש לציין כי השורש א.מ.ר. אינו שכיח בכתבי אוגרית, והשורש הנפוץ בניב האוגריתי במקומו היה ר.ג.מ.;<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 73</ref> צידונית,<ref>KAI 26, 50</ref> מואבית<ref>KAI 181 (מצבת מישע)</ref> ואדומית<ref>שמואל אחיטוב, אסופת כתובות עבריות, מוסד ביאליק, 1992, עמ' 213-214.</ref> - 𐤀𐤌𐤓 (אמר); בארמית קדומה: אמר.<ref>KAI 214, 222 & 223 B, C & 224 (אסטלות ספירה), 233, 264, 309, 319</ref>
= צירופים =
*אומר דרשני
*אמר אל לבו
*אמר בלבו
*אמר מעתה
*אמר נואש
*לבי אומר לי
=נגזרות=
*אמורא
*אמירה
*נאמר
*אמור
*מאמר
*אמרה
*כלומר
*לאמור
= מילים נרדפות =
* דִּבֵּר
* הגיד
* שח
* מילל
* ביטא
* הביע
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
* ספרדית: ‏ (3), (1) (הגייה:יָימָר)
=סימוכין=
קטגוריה:מילים מקראיות
אֹמֶר
# דברים, מסר המבוטא במילים.
=צירופים=
*בלי אומר ודברים
*גמר אומר
=ראו גם=
*דִּבּוּר
*אמירה
*אִמְרָה
קטגוריה:גזרת נפ"א
אִמָּר
# טלה, כבש.
=גזרון=
*המילה משותפת לשפות שמיות נוספות: אוגריתית 𐎛𐎎𐎗 (אִמר);<ref>לוחות UT ’nt IV x, ’nt V vi, Krt, 49 II</ref> כנענית: 𐤀𐤌𐤓 (אמר);<ref>KAI 69, ולפי ההשלמות גם 74</ref> אכדית: . וראו גם בערך מריא.
*וייתכן כי זהו הפירוש בפסוק: , שכן לדגש החזק יש נטייה להיעלם באות שוואית.
=ראו גם=
*מרון
*אמורים
= הערות שוליים =
קטגוריה:מילים אוגריתיות
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
עשב
עֵשֶׂב
# צמחים ירוקים בעלי פרחים וזרעים, בד"כ נמוכים, שאין להם חלקים מעוצים.
# כנוי לחשיש או למריחואנה.
= צירופים =
*עשב השדה
*עשב רע 
*עשב שוטה
=נגזרות=
*עשבוני
*עשביה
=מילים נרדפות=
*דשא (1)
*חשיש (2)
=תרגום=
*אנגלית: (1)‏, ‏ (2)
*יוונית: (תעתיק: bótano)
*ערבית: (תעתיק: עֻשְׁב)
* צ'כית: , 
*רוסית: (תעתיק: travá)
=ראו גם=
*עץ
*שיח
*שרך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון המקראקטגוריה:בוטניקה
עִשֵּׂב
# עקר עשבי בר המפריעים לגידולי תרבות.
=ראו גם=
* שֵׁרֵשׁ

קטגוריה:חקלאות
= צירופים =
*עשב השדה
*עשב רע 
*עשב שוטה
=נגזרות=
*עשבוני
*עשביה
=מילים נרדפות=
*דשא (1)
*חשיש (2)
=תרגום=
*אנגלית: (1)‏, ‏ (2)
*יוונית: (תעתיק: bótano)
*ערבית: (תעתיק: עֻשְׁב)
* צ'כית: , 
*רוסית: (תעתיק: travá)
=ראו גם=
*עץ
*שיח
*שרך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון המקראקטגוריה:בוטניקה
עִשֵּׂב
# עקר עשבי בר המפריעים לגידולי תרבות.
=ראו גם=
* שֵׁרֵשׁ

קטגוריה:חקלאות
ותו לא
וְתוּ לֹא <sub>גם</sub> וְתוּ לָאו
# ושוב לא, ולא עוד, ולא יותר.
# ולא יותר מזה.
#:* עבודתך מספקת ותו לא.
#:* השמש היא כוכב אחד מני רבים ותו לא.
=מקור=
# מארמית; ראה תּוּ. בספרות הרבנית של האחרונים מימי הביניים והלאה, רווחת הצורה "ותו לאו".
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=מידע נוסף=
בארמית הביטוי מנוקד בקמץ בלמ"ד (ותו לָא), אך בעברית מודרנית מנוקדת בחולם.

קטגוריה:תואר־הפועל
=ראו גם=
* הָא וְתוּ לָא

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:לשון חז"ל
=מקור=
# מארמית; ראה תּוּ. בספרות הרבנית של האחרונים מימי הביניים והלאה, רווחת הצורה "ותו לאו".
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=מידע נוסף=
בארמית הביטוי מנוקד בקמץ בלמ"ד (ותו לָא), אך בעברית מודרנית מנוקדת בחולם.

קטגוריה:תואר־הפועל
=ראו גם=
* הָא וְתוּ לָא

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:לשון חז"ל
מוטיב
מוֹטִיב
# רעיון או נושא מרכזי.
#:* המוטיב המרכזי ביצירתו הוא הבדידות.
