OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
הגה לגלוי
הֶגֶה לַגָּלוּי
# מצבה של סירה או ספינת מפרשים אשר תוך כדי שַׁיִט נמשך חרטומה אל הצד הגלוי לרוח, לעבר מוצא הרוח, ועל כן היא סוטה מן הקורס הרצוי.
=גיזרון=
* weather helm. מן helm – ידית ההגה, הגה הספינה ו־weather, הצד הגלוי לרוח.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (2013), תשע"ג: "הֶגֶה לַגָּלוּי [נטיית מפרשית בשיט לפנות לכיוון הרוח. מצב זה מחייב החזקת ידית ההגה בצד הגלוי לרוח כדי לשמור על כיוון השיט הרצוי]."
=מידע נוסף=
* הנטייה של הסירה "לעלות" נגרמת על ידי חוסר איזון של מערכת המפרשים או בשל חלוקה לא נכונה של המשקל בסירה. כדי "ליישר" את החרטום ולשמור על הקורס הרצוי, יש לדחוף ולהחזיק את ידית ההגה (helm) בכיוון מוצא הרוח (weather). גלגל הגה יש לסובב ולהחזיק בכיוון הצד החסוי מן הרוח, מורד הרוח.
=מילים נרדפות=
* נטייה למעלה הרוח
* נטייה לעלות לרוח, נטייה לעלות
=ניגודים=
* נטייה לרדת מהרוח, נטייה לרדת
* נטייה למורד הרוח
=ראו גם=
* טרידת רוח
* צד גלוי לרוח
* מעלה הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* weather helm. מן helm – ידית ההגה, הגה הספינה ו־weather, הצד הגלוי לרוח.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (2013), תשע"ג: "הֶגֶה לַגָּלוּי [נטיית מפרשית בשיט לפנות לכיוון הרוח. מצב זה מחייב החזקת ידית ההגה בצד הגלוי לרוח כדי לשמור על כיוון השיט הרצוי]."
=מידע נוסף=
* הנטייה של הסירה "לעלות" נגרמת על ידי חוסר איזון של מערכת המפרשים או בשל חלוקה לא נכונה של המשקל בסירה. כדי "ליישר" את החרטום ולשמור על הקורס הרצוי, יש לדחוף ולהחזיק את ידית ההגה (helm) בכיוון מוצא הרוח (weather). גלגל הגה יש לסובב ולהחזיק בכיוון הצד החסוי מן הרוח, מורד הרוח.
=מילים נרדפות=
* נטייה למעלה הרוח
* נטייה לעלות לרוח, נטייה לעלות
=ניגודים=
* נטייה לרדת מהרוח, נטייה לרדת
* נטייה למורד הרוח
=ראו גם=
* טרידת רוח
* צד גלוי לרוח
* מעלה הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
נטיה למעלה הרוח
נְטִיָּה לְמַעֲלֶה הַרוּחַ
# מצבה של סירה או ספינת מפרשים אשר תוך כדי שַׁיִט נמשך חרטומה אל מעלה הרוח (מוצא הרוח), ועל כן היא סוטה מן הקורס הרצוי.
#:* נטייה קלה למעלה הרוח היא ליתרון, כי אם ההגה נשמט מיד ההגאי מסיבה כלשהי, תפנה הסירה אל מול הרוח ותיעצר.
=גיזרון=
* luvgierig. מן luv – "מעלה הרוח", "הצד הגלוי לרוח"; ו־gierig – "שאיפה", "השתוקקות" (באנגלית באותו הקשר ימי המונח הוא ardent).
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (2013), תשע"ג: " הֶגֶה לַגָּלוּי [נטיית מפרשית בשיט לפנות לכיוון הרוח. מצב זה מחייב החזקת ידית ההגה בצד הגלוי לרוח כדי לשמור על כיוון השיט הרצוי]."
=מידע נוסף=
* הנטייה של הסירה "לעלות" נגרמת על ידי חוסר איזון של מערכת המפרשים או בשל חלוקה לא נכונה של המשקל בסירה. כדי "ליישר" את החרטום ולשמור על הקורס הרצוי, יש לדחוף ולהחזיק את ידית ההגה (helm) בכיוון מוצא הרוח (weather). גלגל הגה יש לסובב ולהחזיק בכיוון הצד החסוי מן הרוח, מורד הרוח.
=מילים נרדפות=
* הגה לגלוי
* נטייה לעלות לרוח, נטייה לעלות
* נטייה למוצא הרוח
=ניגודים=
* נטייה לרדת מהרוח, נטייה לרדת
* נטיה למורד הרוח
* נטייה למבוא הרוח
=ראו גם=
* טרידת רוח
* צד גלוי לרוח
* מעלה הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* luvgierig. מן luv – "מעלה הרוח", "הצד הגלוי לרוח"; ו־gierig – "שאיפה", "השתוקקות" (באנגלית באותו הקשר ימי המונח הוא ardent).
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (2013), תשע"ג: " הֶגֶה לַגָּלוּי [נטיית מפרשית בשיט לפנות לכיוון הרוח. מצב זה מחייב החזקת ידית ההגה בצד הגלוי לרוח כדי לשמור על כיוון השיט הרצוי]."
=מידע נוסף=
* הנטייה של הסירה "לעלות" נגרמת על ידי חוסר איזון של מערכת המפרשים או בשל חלוקה לא נכונה של המשקל בסירה. כדי "ליישר" את החרטום ולשמור על הקורס הרצוי, יש לדחוף ולהחזיק את ידית ההגה (helm) בכיוון מוצא הרוח (weather). גלגל הגה יש לסובב ולהחזיק בכיוון הצד החסוי מן הרוח, מורד הרוח.
=מילים נרדפות=
* הגה לגלוי
* נטייה לעלות לרוח, נטייה לעלות
* נטייה למוצא הרוח
=ניגודים=
* נטייה לרדת מהרוח, נטייה לרדת
* נטיה למורד הרוח
* נטייה למבוא הרוח
=ראו גם=
* טרידת רוח
* צד גלוי לרוח
* מעלה הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
מתני האניה
מָתְנֵי הָאֳנִיָּה
# באוניית מפרשים מלחמתית: חלקו של הסיפון העליון בין סיפון הקַּדְמָה לסיפון האחרה שלא כוסה בלוחות אלא היה "חלול"; שני "סיפונים" צרים (gangways) בצדי המותניים, לאורך הדפנות, גישרו בין סיפון האחרה לסיפון הקדמה.
#:* במותני האונייה הושמו ונכפתו סירת השירות והכלונסאות הרזרביים של האונייה.
=גיזרון=
* waist, מותניים.
=צירופים=
* איש המותניים
* סיפון המותניים
=מילים נרדפות=
* מותני הספינה
=ראו גם=
* מותן
* צור החרטום
* ספון האחרה
* קַדְמָה
* מִצְעָה
* אַחְרָה
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.oxfordhandbooks.com/view/10.1093/oxfordhb/9780199336005.001.0001/oxfordhb-9780199336005-e-48 J. Richard Steffy, Illustrated Glossary of Ship and Boat Terms], 1984, reprinted 2013.
* [http://southseas.nla.gov.au/refs/falc/about.html William Falconer's Dictionary of the Marine, 1780], p. 132. In: southseas.nla.gov.au/

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* waist, מותניים.
=צירופים=
* איש המותניים
* סיפון המותניים
=מילים נרדפות=
* מותני הספינה
=ראו גם=
* מותן
* צור החרטום
* ספון האחרה
* קַדְמָה
* מִצְעָה
* אַחְרָה
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.oxfordhandbooks.com/view/10.1093/oxfordhb/9780199336005.001.0001/oxfordhb-9780199336005-e-48 J. Richard Steffy, Illustrated Glossary of Ship and Boat Terms], 1984, reprinted 2013.
* [http://southseas.nla.gov.au/refs/falc/about.html William Falconer's Dictionary of the Marine, 1780], p. 132. In: southseas.nla.gov.au/

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
לשון חכמים
לְשׁוֹן חֲכָמִים
#ניב של העברית שהגיע לשיא תפוצתו במאה הראשונה לסה"נ ועד המאה החמישית. זוהי שפת המשנה, התוספתא, התלמוד והמדרשים.
=מילים נרדפות=
*לשון חז"ל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עברית
*
=מילים נרדפות=
*לשון חז"ל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עברית
*
פיזדה לוך
המילה מוצאה רוסי ככל הנראה ומשמעותה "כוס" במובן פות.

המילה "לוך" מוצאה מהיידיש ומשמעותה חור.

שילוב של המילה הרוסית pizdez שפירושה סוף מר, ושל המילה הפולנית pizda שפירושה ערווה. 'פיזדאמאטי' פירושה בפולנית ערוות אמך. Loch פירושה בגרמנית חור, ומכאן שפיזדיולוך פירושו חור בסוף העולם,

הביטוי כולו נולד כביטוי שלילי הבא לבטא משהו שכוח אל ונידח
ראו גם
* טיז אל שלוך
המילה מוצאה רוסי ככל הנראה ומשמעותה "כוס" במובן פות.

המילה "לוך" מוצאה מהיידיש ומשמעותה חור.

