OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
מצרים
מִצְרַיִם
דגל מצרים
ה[[ספינקס הוא אחד מסמלי מצרים העתיקה]]
הפירמידות בגיזה
# עם השוכן לאורך היאור: בפינה הצפונית־מזרחית של אפריקה, לחוף הים התיכון בצפון ולחוף הים האדום במזרח. בגלגולה הנוכחי, מדינה ערבית זו גובלת בצפון מזרח בישראל, במערב בלוב ובדרום בסודן.
#:* חצי האי סיני הוא חלק ממצרים.
=גיזרון=
# המילה משותפת לשפות רבות: 
::*אכדית: 
::*ארמית: 
::*געז: 
::*חיתית: 
::*ערבית: 
::נראה שמקורה במילה מצר. </br>צורת הזוגי משותפת גם לשפות אחרות (ראו אוגריתית, פיניקית, ארמית מצרית וסורית שהובאו לעיל). אין זה ברור ממה נובעת צורת הזוגי הזו והוצעו לה כמה הסברים. יש הסבורים כי היא משקפת את חלוקת מצרים העתיקה למצרים התחתונה ולמצרים העליונה, בדומה למשמעות צורת הזוגי בשם נַהֲרַיִם (ארץ הנהרות). מנגד יש הטוענים כי אין לצורת הזוגי של מִצְרַיִם כל משמעות, בדומה למילים מַיִם ושָׁמַיִם או בדומה לשמות מקומות אחרים כגון יְרוּשָׁלַיִם.
=צירופים=
* גלות מצרים
* חושך מצרים
* יציאת מצרים
* שור מצרים
=מידע נוסף=
* בכמה מקומות במקרא משמשת המילה מִצְרַיִם גם כשמו של העם המצרי: . תופעה זו של מילה אחת לתיאור הארץ והעם השוכן בה נפוצה מאוד במקרא.
=ראו גם=
* הירוגליפים
* חרטומים
* ספינקס
* פרעה
* פירמידה
=הערות שוליים=
למשל, רוביק רוזנטל כותב בבלוג באתר "רב מילים" [http://blog.ravmilim.co.il/2013/05/28/names-united/ בתאריך 28/5/2013]: "צורת הזוגי מקובלת בשמות מקומות בעברית, ואף הוצמדה לירושלים לאחר חתימת המקרא".

 ראו למשל: "אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו" (עורכים ראשיים אליעזר ליפא סוקניק, משה דוד קאסוטו) בערך "מצרים".
קטגוריה:מדינותקטגוריה:עמים בתנ"ך
=גיזרון=
# המילה משותפת לשפות רבות: 
::*אכדית: 
::*ארמית: 
::*געז: 
::*חיתית: 
::*ערבית: 
::נראה שמקורה במילה מצר. </br>צורת הזוגי משותפת גם לשפות אחרות (ראו אוגריתית, פיניקית, ארמית מצרית וסורית שהובאו לעיל). אין זה ברור ממה נובעת צורת הזוגי הזו והוצעו לה כמה הסברים. יש הסבורים כי היא משקפת את חלוקת מצרים העתיקה למצרים התחתונה ולמצרים העליונה, בדומה למשמעות צורת הזוגי בשם נַהֲרַיִם (ארץ הנהרות). מנגד יש הטוענים כי אין לצורת הזוגי של מִצְרַיִם כל משמעות, בדומה למילים מַיִם ושָׁמַיִם או בדומה לשמות מקומות אחרים כגון יְרוּשָׁלַיִם.
=צירופים=
* גלות מצרים
* חושך מצרים
* יציאת מצרים
* שור מצרים
=מידע נוסף=
* בכמה מקומות במקרא משמשת המילה מִצְרַיִם גם כשמו של העם המצרי: . תופעה זו של מילה אחת לתיאור הארץ והעם השוכן בה נפוצה מאוד במקרא.
=ראו גם=
* הירוגליפים
* חרטומים
* ספינקס
* פרעה
* פירמידה
=הערות שוליים=
למשל, רוביק רוזנטל כותב בבלוג באתר "רב מילים" [http://blog.ravmilim.co.il/2013/05/28/names-united/ בתאריך 28/5/2013]: "צורת הזוגי מקובלת בשמות מקומות בעברית, ואף הוצמדה לירושלים לאחר חתימת המקרא".

 ראו למשל: "אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו" (עורכים ראשיים אליעזר ליפא סוקניק, משה דוד קאסוטו) בערך "מצרים".
קטגוריה:מדינותקטגוריה:עמים בתנ"ך
DNA
DNA
# מולקולה המכילה את כל המידע לגבי ייצור החלבונים בתא.
=תרגום=
* עברית: דנ"א
=ראו גם=
* RNA (רנ"א)
* אבולוציה
* גן
* כרומוזום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביולוגיה
קטגוריה:גנטיקה
=תרגום=
* עברית: דנ"א
=ראו גם=
* RNA (רנ"א)
* אבולוציה
* גן
* כרומוזום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביולוגיה
קטגוריה:גנטיקה
נקבה
נְקֵבָה
# אחד משני הזוויגים ברבייה מינית, זה בעל תאי הרבייה הגדולים יחסית.
# מילת גנאי עבור גבר רכרוכי.
#:* איזה נקבה, הוא לא יכול להרים את השק.
# העצם בעל השקע מתוך זוג עצמים אשר לאחד בליטה ולשני שקע, כגון: תקע־שקע, פין־תושבת, מפתח־מנעול.
=גיזרון=
* מלשון נקב: חור, שקע.
*הפועל האכדי משמעו חדר, ובהשאלה: ידע, קיים יחסי מין.
=פרשנים מפרשים=
לדעת רש"ר הירש נקיבה משורש הוא נָקַב (ב) , מלשון הפרשה הבדלה או ייעוד.
=ניגודים=
* זכר (1, 3)
* גבר גבר (2)
=תרגום=
* יוונית: (תעתיק: thilykós)
* ערבית: (תעתיק: אֻנְתָ'א)
* רוסית: (תעתיק: sámka)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביולוגיה
קטגוריה:גנטיקה
קטגוריה:מיניות
נִקְבָּה
# מעבר תת־קרקעי שנחפר או נחצב בידי אדם.
#:* בעבר היו חוצבים נקבות לשם הזרמת מים למקומות יישוב. נקבה מפורסמת היא נקבת־השילוח אשר שימשה למעבר אדם בעת מצור.
=גיזרון=
# מלשון נקב: חור, שקע. המילה נִקְבָּה אינה מופיעה בתנ"ך, אך נזכרת בכתובת השילוח שזמנה 701 לפני הספירה: "וזה היה דבר הנקבה".
=צירופים=
* נקבת השילוח
* נקבת רוח
=מילים נרדפות=
* מְחִלָּה
* מנהרה
* תעלה
=ראו גם=
* אקודוקט
* אקויפר
* מוביל
* מטרו (רכבת תחתית)
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8124025 "מה הקשר בין אור למאורה"]. "הארץ", 13 בנובמבר 2019.

קטגוריה:מילים ממקורות חיצוניים מתקופת המקרא
=גיזרון=
* מלשון נקב: חור, שקע.
*הפועל האכדי משמעו חדר, ובהשאלה: ידע, קיים יחסי מין.
=פרשנים מפרשים=
לדעת רש"ר הירש נקיבה משורש הוא נָקַב (ב) , מלשון הפרשה הבדלה או ייעוד.
=ניגודים=
* זכר (1, 3)
* גבר גבר (2)
=תרגום=
* יוונית: (תעתיק: thilykós)
* ערבית: (תעתיק: אֻנְתָ'א)
* רוסית: (תעתיק: sámka)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביולוגיה
קטגוריה:גנטיקה
קטגוריה:מיניות
נִקְבָּה
# מעבר תת־קרקעי שנחפר או נחצב בידי אדם.
#:* בעבר היו חוצבים נקבות לשם הזרמת מים למקומות יישוב. נקבה מפורסמת היא נקבת־השילוח אשר שימשה למעבר אדם בעת מצור.
=גיזרון=
# מלשון נקב: חור, שקע. המילה נִקְבָּה אינה מופיעה בתנ"ך, אך נזכרת בכתובת השילוח שזמנה 701 לפני הספירה: "וזה היה דבר הנקבה".
=צירופים=
* נקבת השילוח
* נקבת רוח
=מילים נרדפות=
* מְחִלָּה
* מנהרה
* תעלה
=ראו גם=
* אקודוקט
* אקויפר
* מוביל
* מטרו (רכבת תחתית)
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8124025 "מה הקשר בין אור למאורה"]. "הארץ", 13 בנובמבר 2019.