=גיזרון=
* motif.
*המונח הופיע לראשונה ב, הוא מופיע, בין השאר, גם ב ו.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
=גיזרון=
* motif.
*המונח הופיע לראשונה ב, הוא מופיע, בין השאר, גם ב ו.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
קוריוז
קוּרְיוֹז
# מקרה מוזר או יוצא-דופן המשעשע את השומע.
#:* אספר לך קוריוז שקרה לי.
=גיזרון=
* . במקור curieux. מקור המִלה curiosus – סקרן, הלחם של cūra – דאגה, והסיומת ‎osus- לבעלי תכונה.
= תרגום =
* ספרדית: <small>(נקבה)</small>
=ראו גם=
* בדיחה

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הרוסית
=גיזרון=
* . במקור curieux. מקור המִלה curiosus – סקרן, הלחם של cūra – דאגה, והסיומת ‎osus- לבעלי תכונה.
= תרגום =
* ספרדית: <small>(נקבה)</small>
=ראו גם=
* בדיחה

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הרוסית
רטוריקה
רֶטוֹרִיקָה
# אומנות הנאום, אומנות השכנוע. עוסקת ביכולת השימוש בשפה ציורית ובתכסיסים לשוניים בזמן אמת במטרה להעביר מסר לקהל.
# שפה חסרת משמעות בעלת סגנון מוקצן או מיופה, אשר נועדה להרשים את הקהל היעד.
=גיזרון=
* מילה זו נגזרת מהמילה הלטינית rhetorica, אשר נגזרת המילה היוונית העתיקה ῥητορική, שהיא צורת הנקבה של המילה ῥητορικός, שמושרשת במילה ῥήτωρ　-　רט'ור, נואם.
=ראו גם=
* דמגוגיה
* הקצנה
* לשון ציורית
* רטורי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מילה זו נגזרת מהמילה הלטינית rhetorica, אשר נגזרת המילה היוונית העתיקה ῥητορική, שהיא צורת הנקבה של המילה ῥητορικός, שמושרשת במילה ῥήτωρ　-　רט'ור, נואם.
=ראו גם=
* דמגוגיה
* הקצנה
* לשון ציורית
* רטורי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
טפש בחכמה שר בשנים
טִפֵּשׁ בְּחָכְמָה שַׂר בְּשָׁנִים
# טיפש מבוגר.
=מקור=
מקור הפתגם במדרש: . המילה "שר" משמשת כאן בהשאלה למשמעות של "מבוגר" (שר במלוכה - גדול בהיררכייה המלכותית; שר בגיל - גדול בשנים).
=ניגודים=
* אב בחכמה רך בשנים
=תרגום=
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=מקור=
מקור הפתגם במדרש: . המילה "שר" משמשת כאן בהשאלה למשמעות של "מבוגר" (שר במלוכה - גדול בהיררכייה המלכותית; שר בגיל - גדול בשנים).
=ניגודים=
* אב בחכמה רך בשנים
=תרגום=
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
אנקדוטה
אַנֵקְדוֹטָה
# ספור קצר ומשעשע על מקרה מיוחד בחייהם של אנשים ידועים.
=גיזרון=
*משפות אירופה; במקור – שלא פורסם.
=ראו גם=
* בדיחה
* קוריוז
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:הומור
=גיזרון=
*משפות אירופה; במקור – שלא פורסם.
=ראו גם=
* בדיחה
* קוריוז
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:הומור
בני ישראל
בְּנֵי יִשְׂרָאֵל
# כינוי לעם היהודי.
# בניו של יעקב.
=גיזרון=
* הצרף מופיע בתנ"ך מאות פעמים. בהגדרה השנייה בניו של יעקב הם בני ישראל – שיעקב נתכנה "ישראל". ההגדרה הראשונה מתייחסת לעם ישראל מאחר ובני העם היהודי הם צאצאיו של יעקב אבינו שכאמור נתכנה ישראל.
=צירופים=
* בני ישראל מלכים הם, בני ישראל קדושים (1)
=מילים נרדפות=
* עם ישראל (1)
* בני יעקב (2)
=ניגודים=
* בני עשיו (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ריבויים
=גיזרון=
* הצרף מופיע בתנ"ך מאות פעמים. בהגדרה השנייה בניו של יעקב הם בני ישראל – שיעקב נתכנה "ישראל". ההגדרה הראשונה מתייחסת לעם ישראל מאחר ובני העם היהודי הם צאצאיו של יעקב אבינו שכאמור נתכנה ישראל.
=צירופים=
* בני ישראל מלכים הם, בני ישראל קדושים (1)
=מילים נרדפות=
* עם ישראל (1)
* בני יעקב (2)
=ניגודים=
* בני עשיו (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ריבויים
אשמאי
אַשְׁמַאי
# חוטא, עבריין, עושה־רע.
#:* המטרידן האשמאי נשלח למאסר ממושך עקב מעשיו הרעים.
#:* זקן אשמאי מאי
=גיזרון=
*אָשֵׁם (אָשָׁם או אָשַׁם) + ַאי. 