שילוב של המילה הרוסית pizdez שפירושה סוף מר, ושל המילה הפולנית pizda שפירושה ערווה. 'פיזדאמאטי' פירושה בפולנית ערוות אמך. Loch פירושה בגרמנית חור, ומכאן שפיזדיולוך פירושו חור בסוף העולם,

הביטוי כולו נולד כביטוי שלילי הבא לבטא משהו שכוח אל ונידח
ראו גם
* טיז אל שלוך
עזב
עָזַב
# הניח אדם או חפץ במקומו ופרש לו למקום אחר. ו פרש מרעיון או מדרך מסוימת.
#:* יש לו סתם פה גדול, עזוב, אל תתייחס אליו. 
# הניח והשאיר הדבר ללא שינוי.
# נתן מכוחו לעזרה לנזקק
=גיזרון=
*1. מילה מקראית. מילה מקבילה בערבית
*3. יש מפרשים כמובן 1 עזוב השנאה שבלבך (תרגום יונתן ומפרשים בעקבותיו) לדעת רש"י שורש אחר שמשמעו עזרה וחיזוק. גם בנחמיה ג' הסביר ופירש בדרך זו. אך יש מפרשים מלשון חז"ל מעזיבה-טיט על קרות הבניין.
=צירופים=
* עזב לאנחות
* מודה ועוזב ירוחם
=נגזרות=
* עזוב
* נעזב
* עזיבה
* עזבון
=מילים נרדפות=
* נטש
* השאיר
* הניח
=תרגום=
קטגוריה:אוטו אנטונימים
עֻזַּב
# הושאר לגורלו.
# נבנה וחוזק.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא משמעות המילה תלויה במחלוקת פרשנית על פי אותה המחלוקת בפועל עָזַב (3)
=מידע נוסף=
* באכדית , בכתובות המלכותיות של תגלת פלאסר השלישי ובנו שלמנאסר החמישי , מצוי הפועל שנהגה: "אֶזְאֶּבּוּ" ezēbu , נכתב: e-zi-ba-áš-šu, e-zib, e-zib-ši, šu-zu-ub, šúzu-ub במשמעות "לעזוב","שארית", "לחוס" .
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*1. מילה מקראית. מילה מקבילה בערבית
*3. יש מפרשים כמובן 1 עזוב השנאה שבלבך (תרגום יונתן ומפרשים בעקבותיו) לדעת רש"י שורש אחר שמשמעו עזרה וחיזוק. גם בנחמיה ג' הסביר ופירש בדרך זו. אך יש מפרשים מלשון חז"ל מעזיבה-טיט על קרות הבניין.
=צירופים=
* עזב לאנחות
* מודה ועוזב ירוחם
=נגזרות=
* עזוב
* נעזב
* עזיבה
* עזבון
=מילים נרדפות=
* נטש
* השאיר
* הניח
=תרגום=
קטגוריה:אוטו אנטונימים
עֻזַּב
# הושאר לגורלו.
# נבנה וחוזק.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא משמעות המילה תלויה במחלוקת פרשנית על פי אותה המחלוקת בפועל עָזַב (3)
=מידע נוסף=
* באכדית , בכתובות המלכותיות של תגלת פלאסר השלישי ובנו שלמנאסר החמישי , מצוי הפועל שנהגה: "אֶזְאֶּבּוּ" ezēbu , נכתב: e-zi-ba-áš-šu, e-zib, e-zib-ši, šu-zu-ub, šúzu-ub במשמעות "לעזוב","שארית", "לחוס" .
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
עזוב
עָזוּב
# שאין עליו השגחה ושימת לב ומופקר לגורלו.
#:* אגודת "תנו לחיות לצחוק" אוספת חתולים עזובים מן הרחובות אל תאטרון הבובות.
# שקיבל כח. מחוזק.
=גיזרון=
#בינוני מן עזב. בערבית – רַוָּק, בודד
#לשיטת חלק מהפרשנים בצירוף "עצור ועזוב" החוזר על עצמו כמה פעמים במקרא. בראשם רש"י הסובר שמשמעות המילה היא אדם חזק. ובהתאם לשיטתו הלשונית בפועל עזב (3) (עזב תעזב עמו).
=מילים נרדפות=
* נטוש(1)
* זרוק
* בודד
*
=ניגודים=
* נחפץ
* נערץ
* רצוי
=ראו גם=
*
=גיזרון=
#בינוני מן עזב. בערבית – רַוָּק, בודד
#לשיטת חלק מהפרשנים בצירוף "עצור ועזוב" החוזר על עצמו כמה פעמים במקרא. בראשם רש"י הסובר שמשמעות המילה היא אדם חזק. ובהתאם לשיטתו הלשונית בפועל עזב (3) (עזב תעזב עמו).
=מילים נרדפות=
* נטוש(1)
* זרוק
* בודד
*
=ניגודים=
* נחפץ
* נערץ
* רצוי
עזובה
עֲזוּבָה
# מקום שומם ומוזנח. 
#:* שערי חצר הטירה פרוצים היו לרווחה, העזובה בולטת לעין כל, ניכר ששנים רבות עברו מאז דר איש במקום.
# שם פרטי לנקבה.
=גיזרון=
* גזירת שם עצם מהפועל עזוב (אמנם ר' אברהם אבן עזרא תוהה בפירושו בישעיהו ו' אם מדובר בשם עצם או פועל).
=ראו גם=
*
=גיזרון=
* גזירת שם עצם מהפועל עזוב (אמנם ר' אברהם אבן עזרא תוהה בפירושו בישעיהו ו' אם מדובר בשם עצם או פועל).
מעזיבה
מַעֲזֵבָה
# שכבת טיט עבה הניתנת על גבי קרות העץ בתקרת מבנה לעיבוי ואיטום הגג.
=גיזרון=
* לשון חז"ל בין הפרשנים יש קושרים לפועל המקראי עזב (במשמעות 3 עזב תעזב עמו) לשון חיזוק ותמיכה (ראו גם גם בפועל עזב3 ועזוב).
=ראו גם=
* מרזב
* טפחות
=גיזרון=
* לשון חז"ל בין הפרשנים יש קושרים לפועל המקראי עזב (במשמעות 3 עזב תעזב עמו) לשון חיזוק ותמיכה (ראו גם גם בפועל עזב3 ועזוב).
=ראו גם=
* מרזב
* טפחות
תעצומות
תַּעֲצוּמוֹת
# כוח בעיקר נפשי ורוחני.
#:* הוא ניחן בתעצומות נפש לא רגילות, ועמד בגבורה מול מסע ההכפשה נגדו.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. השורש ע־צ־ם נגזרת מעָצַם עֹצֶם.
=צירופים=
* עז ותעצומות
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* עוצם
* עוצמה
=ראו גם=
* 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ריבויים
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. השורש ע־צ־ם נגזרת מעָצַם עֹצֶם.
=צירופים=
* עז ותעצומות
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* עוצם
* עוצמה
=ראו גם=
* 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ריבויים
איש המתנים
אִישׁ הַמָּתְנַיִם
# מלח באוניית מפרשים מלחמתית, שעמדתו במשמרת הייתה במותני האונייה, על אחד משני סיפוני המותניים.
#:* אנשי המותניים היו מלחים מעוטי ניסיון ומיומנות שלא התאימו לעבודה במרומי התרנים, ועל כן הוצבו במותני האונייה.
=גיזרון=
* waister. מן waist – "מותני האונייה".
=ראו גם=
* מותני האונייה
* סיפון המותניים
* איש ראש התורן
* איש ספון האחרה
=סימוכין=
* Waisters in: J.J. Moore, [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n259/mode/2up The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary], 1805.

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
=גיזרון=
* waister. מן waist – "מותני האונייה".
=ראו גם=
* מותני האונייה
* סיפון המותניים
* איש ראש התורן
* איש ספון האחרה
=סימוכין=
* Waisters in: J.J. Moore, [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n259/mode/2up The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary], 1805.

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
ענש מלקות לעיני הצי
עֹנֶשׁ מַלְקוֹת לְעֵינֵי הַצִי
# כינויה של צורת ענישה על עבירות חמורות שהיתה נהוגה בצי המלכותי הבריטי בתקופת אוניות המפרשים. 
#:* מלח שנגזר עליו עונש מלקות לעיני הצי, הובל בסירה והולקה לשיעורין לנוכח צוותי כל אחת מאוניות הצי שעגנו בנמל.
=מקור=
* תרגום מאנגלית: flogging round the fleet.
=ראו גם=
* החתול בעל תשעת הזנבות
* עונש גרירה מתחת לשדרית
* עונש גרירה לאורך קוער הספינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* תרגום מאנגלית: flogging round the fleet.
=ראו גם=
* החתול בעל תשעת הזנבות
* עונש גרירה מתחת לשדרית
* עונש גרירה לאורך קוער הספינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
גרוד זקן
גֵּרוּד זָקָן
# ניקוי תחתית כלי שיט מצִמְדַת בלוטי־הים והאצות שדבקה בה.
=גיזרון=
* "זקן" הוא הכינוי בלשון הדיבור לאצות ולבלוטי הים הדבוקים לתחתית כלי השיט שמתחת למים.
=ראו גם=
* זָקָן <small>(ימאות)</small>
* צבע אנטיפאולינג
* הטיה (הטיית אונייה על צדה)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* "זקן" הוא הכינוי בלשון הדיבור לאצות ולבלוטי הים הדבוקים לתחתית כלי השיט שמתחת למים.
=ראו גם=
* זָקָן <small>(ימאות)</small>
* צבע אנטיפאולינג
* הטיה (הטיית אונייה על צדה)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ימאות
ענש גרירה מתחת לשדרית
עֹנֶשׁ גְּרִירָה מִתַּחַת לַשִׁדְרִית
# כינויה של צורת ענישה על עבירות חמורות שהיתה נהוגה בציי מלחמה במערב אירופה במאות 16-15.
#:* מלח שנגזר עליו עונש גרירה מתחת לשדרית, נכפת והועלה בחבל אל קצה זרוע הסקריה הראשית, הושלך למים ונמשך בחבל מתחת לספינה אל קצה הסקריה בצדה השני של האונייה וחוזר חלילה.
=מקור=
* תרגום מאנגלית: keelhauling.
=ביטויים נרדפים=
* עונש גרירה לאורך קוער הספינה
=ראו גם=
* עונש מלקות לעיני הצי
* החתול בעל תשעת הזנבות
=קישורים חיצוניים=
* [http://southseas.nla.gov.au/refs/falc/about.html William Falconer's Dictionary of the Marine, 1780], p. 165. In: southseas.nla.gov.au/

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* תרגום מאנגלית: keelhauling.
=ביטויים נרדפים=
* עונש גרירה לאורך קוער הספינה
=ראו גם=
* עונש מלקות לעיני הצי
* החתול בעל תשעת הזנבות
=קישורים חיצוניים=
* [http://southseas.nla.gov.au/refs/falc/about.html William Falconer's Dictionary of the Marine, 1780], p. 165. In: southseas.nla.gov.au/

