אפק
אֹפֶק
# קו מאוזן דמיוני המחבר בין השמים לארץ או לים.
#:* ככל שנתרומם, כן יגדל וירחק האופק שנראה.
# <small>בהשאלה</small> חוג ידיעותיו של אדם והשקפת עולמו.
#:* הקריאה בספרים מרחיבה את אופקיו של האדם.
# <small>בהשאלה</small> סיכוי, אפשרות חדשה.
#:* "נפתחו לפניה אופקי זוהר חדשים".
=גיזרון=
* במשמעות זו. מופיעה לראשונה בעברית, כנראה, בספרות המדעית של ימי הביניים. 
:המילה מופיעה בספר "צורת הארץ" לאברהם בר חייא משנת 1132. למשל: "...כי אחד מהקוטבים (=קטבים) יגבה על אופקם יותר מאחר, ואופקם חותך משוה היום חתוך בלתי שוה בלתי ישר". ב[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=21775&st=&pgnum=7 פרוש יהונתן] עליו נכתב בהסבר לאחד האיורים: "קו זה הוא אופן המפריש, הנקרא בלשון ערבי אופק".
=צירופים=
*אופק הארועים
*מעבר לאופק
*צר אופק
*קו האופק
*רחב אופק
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:גאוגרפיה
אֲפֵק
# אתר בשרון, סמוך למקורות הירקון.
=גיזרון=
* אוגריתית אַפּק ảpq בהוראת מעיין, באר (ראו לקמן, πηγή) ,אפק מופיעה במקרא בצורת "אפיק": שהיתה עיר כנענית בנחלת אשר, כשעד תקופת הברזל כונתה "אפק-שרון" .
* בתקופת בית שני -אצל יוסף בן מתתיהו מכונה "מגדל אפק", "אפק-פירגוֹס", Αφεκ-πύργος שאליו "התלקטו היהודים בחיל גדול "בעת ש"גאלוס עלה להצות על אנטיפטרוס" . 
* בתקופה ההלנסטית שונתה לשם המשמר את משמעות השם המקורי פּיִגִי πηγή בהוראת מעיין.
=הערה=
* עפי תרגומו של קאסוטו (עלילות בעל וענת) "אפק" הוא מקום נביעת הנהרות . מופיע בשפה אוגריתית בצורת: "אפק תהמתם" במשמעות "המקום שבו נובעים מי תהום", ביטוי כנעני זה מצוי גם בלשון המקרא - .
* בתקופה הערבית שובש שמה היווני "אנטיפטריס" Ἀντιπατρίς, ל-אנטיפטרוס ל-אבו-פוטרוס. לאחר התקופה הצלבנית חזרה לשם המזכיר את שמה המקורי פג'ה (כפר).
* מקורו של שם הכפר שלימים יקרא "קבוץ-פיק" מעלה על נס את שמה של העיר התנ"כית-"אפק", בנחלת שבט אשר.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון המקרא
קטגוריה:ישראל
=
אֹפֶק
# קו מאוזן דמיוני המחבר בין השמים לארץ או לים.
#:* ככל שנתרומם, כן יגדל וירחק האופק שנראה.
# <small>בהשאלה</small> חוג ידיעותיו של אדם והשקפת עולמו.
#:* הקריאה בספרים מרחיבה את אופקיו של האדם.
# <small>בהשאלה</small> סיכוי, אפשרות חדשה.
#:* "נפתחו לפניה אופקי זוהר חדשים".
=גיזרון=
* במשמעות זו. מופיעה לראשונה בעברית, כנראה, בספרות המדעית של ימי הביניים. 
:המילה מופיעה בספר "צורת הארץ" לאברהם בר חייא משנת 1132. למשל: "...כי אחד מהקוטבים (=קטבים) יגבה על אופקם יותר מאחר, ואופקם חותך משוה היום חתוך בלתי שוה בלתי ישר". ב[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=21775&st=&pgnum=7 פרוש יהונתן] עליו נכתב בהסבר לאחד האיורים: "קו זה הוא אופן המפריש, הנקרא בלשון ערבי אופק".
=צירופים=
*אופק הארועים
*מעבר לאופק
*צר אופק
*קו האופק
*רחב אופק
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:גאוגרפיה
אֲפֵק
# אתר בשרון, סמוך למקורות הירקון.
=גיזרון=
* אוגריתית אַפּק ảpq בהוראת מעיין, באר (ראו לקמן, πηγή) ,אפק מופיעה במקרא בצורת "אפיק": שהיתה עיר כנענית בנחלת אשר, כשעד תקופת הברזל כונתה "אפק-שרון" .
* בתקופת בית שני -אצל יוסף בן מתתיהו מכונה "מגדל אפק", "אפק-פירגוֹס", Αφεκ-πύργος שאליו "התלקטו היהודים בחיל גדול "בעת ש"גאלוס עלה להצות על אנטיפטרוס" . 
* בתקופה ההלנסטית שונתה לשם המשמר את משמעות השם המקורי פּיִגִי πηγή בהוראת מעיין.
=הערה=
* עפי תרגומו של קאסוטו (עלילות בעל וענת) "אפק" הוא מקום נביעת הנהרות . מופיע בשפה אוגריתית בצורת: "אפק תהמתם" במשמעות "המקום שבו נובעים מי תהום", ביטוי כנעני זה מצוי גם בלשון המקרא - .
* בתקופה הערבית שובש שמה היווני "אנטיפטריס" Ἀντιπατρίς, ל-אנטיפטרוס ל-אבו-פוטרוס. לאחר התקופה הצלבנית חזרה לשם המזכיר את שמה המקורי פג'ה (כפר).
* מקורו של שם הכפר שלימים יקרא "קבוץ-פיק" מעלה על נס את שמה של העיר התנ"כית-"אפק", בנחלת שבט אשר.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון המקרא
קטגוריה:ישראל