* בלשון חז"ל בצירוף לזקן במובאה לעיל. אלא ששם אין כוונה לצירוף כי הנושא מדבר בכבודו של זקן, בספרות העברית החדשה הצירוף זקן אשמאי (או אשמאי זקן) קיבל משמעות יחודית והתואר מבטא שאט נפש ומיאוס מכזה שכל חייו בחטאים. וגם ככלות תאוות בשרו עדיין שוגה בחטאים, מובא גם חז"ל שלושה הקב"ה שונאן ... זקן מְנָאֵף.
* יש מציעים לכתוב אַשְׁמַי
=גיזרון=
*אָשֵׁם (אָשָׁם או אָשַׁם) + ַאי. 
* בלשון חז"ל בצירוף לזקן במובאה לעיל. אלא ששם אין כוונה לצירוף כי הנושא מדבר בכבודו של זקן, בספרות העברית החדשה הצירוף זקן אשמאי (או אשמאי זקן) קיבל משמעות יחודית והתואר מבטא שאט נפש ומיאוס מכזה שכל חייו בחטאים. וגם ככלות תאוות בשרו עדיין שוגה בחטאים, מובא גם חז"ל שלושה הקב"ה שונאן ... זקן מְנָאֵף.
* יש מציעים לכתוב אַשְׁמַי
בור סוד שאינו מאבד טפה
בּוֹר סוּד שֶׁאֵינוֹ מְאַבֵּד טִפָּה
# (גם בקיצור: בור סוד) כינוי לאדם משכיל, בעל זיכרון טוב שאינו שוכח דבר.
=מקור=
* מופיע במשנה: . זהו דימוי שמשמעותו המילולית: בור מסויד ומטויח היטב כך שהמים לא נבלעים בדפנותיו.
=מידע נוסף=
* יש גירסאות בור סיד אך ר"ע מברטנורא טוען שהנכון הוא סוּד מסויד בסיד כדי למנוע נזילה וחלחול טל האדמה.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* מופיע במשנה: . זהו דימוי שמשמעותו המילולית: בור מסויד ומטויח היטב כך שהמים לא נבלעים בדפנותיו.
=מידע נוסף=
* יש גירסאות בור סיד אך ר"ע מברטנורא טוען שהנכון הוא סוּד מסויד בסיד כדי למנוע נזילה וחלחול טל האדמה.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ביטויים
עני
עָנִי
# אדם דל אמצעים למחייתו ולפרנסת משפחתו.
#:*.
#:* נתתי היום צדקה לעני.
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא. מן ע-נ-ה.
=צירופים=
* עני ואביון
* עני מרוד
=מילים נרדפות=
* אביון
* דל
* דך
* מך
* רש
* דלפון
* תך
=ניגודים=
* אמיד
* עשיר
=תרגום=
* ספרדית: pobre; pobrecito; pobrísimo; paupérrimo
* לטינית: pauper
עֹנִי (גם: עֳנִי)
# מצב שבו אין לאדם או קבוצת אנשים מספיק אמצעים כדי לפרנס את עצמם.
#:* קיימים אזורים בעלי אוכלוסייה שרוב האוכלוסייה בהם נמצאת במצב מחפיר של עוני ורעב.
# מצב של סבל ומצוקה חמורה.
=גיזרון=
* מקור המילה מהתנ"ך.
=צירופים=
* לחם עוני
* קו העוני
=מילים נרדפות=
* אביונות, דלות, עניות (1)
* ייסורים, עינוי (2)
=ניגודים=
* אמידות, עושר, עשירות (1)
* עונג (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:עוני
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא. מן ע-נ-ה.
=צירופים=
* עני ואביון
* עני מרוד
=מילים נרדפות=
* אביון
* דל
* דך
* מך
* רש
* דלפון
* תך
=ניגודים=
* אמיד
* עשיר
=תרגום=
* ספרדית: pobre; pobrecito; pobrísimo; paupérrimo
* לטינית: pauper
עֹנִי (גם: עֳנִי)
# מצב שבו אין לאדם או קבוצת אנשים מספיק אמצעים כדי לפרנס את עצמם.
#:* קיימים אזורים בעלי אוכלוסייה שרוב האוכלוסייה בהם נמצאת במצב מחפיר של עוני ורעב.
# מצב של סבל ומצוקה חמורה.
=גיזרון=
* מקור המילה מהתנ"ך.
=צירופים=
* לחם עוני
* קו העוני
=מילים נרדפות=
* אביונות, דלות, עניות (1)
* ייסורים, עינוי (2)
=ניגודים=
* אמידות, עושר, עשירות (1)
* עונג (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:עוני
אביון
אֶבְיוֹן
# אדם שאין לו כלל או חסר כמעט כל אמצעים לפרנס אותו ואת משפחתו.
=גזרון=
* באוגריתית (בנקבה) 𐎀𐎁𐎊𐎐𐎚 (אַבינת) - ענייה, מסכנה, דלה.<ref>לוח UT 2 Aqht I; צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 552.</ref> באכדית, בהגיית: אָבְּיאִנֻם (abiaānum) . 