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
ענש גרירה לארך קער הספינה
עֹנֶשׁ גְּרִירָה לְאֹרֶךְ קֹעַר הַסְפִינָה
# כינויה של צורת ענישה על עבירות חמורות שהיתה נהוגה בציי מלחמה במערב אירופה במאות 16-15.
#:* מלח שנגזר עליו עונש גרירה לאורך קוער הספינה, נכפת והועלה בחבל אל קצה זרוע הסקריה הראשית, הושלך למים ונמשך בחבל מתחת לספינה אל קצה הסקריה בצדה השני של האונייה וחוזר חלילה.
=מקור=
* תרגום מאנגלית: keelhauling, משיכה בחבל מתחת לקוער או השדרית של האונייה.
=ביטויים נרדפים=
* עונש גרירה מתחת לשדרית
=ראו גם=
* קֹעַר
* עונש מלקות לעיני הצי
* החתול בעל תשעת הזנבות
=קישורים חיצוניים=
* [http://southseas.nla.gov.au/refs/falc/about.html William Falconer's Dictionary of the Marine, 1780], p. 165. In: southseas.nla.gov.au/

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* תרגום מאנגלית: keelhauling, משיכה בחבל מתחת לקוער או השדרית של האונייה.
=ביטויים נרדפים=
* עונש גרירה מתחת לשדרית
=ראו גם=
* קֹעַר
* עונש מלקות לעיני הצי
* החתול בעל תשעת הזנבות
=קישורים חיצוניים=
* [http://southseas.nla.gov.au/refs/falc/about.html William Falconer's Dictionary of the Marine, 1780], p. 165. In: southseas.nla.gov.au/

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:ביטויים
החתול בעל תשעת הזנבות
הֶחָתוּל בַּעַל תִּשְׁעַת הַזְנָבוֹת
# כינויו של מגלב בעל תשע רצועות עור מסובלות בקשרים, ששימש לעונשי מלקות בציים ובצבאות במאות 19-17.
=מקור=
* cat o' nine tails.
=ראו גם=
* עונש גרירה מתחת לשדרית
* עונש מלקות לעיני הצי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:צבא
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* cat o' nine tails.
=ראו גם=
* עונש גרירה מתחת לשדרית
* עונש מלקות לעיני הצי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:צבא
קטגוריה:ביטויים
האפיל
הֶאֱפִיל
# הסתיר אור.
# היה גדול ביחס לשני והמעיט את חשיבתו
#:* הצער על מות הבנים האפיל על שמחת הניצחון במלחמה.
#:* יוקרתו ועושרו של הברון מאפילים על כשרונותיו.
=גיזרון=
* מן אפל. 2. או לשון כביכול "שם אותו בצל" ועשאו לבלתי נראה. או כדמיון חזותי הדבר הגדול והמתנשא על סביביו הוא זה שמטיל צל ואופל.
=מילים נרדפות=
* החשיך (1)
* הצל
* העיב
הֶאֱפִיל {{משני|ב}}
# בהקשר לעונות ומזג אויר: התאחר
=גיזרון=
* על פי המילה המקראית אפיל
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ניגודים=
* בכר#ביכר
=ראו גם=
*
=גיזרון=
* מן אפל. 2. או לשון כביכול "שם אותו בצל" ועשאו לבלתי נראה. או כדמיון חזותי הדבר הגדול והמתנשא על סביביו הוא זה שמטיל צל ואופל.
=מילים נרדפות=
* החשיך (1)
* הצל
* העיב
הֶאֱפִיל {{משני|ב}}
# בהקשר לעונות ומזג אויר: התאחר
=גיזרון=
* על פי המילה המקראית אפיל
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ניגודים=
* בכר#ביכר
עזבון
עִזָּבוֹן
# מאגר נכסים. אוצר, רכוש, סחורה.
# פעולת העזיבה
# שימוש עיקרי רכושו של המת שנשאר ליורשים.
=גיזרון=
* נגזר מן עזב
=פרשנים מפרשים=
* דעה א. סחורה: הנעזבת ע"י הסוחרים אצל המשקיע.
* דעה ב. בית גנזים אוצר: כנראה מלשון שמניחים ועזבים שם את הרכוש.
=צירופים=
*עזבון דיגיטלי
=מילים נרדפות=
* ירושה (3)
=גיזרון=
* נגזר מן עזב
=פרשנים מפרשים=
* דעה א. סחורה: הנעזבת ע"י הסוחרים אצל המשקיע.
* דעה ב. בית גנזים אוצר: כנראה מלשון שמניחים ועזבים שם את הרכוש.
=צירופים=
*עזבון דיגיטלי
=מילים נרדפות=
* ירושה (3)
נטיה למורד הרוח
נְטִיָּה לְמוֹרַד הַרוּחַ
# מצבה של סירה או ספינת מפרשים אשר חרטומה "נמשך" אל מורד הרוח (לעבר מבוא הרוח), ועל כן היא סוטה מן הקורס הרצוי.
=גיזרון=
* leegierig. מן lee – "מורד הרוח", "הצד החסוי מן הרוח"; ו־gierig – "שאיפה", "השתוקקות" (באנגלית באותו הקשר ימי המונח הוא ardent).
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (2013), תשע"ג: "הֶגֶה לַגָּלוּי", אך לא מופיע המונח ההפוך "הגה לצד החסוי".
=מידע נוסף=
* הנטייה של הסירה "לרדת" נגרמת על ידי חוסר איזון של מערכת המפרשים או בשל חלוקה לא נכונה של המשקל בסירה. כדי "ליישר" את החרטום ולשמור על הקורס הרצוי, יש לדחוף ולהחזיק את ידית ההגה (helm) בכיוון מבוא הרוח (lee). גלגל הגה יש לסובב ולהחזיק בכיוון הצד הגלוי לרוח, מעלה הרוח.
=מילים נרדפות=
* נטייה לרדת מהרוח, נטייה לרדת
* נטייה למבוא הרוח
=ניגודים=
* נטייה למעלה הרוח
* נטייה לעלות לרוח, נטייה לעלות
* נטייה למוצא הרוח
* הגה לגלוי
=ראו גם=
* טרידת רוח
* צד חסוי מן הרוח
* מורד הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
* leegierig. מן lee – "מורד הרוח", "הצד החסוי מן הרוח"; ו־gierig – "שאיפה", "השתוקקות" (באנגלית באותו הקשר ימי המונח הוא ardent).
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (2013), תשע"ג: "הֶגֶה לַגָּלוּי", אך לא מופיע המונח ההפוך "הגה לצד החסוי".
=מידע נוסף=
* הנטייה של הסירה "לרדת" נגרמת על ידי חוסר איזון של מערכת המפרשים או בשל חלוקה לא נכונה של המשקל בסירה. כדי "ליישר" את החרטום ולשמור על הקורס הרצוי, יש לדחוף ולהחזיק את ידית ההגה (helm) בכיוון מבוא הרוח (lee). גלגל הגה יש לסובב ולהחזיק בכיוון הצד הגלוי לרוח, מעלה הרוח.
=מילים נרדפות=
* נטייה לרדת מהרוח, נטייה לרדת
* נטייה למבוא הרוח
=ניגודים=
* נטייה למעלה הרוח
* נטייה לעלות לרוח, נטייה לעלות
* נטייה למוצא הרוח
* הגה לגלוי
=ראו גם=
* טרידת רוח
* צד חסוי מן הרוח
* מורד הרוח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
הזים
הֵזֵם
# העיד על עד שלא היה בזמן עדותו במקום בו התרחשה כך שודאי משקר.
# הוכיח שדבר מה אינו נכון.
#:* הזם את השמועות 
#:* להזם את החשדות
=גיזרון=
* הפועל נגזר מפעולת בית דין או בעל דין המפריך את טענות העדים ומראה שהם זוממים, או חורשי מזימות, ומשמעותו מיוחדת רק לפעולה זו.
* בעברית החדשה השימוש הורחב, לדוגמה, להזמה של שמועות או טענות ולא רק עדויות. 
* אף שבמקורות ניתן למצוא בעיקר את הכתיב הזים, על פי [https://hebrew-academy.org.il/2018/05/01/%D7%94%D7%96%D7%9D-%D7%90%D7%95-%D7%94%D7%96%D7%99%D7%9D/ האקדמיה ללשון העברית] יש לומר הֵזֵם ולא הֵזִים או הִזִּים.
=נגזרות=
* הזמה
* הֻזַּם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שם הקטגוריה
=גיזרון=
* הפועל נגזר מפעולת בית דין או בעל דין המפריך את טענות העדים ומראה שהם זוממים, או חורשי מזימות, ומשמעותו מיוחדת רק לפעולה זו.
* בעברית החדשה השימוש הורחב, לדוגמה, להזמה של שמועות או טענות ולא רק עדויות. 
* אף שבמקורות ניתן למצוא בעיקר את הכתיב הזים, על פי [https://hebrew-academy.org.il/2018/05/01/%D7%94%D7%96%D7%9D-%D7%90%D7%95-%D7%94%D7%96%D7%99%D7%9D/ האקדמיה ללשון העברית] יש לומר הֵזֵם ולא הֵזִים או הִזִּים.
=נגזרות=
* הזמה
* הֻזַּם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שם הקטגוריה
העיר
הֵעִיר
# גירה את החוש, גרם לרגשות החי לפעול ובעיקר: הפסיק את השינה.
#:* הקטן ביקש שנעיר אותו מוקדם ביום הטיול, לא היה צריך להעיר אותו וכבר בשש בבקר היה לבוש.
# אמר דבר הראוי לציון.
#:* הנוכחים העירו לו על התנהגותו הנלוזה.
#:* באצמע הנאום היה חשוב לו לקפוץ ולהעיר כי דבריו סותרים את הכתובים.
=צירופים=
* אין מה להעיר - אמ"ל
=נגזרות=
* הערה
* נֵעוֹר
=מילים נרדפות=
* הקיץ
* עורר
=ניגודים=
* השביח
* הרדים
* יִשֵּן
=תרגום=
#
#
=ראו גם=
* התעורר
=צירופים=
* אין מה להעיר - אמ"ל
=נגזרות=
* הערה
* נֵעוֹר
=מילים נרדפות=
* הקיץ
* עורר
=ניגודים=
* השביח
* הרדים
* יִשֵּן
=תרגום=
#
#
שגה
שָׁגָה
# לא הבין נכון את המציאות ופעל מחמת כך דבר לא רצוי.
#:* השופט הרשיע אותה בסעיף קל בלבד כיון שהוכח ששגתה בביצוע העבירה.
=נגזרות=
* משגה
* משוגה
* שגוי
* שגיאה
=מילים נרדפות=
* טעה
* שגג
=ראו גם=
* 