קטגוריה:מילים ממקורות חיצוניים מתקופת המקרא
נקבת רוח
נִקְבַּת רוּחַ
# מבנה המשמש לעריכת ניסויים בזרימת אוויר או גז אחר, על פני גופים שונים, במטרה לדמות מצב טיסה במקרה של מטוס או טיל, או מצב נסיעה במקרה של מכונית מרוץ.
#:* רכיביה העיקריים של נקבת רוח הם מְכלים של אוויר דחוס, תעלה שמטרתה להפוך את הזרימה לאחידה, ותא ניסוי שבו מציבים את הדגם.
=צירופים=
* נקבת רוח תת קולית
* נקבת רוח על קולית
=מילים נרדפות=
* מנהרת רוח
=ראו גם=
* כנף
* נקבה
* עילוי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ציוד מעבדה
קטגוריה:מכניקת הזורמים
קטגוריה:תעופה
=צירופים=
* נקבת רוח תת קולית
* נקבת רוח על קולית
=מילים נרדפות=
* מנהרת רוח
=ראו גם=
* כנף
* נקבה
* עילוי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ציוד מעבדה
קטגוריה:מכניקת הזורמים
קטגוריה:תעופה
מחלה
מַחֲלָה
#מצב של הפרעה בפעולתו התקינה של גוף חי או צומח, או הפרעה בפעולת איבר בגוף.
# דבר מה הגורם לתקלות בפעולת מערכת כלשהי.
#:*החברה הזאת חולה במחלה ארגונית קשה.
= צירופים =
*מחלה כרונית
*מחלה מדבקת
*מחלת מין
*מחלת נפש
*מחלה סופנית
*מחלת רוח
=מילים נרדפות=
*חולי
*מדוה
*נגע
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: מַרַד')
=ראו גם=
*חלה
*מגפה
*מרעין בישין
*שכיב מרע
קטגוריה:רפואהקטגוריה:מחלות
מְחִלָּה
#חלל חפור באדמה או בחומר אחר; מעבר חפור בתוך חומר.
=גזרון=
*בשפה הערבית המבודדת-ספאווית, הוראת "חלל" מקבילה היא להוראת "דר" . בלשון הערבית המבודדת צופר- "חֵל" ḥell בהוראת שכב,רבץ, וגם כחלל מלחמה . "ḥall" פירושה -"לגור". בעוד "מֶחַלא" "mḥālla" משמשת בהוראת "חדר" . בלשון שחרי, "חלאל" ḥallāl משמשת בהוראת "דבר המותר"(=שקדושת חייו נתחללה) . מאותו שורש מגיעה תיבת "אנחל" enhāll בהוראת "מקום" .
* בערבית כפועל, "חָלֲ" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AD%D9%84 حَلَّ] (=מקביל אל השורש העברי נ-ח-ל) בהוראת להתגורר, להשאר, לכבוש.
= צירופים =
*גלגול מחילות
=מילים נרדפות=
* נִקְבָּה
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
*מאורה
*מנהרה
*מערה
*תעלה
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8124025 "מה הקשר בין אור למאורה"]. "הארץ", 13 בנובמבר 2019.

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
= צירופים =
*מחלה כרונית
*מחלה מדבקת
*מחלת מין
*מחלת נפש
*מחלה סופנית
*מחלת רוח
=מילים נרדפות=
*חולי
*מדוה
*נגע
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: מַרַד')
=ראו גם=
*חלה
*מגפה
*מרעין בישין
*שכיב מרע
קטגוריה:רפואהקטגוריה:מחלות
מְחִלָּה
#חלל חפור באדמה או בחומר אחר; מעבר חפור בתוך חומר.
=גזרון=
*בשפה הערבית המבודדת-ספאווית, הוראת "חלל" מקבילה היא להוראת "דר" . בלשון הערבית המבודדת צופר- "חֵל" ḥell בהוראת שכב,רבץ, וגם כחלל מלחמה . "ḥall" פירושה -"לגור". בעוד "מֶחַלא" "mḥālla" משמשת בהוראת "חדר" . בלשון שחרי, "חלאל" ḥallāl משמשת בהוראת "דבר המותר"(=שקדושת חייו נתחללה) . מאותו שורש מגיעה תיבת "אנחל" enhāll בהוראת "מקום" .
* בערבית כפועל, "חָלֲ" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AD%D9%84 حَلَّ] (=מקביל אל השורש העברי נ-ח-ל) בהוראת להתגורר, להשאר, לכבוש.
= צירופים =
*גלגול מחילות
=מילים נרדפות=
* נִקְבָּה
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
*מאורה
*מנהרה
*מערה
*תעלה
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8124025 "מה הקשר בין אור למאורה"]. "הארץ", 13 בנובמבר 2019.

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אפרקדן
אַפְּרַקְדָּן <sub>גם</sub> פְּרַקְדָּן
# על הגב בפריסת הגפיים.
#:* רש"י: שוכב על גבו ופניו למעלה. 
#:* שכבתי אפרקדן על הדשא והבטתי בשמים.
=גזרון=
* במקור מלשון יוון, הגייה -פרַסוֹ [https://en.wiktionary.org/wiki/%CF%86%CF%81%CE%AC%CF%83%CF%83%CF%89#Ancient_Greek φρᾰ́σσω] בהוראת לחזק ,לגדר ,לאבטח. מלשון יוון עברה לאכדית-בבלית(מזרחית) - "פֻּרקִידַם" purqidam בהוראת - "לשכב על הגב של-", אולם למרבה ההפתעה נפקדת היא ממצבת אוצר המילים האכדי -מערבי. ומופיעה בארמית .
=הערות שוליים=
קטגוריה:תנוחות
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
=גזרון=
* במקור מלשון יוון, הגייה -פרַסוֹ [https://en.wiktionary.org/wiki/%CF%86%CF%81%CE%AC%CF%83%CF%83%CF%89#Ancient_Greek φρᾰ́σσω] בהוראת לחזק ,לגדר ,לאבטח. מלשון יוון עברה לאכדית-בבלית(מזרחית) - "פֻּרקִידַם" purqidam בהוראת - "לשכב על הגב של-", אולם למרבה ההפתעה נפקדת היא ממצבת אוצר המילים האכדי -מערבי. ומופיעה בארמית .
=הערות שוליים=
קטגוריה:תנוחות
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
תחתוניות
=ראו גם=
*עפלים

קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:ריבויים
=ראו גם=
*עפלים

קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:ריבויים
שחצן
שַׁחְצָן
# גאותן ומתנשא.
#:* השחצן הזה מתגאה שהוא תמיד מסיים את המבחן ראשון ובהצלחה.
=מקור=
* מן שחץ המקראי.
=נגזרות=
*השתחצן
*שחצנות
=מילים נרדפות=
* גאה, גאותן, שויצר, זחתן, רברבן
=ניגודים=
* צנוע
* ענו
* שפל רוח
=תרגום=
קטגוריה:בעלי תכונה
=מקור=
* מן שחץ המקראי.
=נגזרות=
*השתחצן
*שחצנות
=מילים נרדפות=
* גאה, גאותן, שויצר, זחתן, רברבן
=ניגודים=
* צנוע
* ענו
* שפל רוח
=תרגום=
קטגוריה:בעלי תכונה
טכס
טָכַס
#סידר, ערך.
=גיזרון=
# מיוונית: – מערך, מערכת, מערך הצבא, סדר.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 
* צ'כית: , ,
טִכֵּס
#סידר, ציֵּד.
#:* "עוד הפעם התאספו בני "דגל הזהב" ויטכסו עצה" ([http://www.benyehuda.org/levinsky/xazon_haruxot.html "חזון הרוחות"], אלחנן ליב לוינסקי)
#:* "וכי פחות מדי טיכסו עצות על ריבוי ההכנסות להסתדרות?" ([http://www.benyehuda.org/brenner/baaretz_067.html "מתוך הפנקס"], י"ח ברנר)
=גיזרון=
# מיוונית: – מערך, מערכת, מערך הצבא, סדר.
= צירופים =
* טיכס עצה‏
=תרגום=
* אנגלית: ‏
טָכַס
#סידר, ערך.
=גיזרון=
# מיוונית: – מערך, מערכת, מערך הצבא, סדר.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 
* צ'כית: , ,
טִכֵּס
#סידר, ציֵּד.
#:* "עוד הפעם התאספו בני "דגל הזהב" ויטכסו עצה" ([http://www.benyehuda.org/levinsky/xazon_haruxot.html "חזון הרוחות"], אלחנן ליב לוינסקי)
#:* "וכי פחות מדי טיכסו עצות על ריבוי ההכנסות להסתדרות?" ([http://www.benyehuda.org/brenner/baaretz_067.html "מתוך הפנקס"], י"ח ברנר)
=גיזרון=
# מיוונית: – מערך, מערכת, מערך הצבא, סדר.
= צירופים =
* טיכס עצה‏
=תרגום=
* אנגלית: ‏
מערוך
מַעֲרוֹךְ
# מכשיר בצורת גליל עם ידיות לאחיזה משני קצותיו המשמש לרידוד בצק.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי בישול
קטגוריה:מגדנאות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי בישול
קטגוריה:מגדנאות
מנב"ס
מַנְבָּ"ס
# מערכת לניהול בתי-ספר.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות במשרד החינוך
מק"כ
=מק"כ=
#מקלע כבד.
=נגזרות=
*מק"כיסט

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
=מק"כ=
#מקלע כבד.
=נגזרות=
*מק"כיסט

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
אם ורק אם
אִם וְרַק אִם
# <small>לוגיקה</small> קשר לוגי המציין כי נכונותו של חלקו האחד של הביטוי גוררת את נכונותו של החלק השני ולהפך.
#:* אני פותח את המטרייה אם ורק אם יורד גשם. כלומר אם אני פותח את המטריה סימן שיורד גשם, ומצד שני אם יורד גשם אני פותח את המטרייה.
=גיזרון=
* if and only if.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי מידע: בינה מלאכותית (תשנ"ז) , 1997.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית
=גיזרון=
* if and only if.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי מידע: בינה מלאכותית (תשנ"ז) , 1997.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית
זדה
זָדָה {{משני|(הניקוד משוער)}}
דרך מחורצת בזדות
# סדק, חלל בתוך או על פני גוף שלם.
:* 
:*.
=גיזרון=
# המילה הייתה בשימוש עוד בימי בית ראשון, אך אינה מופיעה במקרא או במדרשים והגיעה אלינו ממקור יוצא דופן: כתובת השילוח. בכתובת, שנכתבה בימי חזקיהו מלך יהודה (בערך בשנת 703 לפסה"נ) ונתגלתה בשנת 1880 לסה"נ, נכתב: "בעוד מניפים החוצבים את הגרזן איש אל רעהו, ובעוד שלוש אמות להינקב, נשמע קול איש קורא אל רעהו, כי הייתה זדה בצור מימין ומשמאל". פירוש המילה מתבאר לפי ההקשר. אין תמימות דעים בנוגע לשורשה.
=מילים נרדפות=
* בקע
* חריץ
* סדק
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: צַדְע)
=ראו גם=
* נקבת השילוח
* סלע