* קופטית בהגיית: "בֹּון" [https://coptic-dictionary.org/entry.cgi?tla=C471 ⲃⲟⲟⲛⲉ] בהוראת רע, חסר מזל. מושאל מלשון מצרית בכתב חרטומים בהגיית "בִּין" בהוראת: "ליהפך לחסר תועלת,לרע או להיות אומלל. להלן הירוגליף ([https://en.wiktionary.org/wiki/bjn bjn]):
:<hiero>b-i-N-nDs</hiero>
=צירופים=
* עני ואביון
=מילים נרדפות=
* דל, דך, מך, מסכן, עני, רש
=ניגודים=
* אמיד, גביר, עשיר
=מידע נוסף=
* לדעת פרשני המקרא ההבדל בין עני לאביון הוא שעני הוא זה שהיה תמיד במצב של עניות, בעוד אביון הוא זה שהיה במצב כלכלי טוב והתרושש.
* פירוש רש"י על גורס "אביון דל מעני ולשון אביון שהוא תאב לכל דבר". פירוש מצודת ציון על כותב "אביון - התאב לכל דבר כי אין לו מאומה". במדרש ויקרא רבה נכתב .
* לפי זה כותבים הפרשנים שהמילה "אביון" גזורה מהשורש [והשורש התנייני ], והכוונה שהוא מתאוה לכל דבר מאחר והוא זוכר את עברו בו היה עשיר.
* כיום מקובל שההבדל הוא בין עני רגיל לעני מרוד: אביון יותר מרושש מהעני.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עוני
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גזרון=
* באוגריתית (בנקבה) 𐎀𐎁𐎊𐎐𐎚 (אַבינת) - ענייה, מסכנה, דלה.<ref>לוח UT 2 Aqht I; צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 552.</ref> באכדית, בהגיית: אָבְּיאִנֻם (abiaānum) . 
* קופטית בהגיית: "בֹּון" [https://coptic-dictionary.org/entry.cgi?tla=C471 ⲃⲟⲟⲛⲉ] בהוראת רע, חסר מזל. מושאל מלשון מצרית בכתב חרטומים בהגיית "בִּין" בהוראת: "ליהפך לחסר תועלת,לרע או להיות אומלל. להלן הירוגליף ([https://en.wiktionary.org/wiki/bjn bjn]):
:<hiero>b-i-N-nDs</hiero>
=צירופים=
* עני ואביון
=מילים נרדפות=
* דל, דך, מך, מסכן, עני, רש
=ניגודים=
* אמיד, גביר, עשיר
=מידע נוסף=
* לדעת פרשני המקרא ההבדל בין עני לאביון הוא שעני הוא זה שהיה תמיד במצב של עניות, בעוד אביון הוא זה שהיה במצב כלכלי טוב והתרושש.
* פירוש רש"י על גורס "אביון דל מעני ולשון אביון שהוא תאב לכל דבר". פירוש מצודת ציון על כותב "אביון - התאב לכל דבר כי אין לו מאומה". במדרש ויקרא רבה נכתב .
* לפי זה כותבים הפרשנים שהמילה "אביון" גזורה מהשורש [והשורש התנייני ], והכוונה שהוא מתאוה לכל דבר מאחר והוא זוכר את עברו בו היה עשיר.
* כיום מקובל שההבדל הוא בין עני רגיל לעני מרוד: אביון יותר מרושש מהעני.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עוני
קטגוריה:מילים אוגריתיות
חורג
חוֹרֵג
# קרוב שמצטרף לבית האב בעקבות נישואין שניים של אחד ההורים.
#:* דמות האם החורגת מצטיירת לרוב כמרושעת באגדות הילדים.
=גיזרון=
* בינוני פּוֹעֵל של חָרַג; כנראה אין קשר למילה חריג.
=צירופים=
* אב חורג
* אם חורגת
* אח חורג
=תרגום=
קטגוריה:משפחה
חוֹרֵג
# קרוב שמצטרף לבית האב בעקבות נישואין שניים של אחד ההורים.
#:* דמות האם החורגת מצטיירת לרוב כמרושעת באגדות הילדים.
=גיזרון=
* בינוני פּוֹעֵל של חָרַג; כנראה אין קשר למילה חריג.
=צירופים=
* אב חורג
* אם חורגת
* אח חורג
=תרגום=
קטגוריה:משפחה
דך
דַּךְ
# אדם שאין לו מספיק אמצעים לפרנס את עצמו או את משפחתו.
=גיזרון=
* מופיע בתנ"ך. מן ד־כ־ך; קרוב אל ד־כ־א.דַּכָּא דכאון.
=מילים נרדפות=
* אביון, דל, מך, מסכן, עני, רש, חלכה
=ניגודים=
* אמיד, גביר, עשיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עוני
<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
דָּךְ
# כתש, פורר לחתיכות זעירות.
=נגזרות=
* מדוך
* מדוכה
=מילים נרדפות=
* כתש
* הֵדַק
* טחן
=גיזרון=
* מופיע בתנ"ך. מן ד־כ־ך; קרוב אל ד־כ־א.דַּכָּא דכאון.
=מילים נרדפות=
* אביון, דל, מך, מסכן, עני, רש, חלכה
=ניגודים=
* אמיד, גביר, עשיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עוני
<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
דָּךְ
# כתש, פורר לחתיכות זעירות.
=נגזרות=
* מדוך
* מדוכה
=מילים נרדפות=
* כתש
* הֵדַק
* טחן
מך
מָךְ {{משני|א}}
# התרושש, נעשה עני ודל.
=מילים נרדפות=
*התרושש
*הדלדל
*העני
*נעני
*נורש
=צירופים נרדפים=
*ירד מנכסיו
מָךְ {{משני|ב}}
# עני, מרושש, אדם שאין לו מספיק אמצעים לפרנס את עצמו או את משפחתו.
=גיזרון=
* מקראי, צורת ההוה של השורש מ־ו־ך בבנין קל.