קטגוריה:שם הקטגוריה
שָׂגָה
# התנשא. פרח, גדל, עלה אל על.
=גיזרון=
*השורש שֹ־ג־ה משותף לארמית בה השורש ס־ג־ה משמעו ריבוי, ראו סגי נהור.
=מילים נרדפות=
* גָּאָה
* שגשג
=ראו גם=
* שגב
* סגסג
* שגיא
* פסגה
שָׁגָה
# לא הבין נכון את המציאות ופעל מחמת כך דבר לא רצוי.
#:* השופט הרשיע אותה בסעיף קל בלבד כיון שהוכח ששגתה בביצוע העבירה.
=נגזרות=
* משגה
* משוגה
* שגוי
* שגיאה
=מילים נרדפות=
* טעה
* שגג
=ראו גם=
* 

קטגוריה:שם הקטגוריה
שָׂגָה
# התנשא. פרח, גדל, עלה אל על.
=גיזרון=
*השורש שֹ־ג־ה משותף לארמית בה השורש ס־ג־ה משמעו ריבוי, ראו סגי נהור.
=מילים נרדפות=
* גָּאָה
* שגשג
=ראו גם=
* שגב
* סגסג
* שגיא
* פסגה
סנף
סִנֵּף
# חיבר וצירף. בדר"כ יחיד אל הרבים או קטן אל הגדול.
=גיזרון=
* לא וודאי. אולי בניין סָפעֵל<ref>= גרסה אחרת של בניין שפעל, שמקביל לבניין הפעיל באכדית ולפעמים ארמית</ref> מן ענף, עם ע נטמעת: ס<small>(ע)</small>נף, כלומר 'גרם להיות ענף'.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_סָנַף?lang=he יסטרוב].</ref>
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* הסניף
=גיזרון=
* לא וודאי. אולי בניין סָפעֵל<ref>= גרסה אחרת של בניין שפעל, שמקביל לבניין הפעיל באכדית ולפעמים ארמית</ref> מן ענף, עם ע נטמעת: ס<small>(ע)</small>נף, כלומר 'גרם להיות ענף'.<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_סָנַף?lang=he יסטרוב].</ref>
=תרגום=
* אנגלית: ,
מצעה
מִצְעָה
# החלק האמצעי של גוף האונייה, בין הקַדְמָה לאַחְרָה.
#:* באוניות־משא מן הסוג הקרוי באנגלית three-island ship נמצאים הגשר והמבנה העילי במצעה.
=גיזרון=
* מן מ-צ-ע, מִצֵעַ, "שם באמצע", "הניח בתָּוֶךְ".
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* סיפון מצעה
* רוח למצעה
=מילים נרדפות=
* מצעת הגוף
=ראו גם=
* אַחְרָה
* קַדְמָה
* אמצעית
* מותני האונייה

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* מן מ-צ-ע, מִצֵעַ, "שם באמצע", "הניח בתָּוֶךְ".
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* סיפון מצעה
* רוח למצעה
=מילים נרדפות=
* מצעת הגוף
=ראו גם=
* אַחְרָה
* קַדְמָה
* אמצעית
* מותני האונייה

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
מצעת הגוף
מִצְעַת הַגּוּף
# החלק האמצעי של גוף האונייה, בין הקַדְמָה לאַחְרָה.
#:* באוניות־משא מן הסוג הקרוי באנגלית three-island ship נמצאים הגשר והמבנה העילי במצעת הגוף.
=גיזרון=
* מן מ-צ-ע, מִצֵעַ, "שם באמצע", "הניח בתָּוֶךְ".
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ניגודים=
* אַחְרָה
* אחרת הגוף
* קַדְמָה
=ראו גם=
* אמצעית
* מותני האונייה
* גּוּף (של כלי שיט)

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* מן מ-צ-ע, מִצֵעַ, "שם באמצע", "הניח בתָּוֶךְ".
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ניגודים=
* אַחְרָה
* אחרת הגוף
* קַדְמָה
=ראו גם=
* אמצעית
* מותני האונייה
* גּוּף (של כלי שיט)

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
דיודת גן
דְיוּדַּת גַּן
# דיודה בעלת עכבה ממשית שלילית הנמצאת בתוך מעגל חשמלי, שבו זורם זרם חילופין בתדירות גבוהה.
=ראו גם=
* אלקטרוניקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אלקטרוניקה
=ראו גם=
* אלקטרוניקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אלקטרוניקה
פפיון
פַּפִּיּוֹן
# עניבה קצרה, שבה שני הקצוות נקשרים יחד לצורת פרפר.
=גיזרון=
* papillon – פרפר, ע"ש צורת העניבה. מקיים כפילות עם המילה פביליון.
=מילים נרדפות=
* עניבת פרפר
=ראו גם=
*טוקסידו
*פונפון

קטגוריה:פריטי לבוש
=גיזרון=
* papillon – פרפר, ע"ש צורת העניבה. מקיים כפילות עם המילה פביליון.
=מילים נרדפות=
* עניבת פרפר
=ראו גם=
*טוקסידו
*פונפון

קטגוריה:פריטי לבוש
קצין נווט
קְצִין נִוּוּט
# קצין בכלי שיט האחראי על חישוב ותכנון הנתיב אל היעד בעזרת מפות ומכשירים.
=מילים נרדפות=
* נַוָּט
* קצין גנ"ק (באוניות מלחמה)
=ראו גם=
* נתב

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
=מילים נרדפות=
* נַוָּט
* קצין גנ"ק (באוניות מלחמה)
=ראו גם=
* נתב

קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
מלוקה
מַלוּקַה
מאלוקות
# מבנה מסורתי גדול של האינדיאנים תושבי יער האמאזונאס. בברזיל "מאלוקה" היא לעיתים גם שם נרדף לבקתה ביער האמאזונאס.
=גיזרון=
משמעותה המקורית של המילה "מאלוקה" בפורטוגזית היא "פשיטה עוינת". עם העמקת הכיבוש האירופי-לטיני בדרום אמריקה, המושג "מאלוקה" ציין פשיטה במעבה הג'ונגל על קבוצת ילידים, ובהקשר אחר את ההתקפות הילידים האינדיאנים על האירופים בארגנטינה וצ'ילה. המבנה המסורתי הגדול שימש מתחם הגנה לכלל השבט. בפורטוגזית המושג החל לציין גם "בקתה אינדיאנית" וגם "מקלט", ומאלוקה בברזיל היא גם מילה נרדפת כללית ל"בקתה". בקולומביה, בה המבנה המסורתי הגדול הוא השכיח יותר, השם הפך למסמן של מתחם הקבוצה ביער, כשבמרכזו עמד המבנה שכיום נקרא "מאלוקה" בספרדית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מבנים
=גיזרון=
משמעותה המקורית של המילה "מאלוקה" בפורטוגזית היא "פשיטה עוינת". עם העמקת הכיבוש האירופי-לטיני בדרום אמריקה, המושג "מאלוקה" ציין פשיטה במעבה הג'ונגל על קבוצת ילידים, ובהקשר אחר את ההתקפות הילידים האינדיאנים על האירופים בארגנטינה וצ'ילה. המבנה המסורתי הגדול שימש מתחם הגנה לכלל השבט. בפורטוגזית המושג החל לציין גם "בקתה אינדיאנית" וגם "מקלט", ומאלוקה בברזיל היא גם מילה נרדפת כללית ל"בקתה". בקולומביה, בה המבנה המסורתי הגדול הוא השכיח יותר, השם הפך למסמן של מתחם הקבוצה ביער, כשבמרכזו עמד המבנה שכיום נקרא "מאלוקה" בספרדית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מבנים
שטטל
שְׁטֶטְל
# מקום ישיבתם של היהודים בארצות מזרח אירופה.
#:* היהודים ישבו בשטעטלים עד תחילת השואה.
=גיזרון=
* מבסיס שטאט – עיר והמוספית ־ל להקטנה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:גאוגרפיה
=גיזרון=
* מבסיס שטאט – עיר והמוספית ־ל להקטנה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:גאוגרפיה
זפיקנקה
זֲפַיֶקַנְקָה
# מאכל רחוב מהמטבח הפולני המוכן מפרוסת לחם אחת שמעליה יש לרוב פטריות וגבינה מוקרמת ולעיתים גם בשר.
=ראו גם=
* מאכל
* צ'יזבורגר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
=ראו גם=
* מאכל
* צ'יזבורגר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
הגמל אינו רואה את דבשתו
הַגָּמָל אֵינוֹ רוֹאֶה אֶת דַּבַּשְׁתּוֹ
# מכוון לאדם המצביע על פגמיהם וחסרונותיהם של אחרים ואינו רואה את חסרונותיו שלו עצמו.
=מקור=
* الجمل لا يرى حدبته.
=ביטויים קרובים=
* אין אדם רואה נגעי עצמו
* אדם מכיר בחברו כתם כחוט השערה ואינו מרגיש הפרעושים שבחטמו
* הפוסל במומו פוסל
=קישורים חיצוניים=
* [https://he.wikibooks.org/wiki/%D7%A2%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%AA/%D7%A1%D7%A4%D7%A8%D7%95%D7%AA%D7%99%D7%AA/%D7%A4%D7%AA%D7%92%D7%9E%D7%99%D7%9D פתגמים בערבית ספרותית בויקיספר]
* הפתגם באתר [https://www.safa-ivrit.org/ השפה העברית]