קטגוריה:גאולוגיה
קטגוריה:מילים ממקורות חיצוניים מתקופת המקרא
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
זָדָה {{משני|(הניקוד משוער)}}
דרך מחורצת בזדות
# סדק, חלל בתוך או על פני גוף שלם.
:* 
:*.
=גיזרון=
# המילה הייתה בשימוש עוד בימי בית ראשון, אך אינה מופיעה במקרא או במדרשים והגיעה אלינו ממקור יוצא דופן: כתובת השילוח. בכתובת, שנכתבה בימי חזקיהו מלך יהודה (בערך בשנת 703 לפסה"נ) ונתגלתה בשנת 1880 לסה"נ, נכתב: "בעוד מניפים החוצבים את הגרזן איש אל רעהו, ובעוד שלוש אמות להינקב, נשמע קול איש קורא אל רעהו, כי הייתה זדה בצור מימין ומשמאל". פירוש המילה מתבאר לפי ההקשר. אין תמימות דעים בנוגע לשורשה.
=מילים נרדפות=
* בקע
* חריץ
* סדק
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: צַדְע)
=ראו גם=
* נקבת השילוח
* סלע

קטגוריה:גאולוגיה
קטגוריה:מילים ממקורות חיצוניים מתקופת המקרא
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
פדר"א
פדר"א
# פרקי דרבי אליעזר.<BR>ספר מדרשים שנכתב ככל הנראה במאה השמינית לסה"נ.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
בית משפט
בֵּית מִשְׁפָּט
# מוסד מדינתי שתפקידו הכרעה שיפוטית בתביעות בין בעלי־דין.
=צירופים=
* בית משפט השלום
* בית משפט מחוזי
* בית המשפט העליון
* בית המשפט הגבוה לצדק
* בית משפט לתביעות קטנות
* בית משפט לתעבורה
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: מַחְכַּמַה)
=ראו גם=
* בוררות
* בית
* מותב
* משפט
* שופט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
=צירופים=
* בית משפט השלום
* בית משפט מחוזי
* בית המשפט העליון
* בית המשפט הגבוה לצדק
* בית משפט לתביעות קטנות
* בית משפט לתעבורה
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: מַחְכַּמַה)
=ראו גם=
* בוררות
* בית
* מותב
* משפט
* שופט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
סך
סָךְ {{משני|א}}
# מרח בשמן.
=מילים נרדפות=
* משח
* שימן
=ראו גם=
* ניסך
* הסיך
סָךְ {{משני|ב}}
# סכום, תוצאה של ספירת כמות. 
#:*נגד החברה הוגשה תביעת פיצויים בסך מאתיים מיליון שקלים.
#:*סך הכל החובות שמונים אלף שקלים.
=גיזרון=
*פעם אחת בתלמוד: לפי הפרשנות שם "חישוב (השנים) של האדון –כזב" אולי צורה מקוצרת של סכום.
=צירופים=
* סך הכל (סה"כ)
=ראו גם=
* ס"ה
* ע"ס
קטגוריה:לשון חז"ל
סַךְ {{משני|א}}
# סוכך, כיסוי.
#:*השתמש בסך-שמש למצלמה בכדי למנוע בוהק בתמונות.
#:*סכי עיניים הנם חלק מרתמת הראש של הסוס.
=גיזרון=
*עברית חדשה משורש מקראי.
סַךְ {{משני|ב}}
#הֵגֵן וְשָׁמַר בְּאֶמְצָעוּת מַתָּן מִסְתּוֹר אוֹ מַחֲסֶה.
#:*"וְנוֹתַרְתִּי בְּאֶרֶץ רַבָּה לְבַדִּי/ כִּי תֵלֵךְ גַם אַתָּה –/ מִי בַּצַר לִי יָסֹךְ בַּעֲדִי?" ("הֵן יָצָאנוּ בַּסָּךְ"/ רחל המשוררת)
=מילים נרדפות=
*סִכֵּךְ
*הֵסֵךְ
*הגן
*גונן
*שמר
=הערות שוליים=
קטגוריה:גזרת הכפולים
סָךְ {{משני|א}}
# מרח בשמן.
=מילים נרדפות=
* משח
* שימן
=ראו גם=
* ניסך
* הסיך
סָךְ {{משני|ב}}
# סכום, תוצאה של ספירת כמות. 
#:*נגד החברה הוגשה תביעת פיצויים בסך מאתיים מיליון שקלים.
#:*סך הכל החובות שמונים אלף שקלים.
=גיזרון=
*פעם אחת בתלמוד: לפי הפרשנות שם "חישוב (השנים) של האדון –כזב" אולי צורה מקוצרת של סכום.
=צירופים=
* סך הכל (סה"כ)
=ראו גם=
* ס"ה
* ע"ס
קטגוריה:לשון חז"ל
סַךְ {{משני|א}}
# סוכך, כיסוי.
#:*השתמש בסך-שמש למצלמה בכדי למנוע בוהק בתמונות.
#:*סכי עיניים הנם חלק מרתמת הראש של הסוס.
=גיזרון=
*עברית חדשה משורש מקראי.
סַךְ {{משני|ב}}
#הֵגֵן וְשָׁמַר בְּאֶמְצָעוּת מַתָּן מִסְתּוֹר אוֹ מַחֲסֶה.
#:*"וְנוֹתַרְתִּי בְּאֶרֶץ רַבָּה לְבַדִּי/ כִּי תֵלֵךְ גַם אַתָּה –/ מִי בַּצַר לִי יָסֹךְ בַּעֲדִי?" ("הֵן יָצָאנוּ בַּסָּךְ"/ רחל המשוררת)
=מילים נרדפות=
*סִכֵּךְ
*הֵסֵךְ
*הגן
*גונן
*שמר
=הערות שוליים=
קטגוריה:גזרת הכפולים
חפשן
חַפְּ"שָׁן
# חייל החותר להקלה בתנאי שירותו ובעומס העבודה שלו תוך עשיית המינימום המוטל עליו.
#:* אולי תעזור פעם אחת לעשות מסדר על החדר, יא חפשן?!
# אדם הנתפס כבעל יכולות ניהוליות ירודות, דרכי פעולה מרושלות ולא אחראיות.
#:* חברי קלמן נודע כחפשן. נהג האוטובוס החזיר לו מחצית העודף, ואילו קלמן המשיך וכלל לא שם לב.
#:* "איזה חפשן אתה ירדן!" קראה סיוון. "יצאת מהבסיס ב17:30?!?!"
=גיזרון=
*חפשן בא מקיצור המילה חפ"ש שזה קיצור צבאי ל: " חייל פשוט"
=נגזרות=
* 
* חפשנות
=ראו גם=
* חותר
* עצלן
חַפְּ"שָׁן
# חייל החותר להקלה בתנאי שירותו ובעומס העבודה שלו תוך עשיית המינימום המוטל עליו.
#:* אולי תעזור פעם אחת לעשות מסדר על החדר, יא חפשן?!
# אדם הנתפס כבעל יכולות ניהוליות ירודות, דרכי פעולה מרושלות ולא אחראיות.
#:* חברי קלמן נודע כחפשן. נהג האוטובוס החזיר לו מחצית העודף, ואילו קלמן המשיך וכלל לא שם לב.
#:* "איזה חפשן אתה ירדן!" קראה סיוון. "יצאת מהבסיס ב17:30?!?!"
=גיזרון=
*חפשן בא מקיצור המילה חפ"ש שזה קיצור צבאי ל: " חייל פשוט"
=נגזרות=
* 
* חפשנות
=ראו גם=
* חותר
* עצלן
גלגל שנים
גַּלְגַּל שִׁנַּיִם
# דיסקה או גלגל שחרוצות בו בליטות דמויות שיניים, ומשמש להעברת תנועה מחלק מכונה אחד לחלק מכונה שני. העברת התנועה נעשית בין שני גלגלי שיניים השלובים אחד בשני, או בין גלגל שיניים לפס שיניים.
#:* בתמסורת גלגלי השיניים המוצגת באנימציה גלגל אחד נקרא גג"ש מניע והגלגל השני נקרא גג"ש מונע.
#:* "מפעל לייצור גלגלי־שיניים יוקם בנגב." ("חרות", 4 באוגוסט 1957, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* Zahnrad ושפות אירופיות נוספות. 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי המכונית, תשט"ו (1955).
=צירופים=
* גלגל שיניים מניע
* גלגל שיניים קוני
=מילים נרדפות=
* גג"ש (ר"ת)
=ראו גם=
* פס שיניים
* אבולבנטה
* מעגל חלוקה
* תמסורת
* גלגל שרשרת
* גלגל רצועה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הנדסת מכונות
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה הגרמנית
=גיזרון=
* Zahnrad ושפות אירופיות נוספות. 
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי המכונית, תשט"ו (1955).
=צירופים=
* גלגל שיניים מניע
* גלגל שיניים קוני
=מילים נרדפות=
* גג"ש (ר"ת)
=ראו גם=
* פס שיניים
* אבולבנטה
* מעגל חלוקה
* תמסורת
* גלגל שרשרת
* גלגל רצועה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הנדסת מכונות
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה הגרמנית
מעגל חלקה
מַעְגָּל חֲלֻקָּה
גלגלי שיניים משולבים. שני המעגלים המרוסקים והמשיקים העוברים במרכז הם מעגלי החלוקה.
# בגלגלי שיניים, מעגל דמיוני אשר מרכזו בציר הגלגל, וחוצה את שיני הגלגל.
#:* מעגלי החלוקה של שני גלגלי שיניים משולבים, משיקים זה לזה.
=ראו גם=
* אבולבנטה
* גלגל שיניים
* קוטר חלוקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הנדסת מכונות
=ראו גם=
* אבולבנטה
* גלגל שיניים
* קוטר חלוקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הנדסת מכונות
הרה"ת
הרה"ת
# הרב התמים.</br>כינוי לרב המציג את מעלותיו גם כתמים. מקובל בעיקר אצל חסידי חב"ד.