=מילים נרדפות=
* אביון, דך, דל, מסכן, עני, רש
=ניגודים=
* אמיד, גביר, עשיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עוני
מָךְ {{משני|ג}}
# מהירות הקול.
=גיזרון=
*ע"ש הפיזיקאי הצ'כי ארנסט מאך.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:תעופה
=מילים נרדפות=
*התרושש
*הדלדל
*העני
*נעני
*נורש
=צירופים נרדפים=
*ירד מנכסיו
מָךְ {{משני|ב}}
# עני, מרושש, אדם שאין לו מספיק אמצעים לפרנס את עצמו או את משפחתו.
=גיזרון=
* מקראי, צורת ההוה של השורש מ־ו־ך בבנין קל.
=מילים נרדפות=
* אביון, דך, דל, מסכן, עני, רש
=ניגודים=
* אמיד, גביר, עשיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עוני
מָךְ {{משני|ג}}
# מהירות הקול.
=גיזרון=
*ע"ש הפיזיקאי הצ'כי ארנסט מאך.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:תעופה
מסכן
מִסְכֵּן
# אדם חסר אמצעים לפרנס את עצמו או את משפחתו.
# אדם במצב מעורר רחמים, בגין צרה או מצוקה שפקדוהו.
=גיזרון=
* מקראי . כיום המילה משמשת במשמעותה השנייה, וזאת, כנראה בהשאלה מהמילה התנ"כית. אכדית מֶשׁקֶנֻ (𒈦𒂗𒆕). מלשון שמית (ערבית) נשאלה תיבת 'מסכן' לפורטוגזית בהגיית: מסכינוּ ([https://en.wiktionary.org/wiki/mesquinho mesquinho]) בהוראת: מסכן
=צירופים=
*ערי מסכנות
=מילים נרדפות=
* אביון, דך, דל, מך, עני, רש (1)
* אומלל, חדל אישים, חסר מזל, מוזנח, נטוש, עלוב, עלוב נפש (2)
=ניגודים=
* אמיד, גביר, עשיר (1)
==1==
* ספרדית: pobre
* פורטוגזית: (הגייה: מסכינו)
==2==
* ספרדית: miserable
מְסֻכָּן
# אדם הנושא סכין, או עוסק בגילוף למשל / סוג של עץ כנראה מיש דרומי.
# חולה אנוש.
# שיש לנקוט במשנה זהירות בקרבתם.
=גיזרון=
* יחידאי במקרא. הפירוש הקדום לתיבת מסכן עינינו בעץ הקרוי בשפה השומרית: מוּסֻוכַּנוּם (𒄑𒈩𒈣𒃶𒈾) מילולית בהוראת: סוג של עץ כנראה מיש או מיש דרומי בערבית קרוי מַיִישֹ (ميس) בארמית: מַיְשָׁא. העץ צומח במגן (אזור) תחום בו דוברה הלשון השומרית העתיקה כיום מדינת עומאן. ואכן אב הכנסיה הירונימוס שחי בארץ ישראל כארבעים שנה ולמד תורה מפי התנאים פירש מילה מקראית זו כך. (טורטשינר,מילים שאולות) ההשערה היא שצמח הקנה הוא אותו עץ הקרוי מסוכן שמופיע בספר שיר השירים ביחד עם שמות של עצי בשמים נוספים: 
* בינוני סביל מן סיכן המשנאי.
=צירופים=
* מסוכן לשימוש
* סם מסוכן
=ראו גם=
* מזוין

קטגוריה:אכדית
=
מִסְכֵּן
# אדם חסר אמצעים לפרנס את עצמו או את משפחתו.
# אדם במצב מעורר רחמים, בגין צרה או מצוקה שפקדוהו.
=גיזרון=
* מקראי . כיום המילה משמשת במשמעותה השנייה, וזאת, כנראה בהשאלה מהמילה התנ"כית. אכדית מֶשׁקֶנֻ (𒈦𒂗𒆕). מלשון שמית (ערבית) נשאלה תיבת 'מסכן' לפורטוגזית בהגיית: מסכינוּ ([https://en.wiktionary.org/wiki/mesquinho mesquinho]) בהוראת: מסכן
=צירופים=
*ערי מסכנות
=מילים נרדפות=
* אביון, דך, דל, מך, עני, רש (1)
* אומלל, חדל אישים, חסר מזל, מוזנח, נטוש, עלוב, עלוב נפש (2)
=ניגודים=
* אמיד, גביר, עשיר (1)
==1==
* ספרדית: pobre
* פורטוגזית: (הגייה: מסכינו)