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:אמרות שאולות משפות לועזיות
=מקור=
* الجمل لا يرى حدبته.
=ביטויים קרובים=
* אין אדם רואה נגעי עצמו
* אדם מכיר בחברו כתם כחוט השערה ואינו מרגיש הפרעושים שבחטמו
* הפוסל במומו פוסל
=קישורים חיצוניים=
* [https://he.wikibooks.org/wiki/%D7%A2%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%AA/%D7%A1%D7%A4%D7%A8%D7%95%D7%AA%D7%99%D7%AA/%D7%A4%D7%AA%D7%92%D7%9E%D7%99%D7%9D פתגמים בערבית ספרותית בויקיספר]
* הפתגם באתר [https://www.safa-ivrit.org/ השפה העברית]

קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:אמרות שאולות משפות לועזיות
אין אדם רואה נגעי עצמו
אֵין אָדָם רוֹאֶה נִגְעֵי עַצְמוֹ
# אדם לא מסוגל להבחין בחסרונות של עצמו, וזקוק לשמוע ביקורת מאחרים.
=גיזרון=
* במקור בלשון חז"ל נאמר כהלכה כלומר אין לאדם סמכות לפסוק על דין בנגעי צרעת הנוגעים אליו.
=ביטויים קרובים=
* אין אדם רואה חובה לעצמו
* הגמל אינו רואה את דבשתו
* הפוסל במומו פוסל
* כל דרך איש ישר בעיניו
=ניגודים=
* ביטוי מנוגד
=מידע נוסף=
* הבעש"ט נתן משמעות חדשה למשפט בדרך החשיבה החסידית
שנינו (נגעים ב', ה') כל הנגעים אדם רואה חוץ מנגעי עצמו, ופירש הבעל שם טוב הקדוש, כל הנגעים שאדם רואה חוץ, זה נמשך מנגעי עצמו, כמאמר רבותינו ז"ל (קידושין ע' א) כל הפוסל במומו פוסל: (דברי שלום פרשת קרח דף נ"ו ע"ב) בעל שם טוב בראשית פרשת בראשית 

קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* במקור בלשון חז"ל נאמר כהלכה כלומר אין לאדם סמכות לפסוק על דין בנגעי צרעת הנוגעים אליו.
=ביטויים קרובים=
* אין אדם רואה חובה לעצמו
* הגמל אינו רואה את דבשתו
* הפוסל במומו פוסל
* כל דרך איש ישר בעיניו
=ניגודים=
* ביטוי מנוגד
=מידע נוסף=
* הבעש"ט נתן משמעות חדשה למשפט בדרך החשיבה החסידית
שנינו (נגעים ב', ה') כל הנגעים אדם רואה חוץ מנגעי עצמו, ופירש הבעל שם טוב הקדוש, כל הנגעים שאדם רואה חוץ, זה נמשך מנגעי עצמו, כמאמר רבותינו ז"ל (קידושין ע' א) כל הפוסל במומו פוסל: (דברי שלום פרשת קרח דף נ"ו ע"ב) בעל שם טוב בראשית פרשת בראשית 

קטגוריה:ביטויים
גמי
גֶּמִי
# צמח מצוי בעל גבעול גמיש ששימש לקשירה ולסריגה.
=גיזרון=
* מן גֹּמֶא המקראי.
גֶּמִי
# צמח מצוי בעל גבעול גמיש ששימש לקשירה ולסריגה.
=גיזרון=
* מן גֹּמֶא המקראי.
סד
סַד
# מתקן ששימש בימי קדם לקשירה וריתוק כעונש.
=גיזרון=
* תיבת "סד" מן הפסוקים לעיל, נמצאה כתובה על גבי מגילות קומראן ܘܣܡܬ ܪ̈ܓܠܝ ܒܣܕܐ‏ - תָּשֵמֲא רֲגְלִי בְּסַדָּא.
*המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוק לעיל, וב הזהה, אך מקוטע ממנו.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: בלשון ארמי סדנא בסדני' יתיב עץ גדול שנותנין בו רגלי האסורים ובל' יוני אשתו"ק: 
* אבן עזרא: (קושר לסיד) כמו ושדת אותם בסיד שיראו בו כל ארחותי ורבינו היי ז"ל אמר שהוא כבל מדברי רבותי' ז"ל 
* רלב"ג: הוא כלי מכלי המאסר שאוסרין בו רגלי הנאסר בדרך שלא יוכל ללכת אנה ואנה ציפוש בלעז 
* מצודות: עצים חקוקים עשוים להסגר בהם רגלי התפוס. ובדרז"ל
=ראו גם=
* סדן
* אזיק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ענישה
סָד גם שָֹד
# ציפה בסיד.
=גיזרון=
* תיבת "סד" מן הפסוקים לעיל, נמצאה כתובה על גבי מגילות קומראן ܘܣܡܬ ܪ̈ܓܠܝ ܒܣܕܐ‏ - תָּשֵמֲא רֲגְלִי בְּסַדָּא.
*המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוק לעיל, וב הזהה, אך מקוטע ממנו.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: בלשון ארמי סדנא בסדני' יתיב עץ גדול שנותנין בו רגלי האסורים ובל' יוני אשתו"ק: 
* אבן עזרא: (קושר לסיד) כמו ושדת אותם בסיד שיראו בו כל ארחותי ורבינו היי ז"ל אמר שהוא כבל מדברי רבותי' ז"ל 
* רלב"ג: הוא כלי מכלי המאסר שאוסרין בו רגלי הנאסר בדרך שלא יוכל ללכת אנה ואנה ציפוש בלעז 
* מצודות: עצים חקוקים עשוים להסגר בהם רגלי התפוס. ובדרז"ל
=ראו גם=
* סדן
* אזיק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ענישה
סָד גם שָֹד
# ציפה בסיד.
סיד
סִיד גם שִֹיד
# חומר בניה מאבקת אבן גיר שנשרפת בכבשן
=גיזרון=
* במקרא רק בשֹי"ן.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
קטגוריה:צבעים
סִיֵּד
# השתמש בסיד לציפוי מבנה
=גיזרון=
* גזירת פועל מן סִיד
=צירופים=
* הסתיידות עורקים
=מילים נרדפות=
* סָד, שָֹד
סַיָּד
# מי שמלאכתו לצבוע מבנים.
=גיזרון=
* במקור רק לשימוש בסיד אך נהוג לצביעה באופן כללי
=ראו גם=
* צַבָּע
* טַיָּח
סַיִד
# אדם המתעלס בלא חדירה
=גיזרון=
* side – צד
=ניגודים=
* אק', פס', ורס'
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מיניות
=גיזרון=
* במקרא רק בשֹי"ן.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
קטגוריה:צבעים
סִיֵּד
# השתמש בסיד לציפוי מבנה
=גיזרון=
* גזירת פועל מן סִיד
=צירופים=
* הסתיידות עורקים
=מילים נרדפות=
* סָד, שָֹד
סַיָּד
# מי שמלאכתו לצבוע מבנים.
=גיזרון=
* במקור רק לשימוש בסיד אך נהוג לצביעה באופן כללי
=ראו גם=
* צַבָּע
* טַיָּח
סַיִד
# אדם המתעלס בלא חדירה
=גיזרון=
* side – צד
=ניגודים=
* אק', פס', ורס'
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מיניות
הכיל
הֵכִיל
# יאמר על כלי, קיבל אל תוכו. התמלא בדבר
#:* משפט המכיל את המילה מדוע הוא משפט שאלה.
# יאמר על אדם: סבל וקיבל את האחר צרכיו ואופיו למרות הקושי
#:* בזוגיות צריך ללמוד להכיל האחד את השני 
#:* אני אוהב את המורה הזו כי היא תמיד מכילה ואף פעם לא כועסת עלינו
=גיזרון=
* בפועל קל קיים במקרא כל -מדד הכניס את הדבר הנמדד לכלי המדידה. נראה שאין קשר לפועל יכל.
=נגזרות=
* הכלה
* תכולה
* מְכַל
* מכולה
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=מידע נוסף=
במקרא המילה מופיעה פעם אחת במשמעות הנתונה לפרשנות יש מפרשים להאכיל לאכול להרוג ולכלות. ויש מפרשים להתמלא מהרוגים.
=ראו גם=
* מכילתא
=גיזרון=
* בפועל קל קיים במקרא כל -מדד הכניס את הדבר הנמדד לכלי המדידה. נראה שאין קשר לפועל יכל.
=נגזרות=
* הכלה
* תכולה
* מְכַל
* מכולה
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=מידע נוסף=
במקרא המילה מופיעה פעם אחת במשמעות הנתונה לפרשנות יש מפרשים להאכיל לאכול להרוג ולכלות. ויש מפרשים להתמלא מהרוגים.
שטנה
שִׂטְנָה
# שנאה שבטית, סכסוך . 
#:*.
# האשָׁמה, דיבה ,לשון הרע , עלילת דם.
#:*.
=גזרון=
* בשפה ארמית -סורית: "שִׂטְנָא" מן שטן.
*אלעזר הקליר - בעברית של תחילת ימי ביניים ,טובע את המילה "סִטְנָה" במשמעות של (נטירת) טינה. 
:"ויסטום סיטנת ישישו המחובא". (קדושתות לארבע פרשיות).
:"אש תמיד תוקד ע"י פלוני בן פלוני בשם נטרוס סי'עה דגהנ?ם,ובשם סמאל סטנא.
=צרופים=
* כתב שטנה
=תרגום=
* ערבית: (1)
* ערבית: (2)
=מילים נרדפות=
* השטין
* מדון
* פלסתר 
* בלע
* הסתה
* קטרוג
=קישורים חיצוניים=
:(ראה תת-ערך : "דברי - שטנה").
שִׂטְנָה
# שנאה שבטית, סכסוך . 
#:*.
# האשָׁמה, דיבה ,לשון הרע , עלילת דם.
#:*.
=גזרון=
* בשפה ארמית -סורית: "שִׂטְנָא" מן שטן.
*אלעזר הקליר - בעברית של תחילת ימי ביניים ,טובע את המילה "סִטְנָה" במשמעות של (נטירת) טינה. 
:"ויסטום סיטנת ישישו המחובא". (קדושתות לארבע פרשיות).
:"אש תמיד תוקד ע"י פלוני בן פלוני בשם נטרוס סי'עה דגהנ?ם,ובשם סמאל סטנא.
=צרופים=
* כתב שטנה
=תרגום=
* ערבית: (1)
* ערבית: (2)
=מילים נרדפות=
* השטין
* מדון
* פלסתר 
* בלע
* הסתה
* קטרוג
=קישורים חיצוניים=
:(ראה תת-ערך : "דברי - שטנה").
משמרת עגן
מִשְׁמֶרֶת עֹגֶן
# קצין וקבוצת מלחים העושים את משמרתם בגשר ועל הסיפון כשהאונייה עוגנת מחוץ לנמל או במעגן פתוח.
=גיזרון=
* anchor watch.
=ראו גם=
* משמרת ים
* משמרת נמל
* עגינה
* תחנת עגינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* anchor watch.
=ראו גם=
* משמרת ים
* משמרת נמל
* עגינה
* תחנת עגינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
משרפה
מִשְׂרָפָה
# מתקן המשמש לשריפת חומר אורגני, במקום לטמון אותו באדמה עד שיירקב. עפ"ר גופות מתים.
=גיזרון=
*המילה מופיעה ארבע פעמים במקרא, פעמיים בפסוקים לעיל, ופעמיים נוספות בספר יהושע כחלק מהצירוף האוקסימורוני המשמש כשם מקום.
=מילים נרדפות=
* אופרה <!---תחדיש של "עלי שלכת"--->
* קרמטוריום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוות
=גיזרון=
*המילה מופיעה ארבע פעמים במקרא, פעמיים בפסוקים לעיל, ופעמיים נוספות בספר יהושע כחלק מהצירוף האוקסימורוני המשמש כשם מקום.
=מילים נרדפות=
* אופרה <!---תחדיש של "עלי שלכת"--->
* קרמטוריום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוות
רוכל
רוֹכֵל
# סוחר הסובב ממקום למקום ומציע את מרכולתו. בדר"כ היו מוכרים חפצים קטנים מיני סדקית.
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=פרשנים מפרשים=
* - פרשן ימה"ב ר' יונה אבן ג'נאח גורס כי "רוכלים הם מוכרי בשמים". לימים, יכנה אותם הרמב"ם בשם הקיבוצי: "בַּשָּׂמִים".
=ראו גם=
* אמרכל