קטגוריה: ראשי תיבות
קטגוריה: ראשי תיבות ביהדות
שיל"ו
שיל"ו
# שיחיה לעולם ועד.

קטגוריה:ראשי תיבות
הכ"מ
הכ"מ
# הריני כפרת משכבו.

קטגוריה:ראשי תיבות
קה"ת
קה"ת
# קרני הוד תורה.</br>שמה של הוצאת הספרים הרשמית של חסידות חב"ד.

קטגוריה: ראשי תיבות
זצוקלל"ה
זצוקלל"ה
# זכר צדיק וקדוש לברכה לחיי העולם הבא.

קטגוריה: ראשי תיבות
קטגוריה: ראשי תיבות ביהדות
וי"ל
וי"ל
#ויש לומר.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
ונ"ל
ונ"ל
#ונראה לומר.
#ונקל להבין.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
עוי"ל
עיו"ל
#עוד יש לומר.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
וא"ל
וא"ל
# ואין לומר.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
ודו"ק
ודו"ק
# ודוחק קצת.
# ודייק ותמצא קל.
# ועיין דברי ותמצאם קלים.
# ודקדק ומצא קושטא.
# דרוש וחקור קרוב.
= מידע נוסף =
*הדעה הרווחת היום שהביטוי "ודו"ק" אינו ראשי תיבות אלא מילה פשוטה [והגרשיים משמשות להדגשה, כמו שהיה נהוג בימי הביניים], ומשמעותה: ושים לב, ודקדק היטב, ודייק בעניין הנדון. ראה בערך ודוק.
= ראו גם =
* וק"ל

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
= מידע נוסף =
*הדעה הרווחת היום שהביטוי "ודו"ק" אינו ראשי תיבות אלא מילה פשוטה [והגרשיים משמשות להדגשה, כמו שהיה נהוג בימי הביניים], ומשמעותה: ושים לב, ודקדק היטב, ודייק בעניין הנדון. ראה בערך ודוק.
= ראו גם =
* וק"ל

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בארון הספרים היהודי
זוית התקפה
זָוִית הַתְקָפָה
השפעת זווית ההתקפה על שדה הזרימה סביב כנף.
# הזווית בין גוף אווירודינמי לבין כיוון התקדמות הזרימה יחסית לתנועתו. כך, זווית התקפה של כנף מטוס וזווית התקפה של מדחף נמדדות יחסית לכיווני רוח שונים.
#:* כאשר יש אבדן בכוח העילוי, זווית הווקטור של מהירות המטוס יחסית לקרקע אינה זהה לזווית ההתקפה.
# בגלגלי שיניים, הזווית בין המשיק למעגל החלוקה בנקודת ההשקה, לבין קו ההשתלבות.
#:* זוויות ההתקפה הסטנדרטיות הן 20º ו־25º והן נקבעות על פי גאומטריית השן.
=גיזרון=
*תרגום שאילה
=מילים נרדפות=
* זווית לחץ (2)
=תרגום=
:# 
:#
=ראו גם=
* אווירודינמיקה
* הזדקרות
* זווית פיתול
* עילוי
* שפת התקפה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכניקת הזורמים
קטגוריה:הנדסה
קטגוריה:זויות
קטגוריה:תעופה
=גיזרון=
*תרגום שאילה
=מילים נרדפות=
* זווית לחץ (2)
=תרגום=
:# 
:#
=ראו גם=
* אווירודינמיקה
* הזדקרות
* זווית פיתול
* עילוי
* שפת התקפה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכניקת הזורמים
קטגוריה:הנדסה
קטגוריה:זויות
קטגוריה:תעופה
גיל
גִּיל {{משני|א}}
# משך הקיום, הזמן שחלף מרגע צאתו של דבר לאויר העולם.
#:* בגיל שמונה טסתי לחו"ל.
#:* עלו השערות רבות לגבי גיל היקום.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. קיים דמיון למילה הערבית – דור.
* בלשון חז"ל בצירוף בן-גיל וכמו במקרא רק בצורת נסמך. במשמעות דומה לו בתכונות.
=צירופים=
*גיל הזהב
*גיל הטפש עשרה
*גיל ההתבגרות
*גיל המעבר
*גיל העמידה
*הגיל הרך
*הגיל השלישי
*זה לא הגיל זה התרגיל
=נגזרות=
*גילאי
*גילנות
=ראו גם=
* בן כמה?
* זמן
* חיים
* הזדקנות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
*
גִּיל {{משני|ב}}
# שמחה, ששון.
#:* היא נתמלאה גיל למשמע ההודעה המשמחת.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
* "גיל-כרמים", הוא צירוף הבא לתאר את שמחת החקלאים בבוא זמן הבציר פרופ' טור סיני העיר כי אין הגיון לשוני בצירוף המקראי "גיל-כעמים" לקמן: , וכי הכוונה בכתיב , שלא ישמח ישראל כשמחת החקלאי בשעת בצירתו מיפני שסר חינו בעיני האל.
* השוו ליוונית-עתיקה גֱלאֹ (γελάω) בהוראת: לצחוק.
=מילים נרדפות=
* גילה
* שמחה
* ששון
* דיצה
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:שמות
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. קיים דמיון למילה הערבית – דור.
* בלשון חז"ל בצירוף בן-גיל וכמו במקרא רק בצורת נסמך. במשמעות דומה לו בתכונות.
=צירופים=
*גיל הזהב
*גיל הטפש עשרה
*גיל ההתבגרות
*גיל המעבר
*גיל העמידה
*הגיל הרך
*הגיל השלישי
*זה לא הגיל זה התרגיל
=נגזרות=
*גילאי
*גילנות
=ראו גם=
* בן כמה?
* זמן
* חיים
* הזדקנות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
*
גִּיל {{משני|ב}}
# שמחה, ששון.
#:* היא נתמלאה גיל למשמע ההודעה המשמחת.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
* "גיל-כרמים", הוא צירוף הבא לתאר את שמחת החקלאים בבוא זמן הבציר פרופ' טור סיני העיר כי אין הגיון לשוני בצירוף המקראי "גיל-כעמים" לקמן: , וכי הכוונה בכתיב , שלא ישמח ישראל כשמחת החקלאי בשעת בצירתו מיפני שסר חינו בעיני האל.
* השוו ליוונית-עתיקה גֱלאֹ (γελάω) בהוראת: לצחוק.
=מילים נרדפות=
* גילה
* שמחה
* ששון
* דיצה
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:שמות
יק"ל
יק"ל
# יחידת הקישור ללבנון.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
העפיל
הֶעְפִּיל
# טיפס מעלה תוך מאמץ (גם בהשאלה), עלה מעלה.
#:* "אנכי אעפיל לעלות בצורי היעלים." ([http://www.benyehuda.org/mapu/ashmat_shomron.html "אשמת שומרון",] אברהם מאפו)
#:* "אֶל ראשׁ הָהָר הַעְפִּילוּ!" ([http://www.shiron.net/songView.aspx?song_id=4945&singer_id=806&song_title=23b4a7 "שיר המעפילים"], לוין קיפניס)
#:* הקבוצה העפילה לשלב הגמר.
# נאמר על ספינת מפרשים: שטה קרוב לרוח ככל שהיא יכולה, כלומר קרוב ככל האפשר למצב "מול הרוח", אז אינה יכולה להתקדם כלל.
=גיזרון=
מן ע-פ-ל.
 בהשאלה מן (1) על יסוד הדמיון לטיפוס על הר תלול, כי הספינה שטה בזווית חדה במעלה הרוח. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על במדבר יד מד: "ויעפלו" - לשון חוזק וכן (חבקוק ב) הנה עפלה אינגרי"ש בלע"ז ל' עזות וכן (מיכה ד) עופל בת ציון (ישעיהו לב) עופל ובחן ומדרש תנחומא מפרשו לשון אופל הלכו חשכים שלא ברשות.
*
=מידע נוסף=
* ההוגה והמנקד "הֶעֱפִיל", בחיטוף העי"ן ובהקלת הפ"א - אינו משתבש.
=נגזרות=
* העפלה
* מעפיל
=מילים נרדפות=
* שט במעלה הרוח
* שט קרוב לרוח
* שט ברוח קדמית חדה
=ראו גם=
* עלה
* היגר
* עפל
* [מפרש] מלא למחצה
* קרוב לרוח
* האמיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=גיזרון=
מן ע-פ-ל.
 בהשאלה מן (1) על יסוד הדמיון לטיפוס על הר תלול, כי הספינה שטה בזווית חדה במעלה הרוח. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על במדבר יד מד: "ויעפלו" - לשון חוזק וכן (חבקוק ב) הנה עפלה אינגרי"ש בלע"ז ל' עזות וכן (מיכה ד) עופל בת ציון (ישעיהו לב) עופל ובחן ומדרש תנחומא מפרשו לשון אופל הלכו חשכים שלא ברשות.
*
=מידע נוסף=
* ההוגה והמנקד "הֶעֱפִיל", בחיטוף העי"ן ובהקלת הפ"א - אינו משתבש.
=נגזרות=
* העפלה
* מעפיל
=מילים נרדפות=
* שט במעלה הרוח
* שט קרוב לרוח
* שט ברוח קדמית חדה
=ראו גם=
* עלה
* היגר
* עפל
* [מפרש] מלא למחצה
* קרוב לרוח
* האמיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
ערגול
עִרְגּוּל
# תהליך בעיבוד פלסטי של מתכת, שבו המתכת מושחלת בין שני גלילים סובבים אשר גורמים להקטנת עוביה.
#:* תוצרי הערגול יכולים להיות פח (כאשר העובי קטן מ־6 מיליטרים) או לוח (כאשר העובי גדול מ־6 מילימטרים). 
#:*לתוצרי הערגול הומוגניות (אחידות מבנית) ואיזוטרופיות (אחידות מבחינת חוזק) טובה יותר.
=גיזרון=
* ראה ערגל.
=צירופים=
* ערגול חם
* ערגול קר
=ראו גם=
* חישול
* משיכה עמוקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טכנולוגיה
קטגוריה:הנדסה
קטגוריה:מטלורגיה
=גיזרון=
* ראה ערגל.
=צירופים=
* ערגול חם
* ערגול קר
=ראו גם=
* חישול
* משיכה עמוקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טכנולוגיה
קטגוריה:הנדסה
קטגוריה:מטלורגיה
עפלים
עפלים
# לשון נקיה (לפי רד"ק) לטחורים.
=גיזרון=
* במקרא, רק בצורת "כתיב" כאשר הקרי "טחורים".
=הערות ומידע נוסף=
# לא ברור אם יש לנקד עֲפֹלִים - במשקל טחורים, או עֳפָלִים - צורת הרבוי של עֹפֶל.
# כותב רד"ק בפרושו לפסוק מספר שמואל: "והכתיב הוא שם כנוי לתחתוניות כי עפולים לשון גבהות כמו עפל ובוחן והכנוי בהפך. והקרי הוא שם החולי."
# לא ברור אם משמעות המחלה טחורים במקרא היא כמשמעותה היום, ור' שם.
=תרגום=
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:ריבויים
=גיזרון=
* במקרא, רק בצורת "כתיב" כאשר הקרי "טחורים".
=הערות ומידע נוסף=
# לא ברור אם יש לנקד עֲפֹלִים - במשקל טחורים, או עֳפָלִים - צורת הרבוי של עֹפֶל.
# כותב רד"ק בפרושו לפסוק מספר שמואל: "והכתיב הוא שם כנוי לתחתוניות כי עפולים לשון גבהות כמו עפל ובוחן והכנוי בהפך. והקרי הוא שם החולי."
# לא ברור אם משמעות המחלה טחורים במקרא היא כמשמעותה היום, ור' שם.
=תרגום=
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:ריבויים
שופט
שׁוֹפֵט
# מי שיושב בדין ומכריע בתביעות ובעתירות משפטיות המובאות לפניו לפי החוק.
# מי שאחראי לשמירת הכללים והחוקים במשחק.
#:* השופט הרחיק את שני השחקנים שנהגו באלימות בזמן משחק הכדורגל.
# מי שבוחר את המנצחים בתחרויות או מעריך את ביצועיהם של המתמודדים.
#:* חבר השופטים בחידון התנ"ך בחר בחתן התנ"ך לאחר שהפגין בקיאות רבה משאר המתמודדים.
# מנהיג שנבחר להושיע את העם.
= גיזרון =
*בינוני פועל מן הפועל שפט.
= צירופים =
* חבר שופטים
* שופט חוקר
* שופטים
* שופט כל הארץ
* שופט קו
= מילים נרדפות =
* דיין (1)
= תרגום =
שופט במשפט:
* ערבית: (הגייה: דַּיָّאן), (הגייה: חַכַּם), (הגייה: פַיְסַל)
שופט במשחקי ספורט:
* ערבית: (הגייה: חַכַּם)
= ראו גם =
* עורך דין
* בורר
= קישורים חיצוניים =
* [http://replay.web.archive.org/20090207235545/http://hebrew-academy.huji.ac.il/question1a.html#a על שופט הכדורגל - האקדמיה ללשון העברית]. גרסת ארכיון מתאריך 7 בפברואר 2009, [http://hebrew-academy.huji.ac.il/question1a.html#a הדף המקורי] איננו זמין עוד.

קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:תרי"ג מצוות
= גיזרון =
*בינוני פועל מן הפועל שפט.
= צירופים =
* חבר שופטים
* שופט חוקר
* שופטים
* שופט כל הארץ
* שופט קו
= מילים נרדפות =
* דיין (1)
= תרגום =
שופט במשפט:
* ערבית: (הגייה: דַּיָّאן), (הגייה: חַכַּם), (הגייה: פַיְסַל)
שופט במשחקי ספורט:
* ערבית: (הגייה: חַכַּם)
= ראו גם =
* עורך דין
* בורר
= קישורים חיצוניים =
* [http://replay.web.archive.org/20090207235545/http://hebrew-academy.huji.ac.il/question1a.html#a על שופט הכדורגל - האקדמיה ללשון העברית]. גרסת ארכיון מתאריך 7 בפברואר 2009, [http://hebrew-academy.huji.ac.il/question1a.html#a הדף המקורי] איננו זמין עוד.

קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:תרי"ג מצוות
ארנבת
אַרְנֶבֶת
ארנבת (rabbit)
ארנבת (hare)
# כמה סוגים ומינים של יונקים קטנים ממשפחת הארנביים. לארנבת אוזניים ארוכות וזקופות, זנב קצר, רגליים קדמיות קצרות ורגליים אחוריות ארוכות.
=גיזרון=
*צורת הנקבה "ארנבת" היא מקראית. הצורה "ארנב" נגזרה לאחור מהריבוי התלמודי "ארנבים". חוקר המקרא סמואל בושאר טוען שהמילה ארנב מורכבת מהפועל בעברית מקראית "אָרָה" - קצירה או עקירה, בשילוב המילה "ניב" שמשמעותה תוצר, תנובה. ולכן הוראתה המילולית של תיבת ארנבת במשמעו: עוקרת-התנובה. להלן מקבילות בלשונות נוספות:
*פרוטו־שמית: ארנב arnab .אכדית: אנבו, ארנבו arnabu או annabu . חיתית ואוגריתית: ארנבת ảrnbt.ערבית: אַרְנַבּ סורית: arnəbā . געז: arnab
=צירופים=
* העבודה היא לא ארנבת
* שפת־ארנבת
=מידע נוסף=
* דוברי עברית אינם מבחינים בין הסוגים השונים של ארנבות. בשפות אירופה יש הבחנה בין סוגים הנקראים באנגלית hare ובין סוגים הנקראים באנגלית . כדי ליצור הבחנה כזאת במיון הזאולוגי בעברית הומצאה המילה ארנבון עבור , ואילו ארנבת יוחדה לסוגים הנקראים באנגלית .
* נוצרה גם החלפה שגויה בין הארנבת (והארנבון) לשפן כמו בביטוי שלף שפן מהכובע.
===נגזרות===
* ארנב
* ארנבון
* ארנביה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חייםקטגוריה:יונקיםקטגוריה:מכרסמיםקטגוריה:מקבילות נקביות
=גיזרון=
*צורת הנקבה "ארנבת" היא מקראית. הצורה "ארנב" נגזרה לאחור מהריבוי התלמודי "ארנבים". חוקר המקרא סמואל בושאר טוען שהמילה ארנב מורכבת מהפועל בעברית מקראית "אָרָה" - קצירה או עקירה, בשילוב המילה "ניב" שמשמעותה תוצר, תנובה. ולכן הוראתה המילולית של תיבת ארנבת במשמעו: עוקרת-התנובה. להלן מקבילות בלשונות נוספות:
*פרוטו־שמית: ארנב arnab .אכדית: אנבו, ארנבו arnabu או annabu . חיתית ואוגריתית: ארנבת ảrnbt.ערבית: אַרְנַבּ סורית: arnəbā . געז: arnab
=צירופים=
* העבודה היא לא ארנבת
* שפת־ארנבת
=מידע נוסף=
* דוברי עברית אינם מבחינים בין הסוגים השונים של ארנבות. בשפות אירופה יש הבחנה בין סוגים הנקראים באנגלית hare ובין סוגים הנקראים באנגלית . כדי ליצור הבחנה כזאת במיון הזאולוגי בעברית הומצאה המילה ארנבון עבור , ואילו ארנבת יוחדה לסוגים הנקראים באנגלית .
* נוצרה גם החלפה שגויה בין הארנבת (והארנבון) לשפן כמו בביטוי שלף שפן מהכובע.
===נגזרות===
* ארנב
* ארנבון
* ארנביה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חייםקטגוריה:יונקיםקטגוריה:מכרסמיםקטגוריה:מקבילות נקביות
משיכה עמקה
מְשִׁיכָה עֲמֻקָּה
תהליך משיכה עמוקה (התבנית אינה מוצגת באיור).
# תהליך בעיבוד פלסטי של מתכת, שבו לוח או פח מתכת מוצב בתוך מלחציים ונלחץ באמצעות טבע לתוך תבנית על מנת להקנות לו את צורת התבנית.
#:* במשיכה עמוקה מייצרים פחיות שתייה, מגשים, תרמילי פגזים ועוד.
=ראו גם=
* חישול
* ערגול
* LDR
=ראו גם=
* חישול
* ערגול
* LDR
לב"ע
לב"ע
#לבריאת עולם.</br>בא אחרי ציון השנה לפי התאריך העברי.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
לע"ע
לע"ע
#לעת עתה.