==2==
* ספרדית: miserable
מְסֻכָּן
# אדם הנושא סכין, או עוסק בגילוף למשל / סוג של עץ כנראה מיש דרומי.
# חולה אנוש.
# שיש לנקוט במשנה זהירות בקרבתם.
=גיזרון=
* יחידאי במקרא. הפירוש הקדום לתיבת מסכן עינינו בעץ הקרוי בשפה השומרית: מוּסֻוכַּנוּם (𒄑𒈩𒈣𒃶𒈾) מילולית בהוראת: סוג של עץ כנראה מיש או מיש דרומי בערבית קרוי מַיִישֹ (ميس) בארמית: מַיְשָׁא. העץ צומח במגן (אזור) תחום בו דוברה הלשון השומרית העתיקה כיום מדינת עומאן. ואכן אב הכנסיה הירונימוס שחי בארץ ישראל כארבעים שנה ולמד תורה מפי התנאים פירש מילה מקראית זו כך. (טורטשינר,מילים שאולות) ההשערה היא שצמח הקנה הוא אותו עץ הקרוי מסוכן שמופיע בספר שיר השירים ביחד עם שמות של עצי בשמים נוספים: 
* בינוני סביל מן סיכן המשנאי.
=צירופים=
* מסוכן לשימוש
* סם מסוכן
=ראו גם=
* מזוין

קטגוריה:אכדית
מוך
מוֹךְ
#חומר סיבי רך וסופג, צמר, צמר-גפן. או פלומת בעלי חיים.
=גיזרון=
*לשון חז"ל. קיים בשפה הרוסית, בצורה: פוך ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%BF%D1%83%D1%85 пух]) בהגיית: "פוך" בהוראת: פלומה,מוך. תיבת "פוך" הפכה למילה תקנית בשפה העברית המגדירה סוג של שמיכות חורף עבות.
=צירופים=
* מוך האוזן
=ראו גם=
* מוח
* רטיה
* טמפון
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
מוֹךְ
#חומר סיבי רך וסופג, צמר, צמר-גפן. או פלומת בעלי חיים.
=גיזרון=
*לשון חז"ל. קיים בשפה הרוסית, בצורה: פוך ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%BF%D1%83%D1%85 пух]) בהגיית: "פוך" בהוראת: פלומה,מוך. תיבת "פוך" הפכה למילה תקנית בשפה העברית המגדירה סוג של שמיכות חורף עבות.
=צירופים=
* מוך האוזן
=ראו גם=
* מוח
* רטיה
* טמפון
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
רש
רָשׁ א
# אדם שאין לו מספיק אמצעים לפרנס את עצמו ו/או את משפחתו.
=צירופים=
* כבשת הרש
* לעג לרש
=מילים נרדפות=
* אביון, דך, דל, מך, מסכן, עני
=ניגודים=
*שוע אמיד, גביר, עשיר
רָשׁ ב
#:* נעשה עני.
=גיזרון=
* מקור הפועל במקרא.
=מילים נרדפות=
*התרושש
*דל<!--פועל-->
רֵשׁ
# עוני
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל. בלשון ימי הביניים המילה בשימוש נרחב.
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
רָשׁ א
# אדם שאין לו מספיק אמצעים לפרנס את עצמו ו/או את משפחתו.
=צירופים=
* כבשת הרש
* לעג לרש
=מילים נרדפות=
* אביון, דך, דל, מך, מסכן, עני
=ניגודים=
*שוע אמיד, גביר, עשיר
רָשׁ ב
#:* נעשה עני.
=גיזרון=
* מקור הפועל במקרא.
=מילים נרדפות=
*התרושש
*דל<!--פועל-->
רֵשׁ
# עוני
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל. בלשון ימי הביניים המילה בשימוש נרחב.
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
תם ונשלם
תַּם וְנִשְׁלַם
# צרף הנאמר/נכתב בסיום עבודה מקיפה שדרשה מאמץ ניכר, כשהכוונה היא: סופסוף גמרתי את העבודה המאומצת.
#:* אחרי כתיבת המאמר הארוך נשמתי לרווחה ואמרתי לעצמי תם ונשלם - שבח לאל בורא עולם.
נסע
נָסַע
# נע ממקום למקום, עבר מרחק רב. (בלשון ימינו עפ"ר ברכב, אך אפשר גם רגלית)
#:* בקיץ שעבר נסענו לטיול באיטליה.
# שלף, עָקַר.
=גיזרון=
יתכן שלקוח ממצרית עתיקה: sȧ - ללכת, לעזוב.<ref>An Egyptian Hieroglyphic Dictionary, E.A Wallis Budge,1920 [https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/633/mode/1up?view=theater pp. 633].</ref> או שהוא התפתחות של הוראה (2). יתכן שקרוב לנָס.
 קרוב לפעלים העבריים נִסַּח, נָזַח. שורש נ־ס־ע/נ־ז־ע קיים בשפות שמיות נוספות בהוראת: הוצאה, לקיחה, שליפה. השוו: אוגריתית: 𐎐𐎒𐎓 (נסע) - להוציא, למשוך. ערבית: - לקחת, להסיר, לשלוף. געז: ነዝዐ (נֵזְעֵ) - לשלוף. דרום ערבית: 𐩬𐩸𐩲⁩ (נזע) - לסגת.