קטגוריה:מסחר
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=פרשנים מפרשים=
* - פרשן ימה"ב ר' יונה אבן ג'נאח גורס כי "רוכלים הם מוכרי בשמים". לימים, יכנה אותם הרמב"ם בשם הקיבוצי: "בַּשָּׂמִים".
=ראו גם=
* אמרכל

קטגוריה:מסחר
רכולה
רְכוּלָה
# סחורה
=גיזרון=
* המילה מופיעה במקרא שלוש פעמים.
=ראו גם=
*רוכל
*אמרכל
*מרכול
=גיזרון=
* המילה מופיעה במקרא שלוש פעמים.
=ראו גם=
*רוכל
*אמרכל
*מרכול
רכיל
רָכִיל
# נוהג מגונה לדבר על־אודות הזולת שלא בנוכחותו.
=גיזרון=
*לפי פרשנות נגזר מרוכל שנוהג כדרכו לחזר אחר קונים למרכולתו. למרות המשקל הרגיל אצל בעלי מלאכה כאן מדובר בשם הפעולה או התופעה.
=צירופים=
* איש רכיל
* הלך רכיל
=נגזרות=
* רכלן
* רכילות
=ראו גם=
* לשון הרע

קטגוריה:מצות לא תעשה
=גיזרון=
*לפי פרשנות נגזר מרוכל שנוהג כדרכו לחזר אחר קונים למרכולתו. למרות המשקל הרגיל אצל בעלי מלאכה כאן מדובר בשם הפעולה או התופעה.
=צירופים=
* איש רכיל
* הלך רכיל
=נגזרות=
* רכלן
* רכילות
=ראו גם=
* לשון הרע

קטגוריה:מצות לא תעשה
שורש תנייני
שורש תייני

שורש תנייני הוא שורש משני, שורש שנוצר משם עצם אחר (שורש ראשוני).
אחת המוספיות בשם העצם נהפכת לחלק מהשורש החדש ומתקבל שורש תנייני.
השורש התינייני יכול להיות בעל שלושה עיצורים, או בעל ארבעה עיצורים.

לדוגמא:
שורש ראשוני-ז.כ.ר., המילה-אזכרה, שורש תנייני-א.ז.כ.ר., מילה חדשה-אזכור, לאזכר.

שורש תייני

שורש תנייני הוא שורש משני, שורש שנוצר משם עצם אחר (שורש ראשוני).
אחת המוספיות בשם העצם נהפכת לחלק מהשורש החדש ומתקבל שורש תנייני.
השורש התינייני יכול להיות בעל שלושה עיצורים, או בעל ארבעה עיצורים.

לדוגמא:
שורש ראשוני-ז.כ.ר., המילה-אזכרה, שורש תנייני-א.ז.כ.ר., מילה חדשה-אזכור, לאזכר.
יעט
יָעַט
# עטף, כיסה, הלביש.
=גיזרון=
* צורת משנה של , עָטַה.
=מילים נרדפות=
* עטף
* כיסה
* עטה
* הלביש
=גיזרון=
* צורת משנה של , עָטַה.
=מילים נרדפות=
* עטף
* כיסה
* עטה
* הלביש
תחנת עגינה
תַּחֲנַת עֲגִינָה
# מקום מוכר בקרבת החוף בו אוניות יכולות לעגון בְּבִטְחָה יחסית, לרוב בהמתינן לתורן להיכנס לנמל. במקומות בהם אין נמל או שאינן יכולות להיכנס לתוכו, משמשת תחנת העגינה לפריקה ולטעינה באמצעות סירות משא.
#:* בתקופת אוניות המפרשים שימשו תחנות העגינה את האוניות הממתינות לרוח נוחה שתישא אותן אל יעדן.
=גיזרון=
* על יסוד "תחנת עגון" במילון גאוגרפיה של ועד הלשון העברית, תרפ"ח-1928.
=מילים נרדפות=
* תחנת עיגון <small>(ארכאי)</small>
* חוף אניות <small>(ארכאי)</small>
=ראו גם=
* נמל
* מעגן
* מעגנה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה פיזית
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* על יסוד "תחנת עגון" במילון גאוגרפיה של ועד הלשון העברית, תרפ"ח-1928.
=מילים נרדפות=
* תחנת עיגון <small>(ארכאי)</small>
* חוף אניות <small>(ארכאי)</small>
=ראו גם=
* נמל
* מעגן
* מעגנה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה פיזית
קטגוריה:ימאות
בלוטת מצד האזן
בַּלּוּטַת מֵצַד הָאֹזֶן
# בלוטת רוק המפרישה רוק לחלל הפה דרך תעלה, אשר עוזרת בתהליך הלעיסה, הבליעה ועיכול ראשוני למזון.
=ראו גם=
* בלוטה
* אוזן
=קישורים חיצוניים=
מצד האזן
=ראו גם=
* בלוטה
* אוזן
אספנה רטובה
אַסְפָּנָה רְטוּבָה
# הבאת כלי שיט קטן למספנה לצורכי תחזוקה ותיקונים מבלי להוציאו מן המים.
=גיזרון=
* wet docking.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ניגודים=
* אספנה יבשה
=ראו גם=
* אספנה, הספנה
* מספון

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* wet docking.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=ניגודים=
* אספנה יבשה
=ראו גם=
* אספנה, הספנה
* מספון