קטגוריה:ראשי תיבות
כבש פניו בקרקע
כָּבַשׁ פָּנָיו בַּקַּרְקַע
# התבייש, הוריד את פניו מרוב בושה.
#:* המאמן כבש את פניו בקרקע לאחר שראה שקבוצתו הטובה מפסידה.
#:* הילד כבש פניו בקרקע כאשר ראה כי נכשל במבחן.
=מקור=
# מקורו של הביטוי בלשון חז"ל במדרשים ובתלמוד: ; .
=מילים נרדפות=
* התבייש
* נכלם

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
=מקור=
# מקורו של הביטוי בלשון חז"ל במדרשים ובתלמוד: ; .
=מילים נרדפות=
* התבייש
* נכלם

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
כל דאלים גבר
כָּל דְּאַלִּים גָּבַר
# שלטון הכוח.
#:* צריך לפעול בכל דאלים גבר על מנת לשלוט במשטר דיקטטורי.
#:* "הימים ההם היו ימים ללא משפט ונימוס וסדרים, אך 'משפט האגרוף וכל דאלים גבר<nowiki>'</nowiki> משל מסביב" ([http://www.benyehuda.org/sokolov/eretz_hemda.html "ארץ חמדה"], נחום סוקולוב)
#:* "עוד שאלה גדולה דכאה את לבם: מדוע צלמות ולא סדרים בעניני העולם, כל דאלים גבר ואיש זרוע לו הארץ וישרי לב וצדיקים מעונים ונדכאים?" ([http://www.benyehuda.org/malal/malal_025.html "צרעת נושנת"], משה ליב ליליינבלום)
=מקור=
* מקורו של הביטוי (בארמית) בתלמוד, והוא מופיע שם בשתי סוגיות: במסכת גיטין, דף ס, ע"ב, ובמסכת בבא בתרא, דף לד, ע"ב. בשני המקרים מדובר בסיטואציות בהן ישנו ויכוח בין שני אנשים או שתי קבוצות על בעלות ברכוש או במשאב, והגמרא מנסה להכריע במחלוקת. כך למשל בסוגיה השנייה מדובר בסירה שהיו רבים עליה שני אנשים. כל אחד מהם אמר שהסירה שייכת לו. אחד מהם פנה לבית הדין וביקש שבית הדין יצווה לתפוס את הסירה או להוציא את הסירה מידי הצד השני. בהעדר ראיות והוכחות לשני הצדדים לזכותם בירושת הנכס, דעתו של רב נחמן היא: כל דאלים גבר - החזק יזכה ברכוש.
=ראו גם=
* אלים
* אלימות
* גבר
* חזק

קטגוריה: ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
=מקור=
* מקורו של הביטוי (בארמית) בתלמוד, והוא מופיע שם בשתי סוגיות: במסכת גיטין, דף ס, ע"ב, ובמסכת בבא בתרא, דף לד, ע"ב. בשני המקרים מדובר בסיטואציות בהן ישנו ויכוח בין שני אנשים או שתי קבוצות על בעלות ברכוש או במשאב, והגמרא מנסה להכריע במחלוקת. כך למשל בסוגיה השנייה מדובר בסירה שהיו רבים עליה שני אנשים. כל אחד מהם אמר שהסירה שייכת לו. אחד מהם פנה לבית הדין וביקש שבית הדין יצווה לתפוס את הסירה או להוציא את הסירה מידי הצד השני. בהעדר ראיות והוכחות לשני הצדדים לזכותם בירושת הנכס, דעתו של רב נחמן היא: כל דאלים גבר - החזק יזכה ברכוש.
=ראו גם=
* אלים
* אלימות
* גבר
* חזק

קטגוריה: ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
שחנ"ש
שַׂחְנָ"שׁ
# שיחת נפש.
=נגזרות=
*שִׂחְנוּשׁ

קטגוריה:ראשי תיבות
=נגזרות=
*שִׂחְנוּשׁ

קטגוריה:ראשי תיבות
חשול
חִשּׁוּל
# תהליך בעיבוד פלסטי של מתכת, שבו גוש מתכת מעוצב בתהליך של לחיצה. כאשר מחממים את המתכת לפני העיבוד, התהליך נקרא חישול חם.
#:* תהליך החישול מתבצע בעזרת תבנית הנקראת טבע.
# אימון והכנה לשם סיגול היכולת להתמודד בהצלחה עם פגיעה עתידית, על פי רוב באמצעות החשפות לתנאים שיש בהם קושי.
#:* "האם כדי להגיע לחישול בעצמות השוק יש להתאמן ללא מגנים?" ([http://forums.walla.co.il/viewtopic.php?f=2911&t=9452070 פורום אגרוף תאילנדי, אתר וואלה!])
#:* המחלה היתה עבורו תקופה קשה, אבל גם נתנה לו חישול רציני.
#:* "אין לדעתי דבר חשוב יותר מכל הבחינות — ואפילו מבחינה מדינית חיצונית — מתגבורת כוחה הפנימי של התנועה וחישול אחדותה." ([http://benyehuda.org/ben_gurion/maaraxa22.html "בעקבות הויכוח"], דוד בן־גוריון)
= גיזרון =
* עברית חדשה משרש ארמי. השוו לאכדית: .
=צירופים=
* חישול חם, חישול קר (1)
=מילים נרדפות=
* התחסנות, חיזוק (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* צרפתית: (1)
=ראו גם=
* יציקה, משיכה עמוקה, ערגול, ריתוך (1)
* נקודת תורפה (2)
=סימוכין=
# 
קטגוריה:מטלורגיה
= גיזרון =
* עברית חדשה משרש ארמי. השוו לאכדית: .
=צירופים=
* חישול חם, חישול קר (1)
=מילים נרדפות=
* התחסנות, חיזוק (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* צרפתית: (1)
=ראו גם=
* יציקה, משיכה עמוקה, ערגול, ריתוך (1)
* נקודת תורפה (2)
=סימוכין=
# 
קטגוריה:מטלורגיה
כתב אשום
כְּתַב אִשּׁוּם
הקראת כתב אישום.
# מסמך שמגישה התביעה לבית המשפט ובו מפורטות העבֵרות שבגינן מועמד הנאשם לדין.
#:* "אדם שיש להעמידו לדין יגיש עליו תובע כתב אישום לבית המשפט" (סעיף 67 לחוק סדר הדין הפלילי)
#:* כתב אישום מכיל את פרטי הנאשם, תיאור העובדות המהוות את העבֵרה, הוראות החיקוק שלפיו מואשם הנאשם ושמות עדי התביעה.
#:* לאחר שהקטגוריה והסנגוריה הגיעו להסדר טיעון, הגיש התובע לבית המשפט כתב אישום מתוקן הכולל עבֵרות קלות בלבד.
=מילים נרדפות=
* גיליון אישום
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, "[https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8188083 בעברית אין פועל ייחודי לסוגיה הבוערת הזאת]". "הארץ", 27 בנובמבר 2019.

קטגוריה:חוק ומשפט
=מילים נרדפות=
* גיליון אישום
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, "[https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8188083 בעברית אין פועל ייחודי לסוגיה הבוערת הזאת]". "הארץ", 27 בנובמבר 2019.