=צירופים=
* ויסעו ויחנו
* חנה וסע
=נגזרות=
* מסע
* נוסע
* נסיעה
* סעונית
=מילים נרדפות=
*הלך
*טייל
*נדד
*נעתק
=ניגודים=
* חנה
* נשאר
* עמד
* עצר
=מידע נוסף=
*לפי החלטת האקדמיה, בכל שורשי גזרת חפ"נ שם הפועל מבוטא ללא השמטת הנו"ן (וכאן: לִנְסוֹעַ). רק בשלושה מקרים לצד הצורות בנו"ן מותרות הצורות בהבלעת הנו"ן: לִפֹּל בצד לִנְפּוֹל, לִטֹּל בצד לִנְטוֹל, לִדֹּר בצד לִנְדּוֹר. הצורות בהבלעת הנו"ן נוצרו בלשון חכמים בהיקש מצורות העתיד: יִפֹּל, יִטֹּל, יִדֹּר. בדומה לכך על פי צורות העתיד יִסַּע, יִגַּע נוצרו בלשון חכמים צורות שם הפועל לִסַּע, לִגַּע (ולא ליסוֹע, ליגוע). צורות אלו משמשות בימינו רק במשלב ספרותי גבוה.<ref>האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2010/03/25/%d7%9c%d6%b4%d7%a0%d6%b0%d7%a1%d6%b9%d7%a2%d6%b7-%d7%90%d7%95-%d7%9c%d6%b4%d7%a1%d6%b9%d6%bc%d7%a2%d6%b7/ לנסוע או ליסוע?], 25/3/2010.</ref>
=ראו גם=
* יוממות
* טס
* נהג
* צעד
* שט
נָסַע
# נע ממקום למקום, עבר מרחק רב. (בלשון ימינו עפ"ר ברכב, אך אפשר גם רגלית)
#:* בקיץ שעבר נסענו לטיול באיטליה.
# שלף, עָקַר.
=גיזרון=
יתכן שלקוח ממצרית עתיקה: sȧ - ללכת, לעזוב.<ref>An Egyptian Hieroglyphic Dictionary, E.A Wallis Budge,1920 [https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/633/mode/1up?view=theater pp. 633].</ref> או שהוא התפתחות של הוראה (2). יתכן שקרוב לנָס.
 קרוב לפעלים העבריים נִסַּח, נָזַח. שורש נ־ס־ע/נ־ז־ע קיים בשפות שמיות נוספות בהוראת: הוצאה, לקיחה, שליפה. השוו: אוגריתית: 𐎐𐎒𐎓 (נסע) - להוציא, למשוך. ערבית: - לקחת, להסיר, לשלוף. געז: ነዝዐ (נֵזְעֵ) - לשלוף. דרום ערבית: 𐩬𐩸𐩲⁩ (נזע) - לסגת.
=צירופים=
* ויסעו ויחנו
* חנה וסע
=נגזרות=
* מסע
* נוסע
* נסיעה
* סעונית
=מילים נרדפות=
*הלך
*טייל
*נדד
*נעתק
=ניגודים=
* חנה
* נשאר
* עמד
* עצר
=מידע נוסף=
*לפי החלטת האקדמיה, בכל שורשי גזרת חפ"נ שם הפועל מבוטא ללא השמטת הנו"ן (וכאן: לִנְסוֹעַ). רק בשלושה מקרים לצד הצורות בנו"ן מותרות הצורות בהבלעת הנו"ן: לִפֹּל בצד לִנְפּוֹל, לִטֹּל בצד לִנְטוֹל, לִדֹּר בצד לִנְדּוֹר. הצורות בהבלעת הנו"ן נוצרו בלשון חכמים בהיקש מצורות העתיד: יִפֹּל, יִטֹּל, יִדֹּר. בדומה לכך על פי צורות העתיד יִסַּע, יִגַּע נוצרו בלשון חכמים צורות שם הפועל לִסַּע, לִגַּע (ולא ליסוֹע, ליגוע). צורות אלו משמשות בימינו רק במשלב ספרותי גבוה.<ref>האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2010/03/25/%d7%9c%d6%b4%d7%a0%d6%b0%d7%a1%d6%b9%d7%a2%d6%b7-%d7%90%d7%95-%d7%9c%d6%b4%d7%a1%d6%b9%d6%bc%d7%a2%d6%b7/ לנסוע או ליסוע?], 25/3/2010.</ref>
=ראו גם=
* יוממות
* טס
* נהג
* צעד
* שט
קיפקה
קיפקה
# כינוי למטוס צעצוע העשוי מנייר.
=מילים נרדפות=
* מטוס נייר
קיפקה
# כינוי למטוס צעצוע העשוי מנייר.
=מילים נרדפות=
* מטוס נייר
עובר בטל
עוֹבֵר בָּטֵל
#זה שעבר זמנו ואין בו עוד תועלת.
=ראו גם=
* עבר זמנו בטל קרבנו

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=ראו גם=
* עבר זמנו בטל קרבנו

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
עבר זמנו בטל קרבנו
עָבַר זְמַנּוֹ בָּטֵל קָרְבָּנוֹ
#מה שלא נעשה בזמן הנכון, שוב לא יועיל גם אם יעשה.
=מקור=
*תוספות למסכת ברכות פרק ד על מה שנאמר בגמרא "עבר יומו בטל קרבנו".