קטגוריה:ימאות
שמץ
שֶׁמֶץ
# דבר קטן מאוד. 
#:* אין לי שמץ (של מושג).
# דבר גנאי
=גזרון=
*1. המילה מופיעה פעמיים במקרא בפסוקים הנ"ל.כנראה ומקור המילה מגיע ממשפחת הלשונות השמיות ומגיע מאכדית שׁמְ-עָטֻ; "šamātu" = "לסמן" . - בעולם הקדום נהוג היה לרצוע אוזני עבדים,ולקעקע את המיועדות לשרת את האלים.<!---לא ברורה הכוונה מה הקשר בין לסמן לדבר מועט סימון קטן?----> 
*2. או מן שמץ בקיצור לשון (שמץ פסול). או שורש חדש שמשמעו גנאי (ראו פרשנים) מחלוקת דומה במילה שמצה. 
* יידיש - "שמוץ" בהוראת לכלוך, זוהמה . שמוצני"ק היה גם כינויים של צעירי תנועת (ה)שומר (ה)צעיר . ראו גם שמעטע בהוראת גרוטאה
=פרשנים מפרשים=
* במקרא ניתן להבין שמשמעות המילה שמץ קשורה במושגים "מזעור", "חלקיקי".אולם טור סיני עמד על כל שהמילה שמצה יכולה להתפרש גם במשמעויות נגטיביות של העלבה, הבאשה, לבייש . בתלמוד ובתרגומים מופיעות המילים "שֶׁמֶץ","שׁמְצָא" בהקשרים של תועבה וטרור, כמו בפיוט המופיע בעברית של המאה ה-6 : "חוללו בפירצה. וניפרעו בשימצה. עד תיגדור פירצה. ותדיח שמצה".(קדושתות לשבתות השנה-ויקרא,מחבר: יניי) 
:לפיכך פירש ט.סיני - "שמץ" - דבה,טרור, האשמה, חשד .
* מן התלמוד ניתן להבחין בקשר המשמעות בין "שמצא"(התגלה פסול או מום) למשמעות העברית המודרנית -שימצה. "שני גיטין היו בידו אחד כשר ואחד פסול איבד את הכשר, והשליך את הפסול בשעה שמצא אני אומר הפסול מצא" 
:(דף טז, ב פרק ג הלכה ג גמרא).
=צירופים=
* שמץ של מושג
=סמוכין=====שֶׁמֶץ
# דבר קטן מאוד. 
#:* אין לי שמץ (של מושג).
# דבר גנאי
=גזרון=
*1. המילה מופיעה פעמיים במקרא בפסוקים הנ"ל.כנראה ומקור המילה מגיע ממשפחת הלשונות השמיות ומגיע מאכדית שׁמְ-עָטֻ; "šamātu" = "לסמן" . - בעולם הקדום נהוג היה לרצוע אוזני עבדים,ולקעקע את המיועדות לשרת את האלים.<!---לא ברורה הכוונה מה הקשר בין לסמן לדבר מועט סימון קטן?----> 
*2. או מן שמץ בקיצור לשון (שמץ פסול). או שורש חדש שמשמעו גנאי (ראו פרשנים) מחלוקת דומה במילה שמצה. 
* יידיש - "שמוץ" בהוראת לכלוך, זוהמה . שמוצני"ק היה גם כינויים של צעירי תנועת (ה)שומר (ה)צעיר . ראו גם שמעטע בהוראת גרוטאה
=פרשנים מפרשים=
* במקרא ניתן להבין שמשמעות המילה שמץ קשורה במושגים "מזעור", "חלקיקי".אולם טור סיני עמד על כל שהמילה שמצה יכולה להתפרש גם במשמעויות נגטיביות של העלבה, הבאשה, לבייש . בתלמוד ובתרגומים מופיעות המילים "שֶׁמֶץ","שׁמְצָא" בהקשרים של תועבה וטרור, כמו בפיוט המופיע בעברית של המאה ה-6 : "חוללו בפירצה. וניפרעו בשימצה. עד תיגדור פירצה. ותדיח שמצה".(קדושתות לשבתות השנה-ויקרא,מחבר: יניי) 
:לפיכך פירש ט.סיני - "שמץ" - דבה,טרור, האשמה, חשד .
* מן התלמוד ניתן להבחין בקשר המשמעות בין "שמצא"(התגלה פסול או מום) למשמעות העברית המודרנית -שימצה. "שני גיטין היו בידו אחד כשר ואחד פסול איבד את הכשר, והשליך את הפסול בשעה שמצא אני אומר הפסול מצא" 
:(דף טז, ב פרק ג הלכה ג גמרא).
=צירופים=
* שמץ של מושג
תככים
תְּכָכִים
# מחשבות ומעשים להרע לזולת.
#:* קשה לחיות עם האדם הזה הוא מלא בתככים ומזימות.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא . המשמעות הנהוגה כיום על פי חלק מהפרשנויות. צורת היחיד לא מוכרת.
* כנראה הלחם שורשים של ת־ו־ך + ס-כ-ס-ך.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: בעל מזימות
*אבן עזרא: תככים - שהדלות ישברהו כמו ומזה הענין נשברו ויהיה תכך ותכה 
*מצודות: לשון הכאה ושבירה.
*מלב"ם: משתתף עם , (שהכפולים ונחי העי"ן משתתפים תמיד)
=מילים נרדפות=
* זממים
* מזימות
* רכיל
=ראו גם=
* 

קטגוריה:ריבויים
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא . המשמעות הנהוגה כיום על פי חלק מהפרשנויות. צורת היחיד לא מוכרת.
* כנראה הלחם שורשים של ת־ו־ך + ס-כ-ס-ך.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: בעל מזימות
*אבן עזרא: תככים - שהדלות ישברהו כמו ומזה הענין נשברו ויהיה תכך ותכה 
*מצודות: לשון הכאה ושבירה.
*מלב"ם: משתתף עם , (שהכפולים ונחי העי"ן משתתפים תמיד)
=מילים נרדפות=
* זממים
* מזימות
* רכיל
=ראו גם=
* 

קטגוריה:ריבויים
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שמצה
שִׁמְצָה
# בזיון וגנות מפורסמת. 
#:* בטיול לאירופה נכנסנו לביקור בבית הכלא הידוע לשמצה. המבנה הקודר מימי הביניים עדיין מטיל מורא בלב הבא אל שעריו.
# הקטנה ומיעוט
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל משמעותה נתונה במחלוקת הפרשנים.
* מילון א.קליין - מן שמץ + אות סופית תנועתית, (הַ)
* 2. עפי שמץ - לרצוע אוזן,לסמן.
=פרשנים מפרשים=
*אונקלוס: לאסאבותהון שום ביש לדריהון -ללכלך אותם בשם רע לדורותם.

*רש"י: להיות להם הדבר הזה לגנות בפי כל הקמים עליהם. 

*רשב"ם: לדברי לעג וקלס בשנאיהם, כמו ותקח אזני שמץ מנהו, כעין דיבור 

*אבן עזרא:לשמצה - להיות שמץ בין האויבים, מגז' ומה שמץ דבר נשמע בו (איוב כו, יד). (דבריו יכולים להתפרש כשתי השיטות)

*דעת זקנים: זהו שמץ ופסול, שהאומות מלעיגים עלינו על מעשה העגל.

*רמב"ן ורבינו בחיי: שמצה ענין דבה רעה הוא לדברי אונקלוס, והוא לשון מורגל בדברי רבותינו שמץ פסול (פסחים ג ב). ואולי לדעתם מה שאמר הכתוב, שלקחה אזנו פגם האדם ודופי שבו, לומר אף שוכני בתי חומר אשר בעפר יסודם (שם פסוק יח יט). וכן מה שמץ דבר נשמע בו (שם כו יד), שאין בכל דרכיו דופי ודבה כלל רק שבח ותהלה. ועל דרך הפשט שמץ לשון מיעוט, לקחה אזני מעט הימנו, , שכל הנשמע והנאמר בכח האל וגבורותיו דבר מועט הוא כנגד גודל מעשיו, וכן לשמצה בקמיהם, יאמר כי פרעה אהרן לעם למעט אותם באויביהם, כי העון הגדול הזה ימעיטם בפני אויביהם.
=צירופים=
*ידוע לשמצה
=ראו גם=
* השמצה
* לַעַג
* קֶלֶס

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל משמעותה נתונה במחלוקת הפרשנים.
* מילון א.קליין - מן שמץ + אות סופית תנועתית, (הַ)
* 2. עפי שמץ - לרצוע אוזן,לסמן.
=פרשנים מפרשים=
*אונקלוס: לאסאבותהון שום ביש לדריהון -ללכלך אותם בשם רע לדורותם.

*רש"י: להיות להם הדבר הזה לגנות בפי כל הקמים עליהם. 

*רשב"ם: לדברי לעג וקלס בשנאיהם, כמו ותקח אזני שמץ מנהו, כעין דיבור 

*אבן עזרא:לשמצה - להיות שמץ בין האויבים, מגז' ומה שמץ דבר נשמע בו (איוב כו, יד). (דבריו יכולים להתפרש כשתי השיטות)

*דעת זקנים: זהו שמץ ופסול, שהאומות מלעיגים עלינו על מעשה העגל.

*רמב"ן ורבינו בחיי: שמצה ענין דבה רעה הוא לדברי אונקלוס, והוא לשון מורגל בדברי רבותינו שמץ פסול (פסחים ג ב). ואולי לדעתם מה שאמר הכתוב, שלקחה אזנו פגם האדם ודופי שבו, לומר אף שוכני בתי חומר אשר בעפר יסודם (שם פסוק יח יט). וכן מה שמץ דבר נשמע בו (שם כו יד), שאין בכל דרכיו דופי ודבה כלל רק שבח ותהלה. ועל דרך הפשט שמץ לשון מיעוט, לקחה אזני מעט הימנו, , שכל הנשמע והנאמר בכח האל וגבורותיו דבר מועט הוא כנגד גודל מעשיו, וכן לשמצה בקמיהם, יאמר כי פרעה אהרן לעם למעט אותם באויביהם, כי העון הגדול הזה ימעיטם בפני אויביהם.
=צירופים=
*ידוע לשמצה
=ראו גם=
* השמצה
* לַעַג
* קֶלֶס

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אגב
אַגַּב
# שלא באופן ישיר ומכוון אלא נסמך לדבר אחר.
#:* דבר בבקשה עם ראובן שיסדר לי עבודה. אגב, האם הוא התחתן כבר?
#:* נסעתי לירושלים לקנות דירה ואגב נכנסתי לבקר את הדודה.
=גיזרון=
* במקור אַ-גַּב = על גבי דבר אחר. מוכר מאוד בדין "קנין אגב קרקע" קונה מטלטלין בקנין הקרקע ולא צריך לעשות קנין מיוחד למטלטלים.
=צירופים=
* דרך אגב
* אגב אורחא
=נגזרות=
* אגביות
* אגבי
=ראו גם=
*במקרה
*לגבי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
* במקור אַ-גַּב = על גבי דבר אחר. מוכר מאוד בדין "קנין אגב קרקע" קונה מטלטלין בקנין הקרקע ולא צריך לעשות קנין מיוחד למטלטלים.
=צירופים=
* דרך אגב
* אגב אורחא
=נגזרות=
* אגביות
* אגבי
=ראו גם=
*במקרה
*לגבי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
הטיה
הַטָּיָה
# נטייה, הליכה אחרי.
# הרכנה לצד אחד, כפיפה; הסטה, הפנייה.
# שינויי הצורה של פעלים, שמות ותארים על פי הגוף, המין, המספר, היחסה ועוד. (נפוצה יותר הצורה "נטיה".)
# הטיית אונייה על צדה: (א) רכינת ספינה או סירה על צדה האחד בלחץ הרוח, לרוב בסירות ובספינות מפרשים; (ב) רכינת ספינה על צדה האחד בשל חלוקה לא מאוזנת של המטען או בשל חלוקה לא מאוזנת של האנשים בסירה; (ג) העלאת ספינה על החוף בשעת השפל וכפיפתה לצד אחד לשם תחזוקה ותיקונים של התחתית החשופה בצד השני.
=גיזרון=
* מן נ-ט-י, הִטָּה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מילון למונחי תחבורה (תש"ן), 1990.
=צירופים=
* אחרי רבים להטות
* הטיית משפט
* הטיית שכם
* הטיית אוזן
* הטיית משחק
=מילים נרדפות=
* נטייה
* הַטָּאָה
* שְׁחִיָּה
=תרגום=
* 