קטגוריה:חוק ומשפט
משפט
מִשְׁפָּט
# הליך חוקי המתנהל לפני בית דין, ומטרתו הכרעה בסכסוכים בין הנצים או קביעה אם אדם אשם בפלילים. 
# כלל החוקים או המצוות.
#** 
# הכרעתו הסופית של בית המשפט; פסק הדין.
# מעשה המאופיין בצדק וביושר. 
# רצף מילים המצטרפות למבנה תחבירי בעל משמעות. 
#:* לכל משפט בעברית יש נושא ונשוא.
#:* נסה לתמצת את דבריך לכמה משפטים בודדים.
# תֵּאוֹרֵמָה; טענה מתמטית הדורשת הוכחה.
#:* הצלחתי להוכיח את המשפט לפיו סכום הזוויות במשולש שווה 180 מעלות.
#:* משפט פיתגורס קובע כי סכום שטחי הריבועים, הבנויים על הניצבים במשולש ישר זווית, שווה לשטח הריבוע הבנוי על היתר.
=גיזרון=
* – פסק דין
 sententia – דעה, נגזרת של sentiō – אחוש, ארגיש.<ref></ref>
=מילים נרדפות=
*דין (1-4)
*חוק (2,3)
*טענה (6)
*פסוק (5)
=ראו גם=
*ביטוי
*כלל
*ניב
*פתגם
=סימוכין=
קטגוריה:חוק ומשפט
=גיזרון=
* – פסק דין
 sententia – דעה, נגזרת של sentiō – אחוש, ארגיש.<ref></ref>
=מילים נרדפות=
*דין (1-4)
*חוק (2,3)
*טענה (6)
*פסוק (5)
=ראו גם=
*ביטוי
*כלל
*ניב
*פתגם
=סימוכין=
קטגוריה:חוק ומשפט
יורש
יוֹרֵשׁ
# מי שמקבל, או מתעתד לקבל, רכוש או תואר עם מות הבעלים המקוריים.
#:* היורש קיבל את ביתו וכספו של המנוח.
#:* "את המלך פקד הדין. אך יורש לו יקום עד עת, כי עלי אדמתו השעין את חרבו שעליה מת." ("הנה תמו יום קרב וערבו", מילים: נתן אלתרמן)
# ממשיך הדרך, חלקים נרחבים בקרב מנהיגי הנצרות עדיין רואים בעצמם כיורשיהם הטבעיים של היהודים .
#:* במאה הראשונה לסה"נ יוסטינוס מרטיר טען שהכנסייה היא יורשת ישראל: "אנחנו, אשר נחצבנו ממעי המשיח, הננו גזע ישראל האמיתי" .
=גזרון=
* מקור המילה במקרא. המשמעות ושורש המילה "יורש" קיימים בשפות שמיות: (ערבית: וַרִתָ' وَرِثَ) ( אוגריתית; ירש; yrţ) , (yrwt בסורית ארמית) (אכדית;יַָארִטֻ :yāritu).
=צירופים=
* יורש עצר
=ראו גם=
* הורשה
* ירושה
* ירש
=לקריאה נוספת=
* Terms Related to the Family in Ugaritic - "yrţ" ;WILFRED G. E. WATSON
=גזרון=
* מקור המילה במקרא. המשמעות ושורש המילה "יורש" קיימים בשפות שמיות: (ערבית: וַרִתָ' وَرِثَ) ( אוגריתית; ירש; yrţ) , (yrwt בסורית ארמית) (אכדית;יַָארִטֻ :yāritu).
=צירופים=
* יורש עצר
=ראו גם=
* הורשה
* ירושה
* ירש
=לקריאה נוספת=
* Terms Related to the Family in Ugaritic - "yrţ" ;WILFRED G. E. WATSON
יצא בשן ועין
יָצָא בְּשֵׁן וָעַיִן
# יצא בהפסד גדול. בקושי רב יצא מן המערכה. 
#:* קבוצת הכדורסל יצאה בשן ועין מהמשחק אתמול.
=מקור=
* שיבוש מליצי של מובנו שב, ב: על פי מצוות התורה אדון שהכה את עבדו וחבל בעינו או בשינו כמו באיברים דומים חייב לשחררו לחפשי, בלשון חז"ל נקרא עבד כזה "יוצא בשן ועין". כלומר משתחרר בעקבות סעיף זה של שן ועין.
=ביטויים קרובים=
* הפסיד את המכנסיים (עממי)
=ביטויים מנוגדים=
* יצא נשכר
* לקח את כל הקופה
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
=מקור=
* שיבוש מליצי של מובנו שב, ב: על פי מצוות התורה אדון שהכה את עבדו וחבל בעינו או בשינו כמו באיברים דומים חייב לשחררו לחפשי, בלשון חז"ל נקרא עבד כזה "יוצא בשן ועין". כלומר משתחרר בעקבות סעיף זה של שן ועין.
=ביטויים קרובים=
* הפסיד את המכנסיים (עממי)
=ביטויים מנוגדים=
* יצא נשכר
* לקח את כל הקופה
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
עשנון
עִשְׁנוּן
עשנון יעיל כאשר למוצר עקומת תקלות בצורת אמבטיה (באיור: העקומה הכחולה).
# שיטה בהדברת מזיקים אשר בה ממלאים חלל בגזים רעילים אשר גורמים למוֹת המזיקים.
# הוצאת מוצר או חלק מהמוצר מתוך פס הייצור לשם ביצוע בדיקות ובקרת איכות, כדי למנוע תקלות ילדות במוצר המוגמר.
#:* תהליך העשנון הנו שימושי כאשר תקלות של מוצר מתנהגות לפי "עקומת האמבטיה" (bathtub curve). במקרה זה, היצרן מבצע עשנון במשך פרק זמן מוגדר מראש, כך שהלקוח מקבל מוצר עם קצב תקלות־ילדות מופחת.
=תרגום=
:#
:#
:#
:#
:#
=ראו גם=
* אמינות
* זמינות
* תחזוקתיות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הנדסה
=תרגום=
:#
:#
:#
:#
:#
=ראו גם=
* אמינות
* זמינות
* תחזוקתיות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:הנדסה
נאשם
נֶאֱשָׁם
# אדם שהועמד לדין פלילי, ונטען נגדו שעבר עבֵרה.
#:* "הדיינים אשר משׂמאל ומימין ראש בית־הדין התנשׂאו מעם כיסאותיהם, והראש הסב פניו אל הנאשם וַישאלהו: ואתה במה תצטדק?" ([http://www.benyehuda.org/perets/hiztadkut_haneesham.html "הצטדקות הנאשם"], י"ל פרץ)
#:* "מיד השליכו אותו במאסר ודנו אותו ביום־מחר לתליה. בתוך־כך נח הרב מכעסו ויך אותו לבו. אמר לפדות את הנאשם בממון רב ולא שמעו לו." ([http://www.benyehuda.org/berdi/miymey_hatalmud_04.html "מימי התלמוד – בחייהם ובמותם"], מיכה יוסף ברדיצ'בסקי)
#:* "בית המשפט רשאי להרשיע נאשם בשל כל אחת מן העבֵרות שאשמתו בהן נתגלתה מן העובדות שהוכחו לפניו, אך לא יענישנו יותר מפעם אחת בשל אותו מעשה." (סע' 186 לחוק סדר הדין הפלילי)
=צירופים=
* ספסל הנאשמים
=מילים נרדפות=
* נתבע
* נקבל
=ראו גם=
* אשמה
* חשוד
* כתב אישום
* משפט
* עבֵרה
* קובלנה
נֶאֱשַׁם
# נטען כלפי אדם שהוא אחראי לעבֵרה על החוק, הועמד לדין.
#:* "עבדו של ינאי המלך נאשם בעון רציחת נפש, ובהיות העבד קנין כסף בעליו, ואם היה נגמר דינו למות היה מזה נזק להמלך, על כן דרש שמעון מאת ינאי לבוא בסנהדרין בתור נתבע, היינו שישמע את פסק הדין על אדות קנין כספו." ([http://www.benyehuda.org/malal/malal_013.html "פעולות נשיאי ישראל בזמן הבית השני"], משה ליב ליליינבלום).
=מילים נרדפות=
* נתבע
* קוטרג
=צירופים=
* ספסל הנאשמים
=מילים נרדפות=
* נתבע
* נקבל
=ראו גם=
* אשמה
* חשוד
* כתב אישום
* משפט
* עבֵרה
* קובלנה
נֶאֱשַׁם
# נטען כלפי אדם שהוא אחראי לעבֵרה על החוק, הועמד לדין.
#:* "עבדו של ינאי המלך נאשם בעון רציחת נפש, ובהיות העבד קנין כסף בעליו, ואם היה נגמר דינו למות היה מזה נזק להמלך, על כן דרש שמעון מאת ינאי לבוא בסנהדרין בתור נתבע, היינו שישמע את פסק הדין על אדות קנין כספו." ([http://www.benyehuda.org/malal/malal_013.html "פעולות נשיאי ישראל בזמן הבית השני"], משה ליב ליליינבלום).
=מילים נרדפות=
* נתבע
* קוטרג
קוף
קוֹף {{משני|א}}
# יונק שוכן עצים מסדרת הפרימטים. הוא אוכל כל, אך רוב המינים צמחוניים.
#:* קופים ידועים בחיבתם לבננות.
=גיזרון=
* מצרית קדומה - גְףְ [https://journals.pan.pl/Content/85558/mainfile.pdf?handler=pdf gf] הוא קוף הסוואנה האפריקאי כיום קרוי 'גונון ירוק'. ראו גם גֲאף [http://www.ancient-egypt.co.uk/transliteration/ancient_egypt_dictionary.pdf gAf].
* סנסקריט בהגיית: קֲאפִּי [http://spokensanskrit.org/index.php?tran_input=कपि&direct=se&script=hk&link=yes&mode=3 कपि] - קוף.
* לא ברור באם מדובר בכינוי פוגעני המתועד בשמו של הכהן הגדול, או שמא תקדים לפנינו ומדובר באדם הזכה להיקרא על שמה של האות ק' : "אליהועיני בן הקוף" ,יש המזהים דמות זו עם בן כיפא כהן-גדול שופטו של ישוע הנצרי, ר"ל: אֶלְיוֹעֵינַיִי בן כייפא.
=צירופים=
* כל קוף בעיני אמו צבי
* כקוף בפני בן אדם
* מעשה קוף בעלמא
* קוף אחרי בן אדם
* לחם הקופים
* אגרוף קוף
=נגזרות=
*קופיף
*קיפוף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרימטים
קוּף {{משני|ב}}
# חור בקצהו הקהה של המחט דרכו מושחל החוט בעת תפירה.
#:* עוביו של קוף הוא בדרך כלל פחות ממילימטר.
# החור שבתוכו מורכבת הקת בכלים כגון גרזן.
#:* הנפח נאלץ להשליך את הקת שהכין משום שלא עברה בקוף הקרדום.
=גיזרון=
* מן צורת האות הפיניקית קוֹף, 20px, כקוף המחט או קרס הדייג. דרך הביטוי הארמי 'פילא דעייל בקופא דמחטא' - פיל שנכנס בקוף המחט.
=צירופים=
* הכניס פיל בקוף המחט
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (הגייה: חֻ'זְם)
*צרפתית: (הגייה: שָׁא)
=ראו גם=
* חור
* מחט
* מקוף
* תפירה
=סימוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הסנסקריט
קוֹף {{משני|א}}
# יונק שוכן עצים מסדרת הפרימטים. הוא אוכל כל, אך רוב המינים צמחוניים.
#:* קופים ידועים בחיבתם לבננות.
=גיזרון=
* מצרית קדומה - גְףְ [https://journals.pan.pl/Content/85558/mainfile.pdf?handler=pdf gf] הוא קוף הסוואנה האפריקאי כיום קרוי 'גונון ירוק'. ראו גם גֲאף [http://www.ancient-egypt.co.uk/transliteration/ancient_egypt_dictionary.pdf gAf].
* סנסקריט בהגיית: קֲאפִּי [http://spokensanskrit.org/index.php?tran_input=कपि&direct=se&script=hk&link=yes&mode=3 कपि] - קוף.
* לא ברור באם מדובר בכינוי פוגעני המתועד בשמו של הכהן הגדול, או שמא תקדים לפנינו ומדובר באדם הזכה להיקרא על שמה של האות ק' : "אליהועיני בן הקוף" ,יש המזהים דמות זו עם בן כיפא כהן-גדול שופטו של ישוע הנצרי, ר"ל: אֶלְיוֹעֵינַיִי בן כייפא.
=צירופים=
* כל קוף בעיני אמו צבי
* כקוף בפני בן אדם
* מעשה קוף בעלמא
* קוף אחרי בן אדם
* לחם הקופים
* אגרוף קוף
=נגזרות=
*קופיף
*קיפוף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרימטים
קוּף {{משני|ב}}
# חור בקצהו הקהה של המחט דרכו מושחל החוט בעת תפירה.
#:* עוביו של קוף הוא בדרך כלל פחות ממילימטר.
# החור שבתוכו מורכבת הקת בכלים כגון גרזן.
#:* הנפח נאלץ להשליך את הקת שהכין משום שלא עברה בקוף הקרדום.
=גיזרון=
* מן צורת האות הפיניקית קוֹף, 20px, כקוף המחט או קרס הדייג. דרך הביטוי הארמי 'פילא דעייל בקופא דמחטא' - פיל שנכנס בקוף המחט.
=צירופים=
* הכניס פיל בקוף המחט
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (הגייה: חֻ'זְם)
*צרפתית: (הגייה: שָׁא)
=ראו גם=
* חור
* מחט
* מקוף
* תפירה
=סימוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הסנסקריט
טמן ידו בצלחת
טָמַן יָדוֹ בַּצַּלַּחַת
# נמנע ממעשה. 
#:* הילד טמן ידו בצלחת כאשר ראה שפוגעים בחברו הטוב.
#:* האב טמן ידו בצלחת על אף שנוכח שבנו אינו מכין את שיעורי הבית.
=מקור=
# מקור הביטוי במקרא: .
בביטוי זה, פירוש המילה צלחת הוא כיס.
=פרשנים מפרשים=
* מצודת דוד: "הנה העצל יתעצל במלאכה וכל היום עוסק באכילה וידיו טמונים בצלחת לקנח התבשיל המתדבק בו והנה סופו שגם אל פיהו לא ישיב ידיו כי לא ימצא מה לאכול ולהשיב אל פיו".
=מילים נרדפות=
* ישב בחיבוק ידיים
* עמד מנגד
= קישורים חיצוניים =
* [https://www.nli.org.il/he/newspapers/kotert/1987/03/11/01/article/14.1?&dliv=none&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1&utm_source=he.wikipedia.org&utm_medium=referral&utm_campaign=%22%D7%91%D7%9E%D7%94+%28%D7%9B%D7%AA%D7%91+%D7%A2%D7%AA%29%22&utm_content=itonut עִבְרִית קָשָׁה שָׂפָה: טומן את ידו בצלחת]