=ביטיים קרובים=
* שלג דאשתקד
* אתרוגים אחר סוכות
=ראו גם=
*זמן
*בטל
*קרבן
*מעות לא יוכל לתקון
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
=מקור=
*תוספות למסכת ברכות פרק ד על מה שנאמר בגמרא "עבר יומו בטל קרבנו".
=ביטיים קרובים=
* שלג דאשתקד
* אתרוגים אחר סוכות
=ראו גם=
*זמן
*בטל
*קרבן
*מעות לא יוכל לתקון
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
נסע (שורש)
השורש נ־ס־ע הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
קטגוריה:גזרת חפ"נהשורש נ־ס־ע הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
קטגוריה:גזרת חפ"נ
פרלמנט
פַּרְלָמֶנְט
הפרלמנט הישראלי - הכנסת
# מוסד פוליטי הכולל בתוכו את כל הנציגים של המדינה, ופועל כרשות מחוקקת במדינות שבהן יש דמוקרטיה ייצוגית.
#:* הכנסת היא הפרלמנט של מדינת ישראל, ומקום מושבה בירושלים.
=גיזרון=
* המונח רווח בשפות אירופה, ומהן הגיע לעברית. מקורו במילה הצרפתית parlement, הגזורה מן הפועל parler (פַּארְלֶה) = לדבר.
=מילים נרדפות=
* בית הנבחרים
=ראו גם=
* כנסת
* פרלמנטרי
* פרלמנטריזם
* רשות מחוקקת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדע המדינה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
=גיזרון=
* המונח רווח בשפות אירופה, ומהן הגיע לעברית. מקורו במילה הצרפתית parlement, הגזורה מן הפועל parler (פַּארְלֶה) = לדבר.
=מילים נרדפות=
* בית הנבחרים
=ראו גם=
* כנסת
* פרלמנטרי
* פרלמנטריזם
* רשות מחוקקת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדע המדינה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
פרללוגרם
פָּרַלֶלוֹגְרַם
פרללוגרם
# מרובע בעל שני זוגות של צלעות נגדיות המקבילות זו לזו.
#:* אלכסוני הפרללוגרם חוצים זה את זה.
=גיזרון=
* מקור המילה פרללוגרם הינו מהשפה היוונית: "parallelos" (מקביל) + "gramma" (שירטוט)
=ראו גם=
* מקבילון
* פרללפיפד
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מצולעים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מקור המילה פרללוגרם הינו מהשפה היוונית: "parallelos" (מקביל) + "gramma" (שירטוט)
=ראו גם=
* מקבילון
* פרללפיפד
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מצולעים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
נר שמן
נֵר שֶׁמֶן
# כלי פשוט המשמש לתאורה על ידי שמן או דלק בעירה.
#:* בימי קדם היה נפוץ השימוש בנרות שמן.
=מילים נרדפות=
* מנורת שמן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תאורה
=מילים נרדפות=
* מנורת שמן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תאורה
פסיכרומטר
פְּסִיכְרוֹמֶטֶר
דוגמה לפסיכרומטר
# מכשיר המשמש למדידת לחות האוויר, המבוסס על שני מדחומים, האחד יבש והשני עטוף במטלית שקצה אחד שלה טובל במים. הלחות מחושבת לפי ההפרש בין הטמפרטורות שמודדים המדחומים.
=גיזרון=
* מקור המילה פסכירומטר הינו מהשפה היוונית: "psychria" (קור) + "metron" (מידה).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מקור המילה פסכירומטר הינו מהשפה היוונית: "psychria" (קור) + "metron" (מידה).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
השחית
הִשְׁחִית
# גרם למשהו להיות מושחת. קלקל לחלוטין.
#:* העכברים השחיתו חלק ממלאי התבואה. 
# ניצל לשווא משאב יקר.
# גרם לקלקול מוסרי.
#:* "כוח נוטה להשחית, וכוח מוחלט משחית לחלוטין" (לורד אקטון, 1834-1902).
=פרשנים מפרשים=
* פרשן ימה"ב יונה אבן ג'נאח הקביל את ש-ח-ת ל־ ל-כ-ד: = הציבו מלכודת עבור בני אדם. וראו גם: .
=צירופים=
* בל תשחית
* השחית את דרכו
* השחית זמן
*אנית משחית
=נגזרות=
*השחתה
*הֻשְׁחָת הָשְׁחָת 
**מֻשְׁחָת
*מַשְׁחֶתֶת
=מילים נרדפות=
* הרס (1)
* בזבז (2)
* שיחת
* איבד
=תרגום=
* ערבית: (1)
* ערבית: (3)
=ראו גם=
* משחתת
* כלי משחית
* הזיק
=פרשנים מפרשים=
* פרשן ימה"ב יונה אבן ג'נאח הקביל את ש-ח-ת ל־ ל-כ-ד: = הציבו מלכודת עבור בני אדם. וראו גם: .
=צירופים=
* בל תשחית
* השחית את דרכו
* השחית זמן
*אנית משחית
=נגזרות=
*השחתה
*הֻשְׁחָת הָשְׁחָת 
**מֻשְׁחָת
*מַשְׁחֶתֶת
=מילים נרדפות=
* הרס (1)
* בזבז (2)
* שיחת
* איבד
=תרגום=
* ערבית: (1)
* ערבית: (3)
=ראו גם=
* משחתת
* כלי משחית
* הזיק