* אנגלית: (ש"ע), (פעלים)
* גרמנית: (ש"ע), (פעלים)
* לטינית: (ש"ע), (פעלים)
* צרפתית: (ש"ע),
=ראו גם=
* נטיה
* סמיכה
* הסבה
* דקלינציה
* משקל (דקדוק)
* בניין (דקדוק)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* מן נ-ט-י, הִטָּה.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מילון למונחי תחבורה (תש"ן), 1990.
=צירופים=
* אחרי רבים להטות
* הטיית משפט
* הטיית שכם
* הטיית אוזן
* הטיית משחק
=מילים נרדפות=
* נטייה
* הַטָּאָה
* שְׁחִיָּה
=תרגום=
* 

* אנגלית: (ש"ע), (פעלים)
* גרמנית: (ש"ע), (פעלים)
* לטינית: (ש"ע), (פעלים)
* צרפתית: (ש"ע),
=ראו גם=
* נטיה
* סמיכה
* הסבה
* דקלינציה
* משקל (דקדוק)
* בניין (דקדוק)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
עט"ר
עט"ר
#עטרת ראשי

קטגוריה:ראשי תיבות
ימי חרף
יְמֵי חָרְפִּי, יְמֵי חָרְפּוֹ
# יאמר על ידי אדם מבוגר לציון תקופת הנערות והבחרות
=מקור=
* מן המקרא 
* בארץ החורף מסמן חיות, והקיץ – גוויעה; ובארצות הצפון – להיפך. לכן בלשונות אירופה החורף הוא דווקא מטפורה לזקנה.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י ומצודות: בימי קדמותי לשון ארמי הוא 
*אבן עזרא: א. גדולתי בלי דומה כי אם לפי העניין. ויש אומרי' שהוא מן בחרפם בפלשתים שערכו מלחמה. ב. ויש אומרים שהוא מן חורף ששם יחל הזרע. 
*רלב"ג: נערותי והוא מענין חורף כי אז יחל זמן הזריעה.
=ביטויים קרובים=
* ימי עלומים
=מובאות נוספות=
בשירו של ריה"ל יְאִירוּן כּוֹכְבֵי נִשְׁפִּי וְיָשֻׁבוּ יְמֵי חָרְפִּי/ הֲדַר יַעְרִי וְכַרְמִלִּי וְעֻגָבִי וְקוֹל תֻּפִּי/ וְשָׁב צָמִיד לְאֶזְרֹעִי וְהַנֶּזֶם עֲלֵי אַפִּי (נראה שפירש כפירושו של האבן עזרא).
=ראו גם=
* תמוז
* חורף גרעיני

קטגוריה:ריבויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
* מן המקרא 
* בארץ החורף מסמן חיות, והקיץ – גוויעה; ובארצות הצפון – להיפך. לכן בלשונות אירופה החורף הוא דווקא מטפורה לזקנה.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י ומצודות: בימי קדמותי לשון ארמי הוא 
*אבן עזרא: א. גדולתי בלי דומה כי אם לפי העניין. ויש אומרי' שהוא מן בחרפם בפלשתים שערכו מלחמה. ב. ויש אומרים שהוא מן חורף ששם יחל הזרע. 
*רלב"ג: נערותי והוא מענין חורף כי אז יחל זמן הזריעה.
=ביטויים קרובים=
* ימי עלומים
=מובאות נוספות=
בשירו של ריה"ל יְאִירוּן כּוֹכְבֵי נִשְׁפִּי וְיָשֻׁבוּ יְמֵי חָרְפִּי/ הֲדַר יַעְרִי וְכַרְמִלִּי וְעֻגָבִי וְקוֹל תֻּפִּי/ וְשָׁב צָמִיד לְאֶזְרֹעִי וְהַנֶּזֶם עֲלֵי אַפִּי (נראה שפירש כפירושו של האבן עזרא).
=ראו גם=
* תמוז
* חורף גרעיני

קטגוריה:ריבויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
חרוף
חָרוּף
# מסור ומיועד. קשור, תפוס, אחוז.
=גיזרון=
* לשון חז"ל על פי המילה נחרפת באותו הקשר. המשמעות עמומה חז"ל נחלקו בכוונה ההלכתית מצוותית וכמו כן האטימולוגית. בערבית חרוף [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AE%D8%B1%D9%88%D9%81 خَرُوف] בהוראת תמים, נאיבי,כבש .
* בשפה סורית ḥruwpyā, חְרֻפְּיָה שורש ח-ר-פ([http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=xrwpy%20N&cits=all ܚܪܘܦ]) - תערובת,תפזורת.
=פרשנים מפרשים=
* אונקלוס: אחידה לגבר -מיוחדת מיועדת אחוזה לאיש.
* רש"י: מיועדת ומיוחדת לאיש, ואיני יודע לו דמיון במקרא. (ע"פ התלמוד -ובשפחה כנענית שחציה שפחה וחציה בת חורין המאורסת לעבד עברי שמותר בשפחה, הכתוב מדבר)
* רשב"ם: מסורה ומיוחדת לעבד עברי כדכת' אם אדוניו יתן לו אשה. ודומה לו "עם חרף נפשו למות", מסר נפשו. וגם בתרגום.
* רמב"ן: והנראה אלי כי הוא מלשון כאשר הייתי בימי חרפי , בימי נעורי, וכן לא יחרף לבבי מימי (איוב כז ו), שלא יהיה לי לב נער. ויקראו ימי הנעורים ימי חורף כי החורף בראשית השנים, וימי הזקנה כנגד הקיץ שהם ימי האסיף. יאמר הכתוב, שהיא שפחה נערה לאיש ידוע, כי הפילגש אשר היא משרת את האיש וישכב עמה תקרא נערה לו. 
* רלב"ג : יחרף - יטה ומזה הענין שפחה נחרפת לאיש ר"ל שהיא נוטה מצד עבדות לצד חירות כמו שזכר הרב מורה צדק (איוב כז)
=צירופים=
* שפחה חרופה
=מידע נוסף=
* בתלמוד מפורש לשון קידושין ונישואין
חֵרוּף
# ביזוי והשמעת דברי לעג או קללות
#:* חירופים וגידופים נשמעו מפי ההמון שהחל להתגודד
# היכנסות לסכנה
#:* הוא פעל בחירוף נפש
=גיזרון=
* מן חֵרף על שתי משמעויות הפועל.
=צירופים=
* חרוף וגדוף
* חרוף נפש
=נגזרות=
* מילה גזורה
=גיזרון=
* לשון חז"ל על פי המילה נחרפת באותו הקשר. המשמעות עמומה חז"ל נחלקו בכוונה ההלכתית מצוותית וכמו כן האטימולוגית. בערבית חרוף [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AE%D8%B1%D9%88%D9%81 خَرُوف] בהוראת תמים, נאיבי,כבש .
* בשפה סורית ḥruwpyā, חְרֻפְּיָה שורש ח-ר-פ([http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=xrwpy%20N&cits=all ܚܪܘܦ]) - תערובת,תפזורת.
=פרשנים מפרשים=
* אונקלוס: אחידה לגבר -מיוחדת מיועדת אחוזה לאיש.
* רש"י: מיועדת ומיוחדת לאיש, ואיני יודע לו דמיון במקרא. (ע"פ התלמוד -ובשפחה כנענית שחציה שפחה וחציה בת חורין המאורסת לעבד עברי שמותר בשפחה, הכתוב מדבר)
* רשב"ם: מסורה ומיוחדת לעבד עברי כדכת' אם אדוניו יתן לו אשה. ודומה לו "עם חרף נפשו למות", מסר נפשו. וגם בתרגום.
* רמב"ן: והנראה אלי כי הוא מלשון כאשר הייתי בימי חרפי , בימי נעורי, וכן לא יחרף לבבי מימי (איוב כז ו), שלא יהיה לי לב נער. ויקראו ימי הנעורים ימי חורף כי החורף בראשית השנים, וימי הזקנה כנגד הקיץ שהם ימי האסיף. יאמר הכתוב, שהיא שפחה נערה לאיש ידוע, כי הפילגש אשר היא משרת את האיש וישכב עמה תקרא נערה לו. 
* רלב"ג : יחרף - יטה ומזה הענין שפחה נחרפת לאיש ר"ל שהיא נוטה מצד עבדות לצד חירות כמו שזכר הרב מורה צדק (איוב כז)
=צירופים=
* שפחה חרופה
=מידע נוסף=
* בתלמוד מפורש לשון קידושין ונישואין
חֵרוּף
# ביזוי והשמעת דברי לעג או קללות
#:* חירופים וגידופים נשמעו מפי ההמון שהחל להתגודד
# היכנסות לסכנה
#:* הוא פעל בחירוף נפש
=גיזרון=
* מן חֵרף על שתי משמעויות הפועל.
=צירופים=
* חרוף וגדוף
* חרוף נפש
=נגזרות=
* מילה גזורה
הקפיד
הִקְפִּיד
# עמד על זכותו; התנגד למה שלא כרצונו; היה אכפת לו.
# נתפס אל דבר מה בקנאות, כעס.
#פעל ברצינות יתרה על מנת למנוע טעויות, תוך התמקדות בפרטים הקטנים.
=גיזרון=
* לשון חז"ל.
=נגזרות=
* הקפדה
* הֻקְפַּד
* מֻקְפָּד
* קפדן
=מילים נרדפות=
* התעקש
* דרש
* דקדק
* תבע
=ניגודים=
* ותר
* סלח
=ראו גם=
*
=גיזרון=
* לשון חז"ל.
=נגזרות=
* הקפדה
* הֻקְפַּד
* מֻקְפָּד
* קפדן
=מילים נרדפות=
* התעקש
* דרש
* דקדק
* תבע
=ניגודים=
* ותר
* סלח