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:פסיכומטרי
=מקור=
# מקור הביטוי במקרא: .
בביטוי זה, פירוש המילה צלחת הוא כיס.
=פרשנים מפרשים=
* מצודת דוד: "הנה העצל יתעצל במלאכה וכל היום עוסק באכילה וידיו טמונים בצלחת לקנח התבשיל המתדבק בו והנה סופו שגם אל פיהו לא ישיב ידיו כי לא ימצא מה לאכול ולהשיב אל פיו".
=מילים נרדפות=
* ישב בחיבוק ידיים
* עמד מנגד
= קישורים חיצוניים =
* [https://www.nli.org.il/he/newspapers/kotert/1987/03/11/01/article/14.1?&dliv=none&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1&utm_source=he.wikipedia.org&utm_medium=referral&utm_campaign=%22%D7%91%D7%9E%D7%94+%28%D7%9B%D7%AA%D7%91+%D7%A2%D7%AA%29%22&utm_content=itonut עִבְרִית קָשָׁה שָׂפָה: טומן את ידו בצלחת]

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:פסיכומטרי
כקלפת השום
כִּקְלִפַּת הַשּׁוּם
# מידה קטנה מאוד. דק מאוד.
#:* .
# דבר שאינו חשוב כלל. חסר ערך.
#:*.
=מקור=
# מקור הניב בלשון חז"ל בשני המובנים.
=ביטויים קרובים=
* כחוט השערה(1)
=ראו גם=
* זוטות

קטגוריה:בכל"ם (מוספית)
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:פסיכומטרי
=מקור=
# מקור הניב בלשון חז"ל בשני המובנים.
=ביטויים קרובים=
* כחוט השערה(1)
=ראו גם=
* זוטות

קטגוריה:בכל"ם (מוספית)
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:פסיכומטרי
של"ג
שֶׁלֶ"ג
# (מבצע) שלום הגליל.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
להג
לַהַג
# אסופה של הבלים, דיבורים נבובים וריקים מתוכן. רצף מילים ומשפטים בניסוח מתיש במסווה של שנינות, חסרי קשר ממשי ביניהם.
#:* השיח הפוליטי מרבה להג אודות צדק חברתי.
#:* משה הוא עסקן מרבה להג ודל מעשים.
# צורת שפה האופיינית לאזור מסוים או לשכבה מסוימת של החברה.
#:* בערבית מדוברת להגים שונים, בלהג המצרי יאמר "אלבי" בעוד שבתימן יאמרו "גלבי".
=גיזרון=
#המילה מופיעה פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
#המילה משותפת גם לערבית: .
=מילים נרדפות=
* גיבוב דברים
* חרטוט (1)
* פטפוט (1) 
* קשקוש (1)
* דיאלקט (2)
* ניב(2)
=ראו גם=
*הגה
*מבטא

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:בלשנות
לַהַג
# אסופה של הבלים, דיבורים נבובים וריקים מתוכן. רצף מילים ומשפטים בניסוח מתיש במסווה של שנינות, חסרי קשר ממשי ביניהם.
#:* השיח הפוליטי מרבה להג אודות צדק חברתי.
#:* משה הוא עסקן מרבה להג ודל מעשים.
# צורת שפה האופיינית לאזור מסוים או לשכבה מסוימת של החברה.
#:* בערבית מדוברת להגים שונים, בלהג המצרי יאמר "אלבי" בעוד שבתימן יאמרו "גלבי".
=גיזרון=
#המילה מופיעה פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל.
#המילה משותפת גם לערבית: .
=מילים נרדפות=
* גיבוב דברים
* חרטוט (1)
* פטפוט (1) 
* קשקוש (1)
* דיאלקט (2)
* ניב(2)
=ראו גם=
*הגה
*מבטא

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:בלשנות
בריתא
בָּרָיְתָא
# מקור תנאי שלא נכלל במשנה, ומובא בתלמוד, בתוספתא או במדרשים.
#:* "ובטוח אני כי יבוא היום ואותם העיקרים המוסריים שהונחו ביסודם של בתי תורתנו, כגון אלה המנויים בברייתא הקצרה והמופלאה, שנקראת פרק "קנין התורה", יעשו לנחלת האנושיות כולה." ([http://www.benyehuda.org/bialik/dvarim10.html "לפתיחת האוניברסיטה העברית"], חיים נחמן ביאליק)
#:* "ואחד מהחבורה שעיני חבריו נשואות לו, מרים קולו ומרצה לפניהם הברייתא דתנו רבנן, ממשיך כל מלה בדחיקה ובדיוק גדול, צולל ומעמיק בה בקמיטת מצח ומעלה מתוכה חידושים ודרשות חריפות." ([http://www.benyehuda.org/mos/may_xanuka.html "מאי חנוכה"], מנדלי מוכר־ספרים)
#:* "הנה מה שמביא את האדם על דרך כלל אל הזהירות, הוא לימוד התורה. והוא מה שאמר רבי פינחס בתחלת הברייתא, תורה מביאה לידי זהירות." ([http://www.benyehuda.org/ramxal/mesilat_yesharim.html "מסילת ישרים"], ר' משה חיים לוצאטו)
=גזרון=
# – חיצונית (קשור לעברית בר 'חוץ ליישוב', ראו גם בר מינן 'חוץ מאיתנו'). משמעות המילה נובעת מקיצור הביטוי בארמית: מתניתא ברייתא 'משנה חיצונית' (מתניתא = משנה,<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_מַתְנִיתָא?lang=he יסטרוב].</ref> בחילופי ש־ת מהאות הפרוטו־שמית ṯ) שמתאר מקור תנאי שהוא חיצוני למשנה.
=ראו גם=
* משנה
* תוספתא
* תלמוד
* תנא
* בר (ג')
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יהדות
=גזרון=
# – חיצונית (קשור לעברית בר 'חוץ ליישוב', ראו גם בר מינן 'חוץ מאיתנו'). משמעות המילה נובעת מקיצור הביטוי בארמית: מתניתא ברייתא 'משנה חיצונית' (מתניתא = משנה,<ref>[http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_מַתְנִיתָא?lang=he יסטרוב].</ref> בחילופי ש־ת מהאות הפרוטו־שמית ṯ) שמתאר מקור תנאי שהוא חיצוני למשנה.
=ראו גם=
* משנה
* תוספתא
* תלמוד
* תנא
* בר (ג')
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יהדות
ירה א (שורש)
השורש י־ר־ה <small>א</small> הוא שורש מורכב השייך גם לגזרת נל"י/ה וגם לגזרת נפ"יו .
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ירה א (שורש)
</noinclude>השורש י־ר־ה <small>א</small> הוא שורש מורכב השייך גם לגזרת נל"י/ה וגם לגזרת נפ"יו .
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ירה א (שורש)
</noinclude>