סדן
סַדָּן
סדן המשמש נפחים בעבודתם
הסדן שבאוזן התיכונה לצד שתי עצמות השמע הנוספות, [[ארכוף ופטיש]]
גזע עץ
אבניים עשויות עץ
# גוש מוצק וגדול המשמש נפחים כמשטח עבודה בעת שהם מכים בחלקי מתכת ומעצבים את צורתם. חלקו העליון שטוח וצדו לרוב מחודד וקעור מעט.
#:* לפני פיתוחן של שיטות הריתוך המתקדמות, הסדן היה כלי העבודה העיקרי של העובדים עם מתכת.
#:* "וְהוֹלֵךְ וְגָדוֹל הַשִּׁיר לַהֲמִית / פַּטִּישִׁים כָּרְעָמִים עַל סַדָּן מִתְפּוֹרְרִים" ([http://benyehuda.org/tchernichowsky/shirey_haadam.html "שִׁירֵי הָאָדָם"], שאול טשרניחובסקי)
# אחת משלוש עצמות השמע הזעירות אשר מצויות באוזן התיכונה.
# גדם עץ, גזע שנכרת.
#:* "בין האילנות, מסדן לחברו, מתוח חבל דק וּפעמים לבנים תלויים עליו" ([http://benyehuda.org/bialik/hagader.html "מֵאֲחוֹרי הַגָּדֵר"], חיים נחמן ביאליק)
# משטח עגול, ככל הנראה עשוי עץ, המסתובב על ציר ומשמש קדרים ליצירת כלי חרס; מעין אבניים.
=גיזרון=
:# שאילה מפרסית: בהתבסס על דמיונה הצורני והסמנטי למילה הפרסית sandan, שפירושה זהה לפירוש הראשון לעיל (כלי נפחים), במהלך המאה התשע־עשרה ובתחילת המאה העשרים סברו מספר חוקרים כי סַדָּן שאולה מפרסית. דעה זו נדחתה באותה עת על־ידי כמה חוקרים אחרים עקב היעדר ראיות מספיקות. עם זאת, מחקרים שנערכו בהמשך הניבו ממצאים התומכים בהשערת השאילה. בראש ובראשונה, מחקר בלשני משווה העלה כי מקבילותיה של סַדָּן בשפות אחרות – (סַדָנָא) בארמית סורית, סַדָּנָא בארמית בבלית, סַדָּנָא בארמית מנדעית, سَنْدَان (סַנְדָאן) בערבית ו־ בפרסית בינונית – מאוחרות ומייצגות שפות מעטות. עובדה זו מעידה על כך שאין מדובר במילה שמית ותיקה ומבוססת אלא בהתפתחות מאוחרת ומוגבלת בתפוצתה. כמו כן, הדעה המקובלת כיום גורסת כי המילים הארמיות המקבילות לסַדָּן שאולות מן המילה הפרסית. אם דעה זו נכונה, רבים הסיכויים כי סַדָּן נשאלה מפרסית, ככל הנראה בתיווכה של הארמית. לבסוף, נתגלה כי בכתב יד פארמה של המשנה מופיעה פעם אחת הצורה סָנְדָּן תחת הצורה סַדָּן. צורה זו עשויה להעיד על נו"ן מקורית (כגון זו שבמילה הפרסית) אשר נבלעה בדל"ת הדגושה.
:# גזירה מהמילה סַד: סַד מציינת במקרא מכשיר עינויים המגביל את תנועתו של אדם, ויש המשערים כי סַדָּן המשנאית נגזרה ממנה על דרך של הוספת הסיומת ־ָן. לפי סברה זו, הדל"ת הדגושה במילה סַדָּן משקפת את התלכדותם של שני העיצורים האחרונים בשורש , שורשה של סַד.
:אף שהכרעה ודאית בין שתי הסברות איננה אפשרית, ולכן אין ניתן להצביע בבירור על שורשה של סַדָּן (ס־ד־נ או ס־ד־ד) ועל דרך תצורתה בעברית (משקל קַטָּל או סַד+ ָן), נראה כי סברת השאילה מן הפרסית מתקבלת יותר על הדעת.
* אכדית בהגיית: שָׂדַנֻ ([http://oracc.museum.upenn.edu/dcclt/sig?%E2%98%A3%40dcclt%25akk-949%3A*%3D%C5%A1ad%C3%A2nu%5Bhaematite%2F%2Fhaematite%5DN%C2%B4N%24%C5%A1ad%C3%A2nu šadânu]) בהוראת מחצב ברזל, אבן חן אדומה . לפיכך הביטוי "בין הפטיש לסדן", מילולית בהוראת: בין הפטיש למחצב או בין הפטיש לאבן החן הנלטשת.
* העצם הזעירה הקרויה סַדָּן מכונה כך מפני שצורתה דומה מאוד לזו של הסדן המשמש נפחים. דמיון זה שימש מקור לשמה של העצם גם בשפות אחרות (למשל באנגלית, שבה העצם קרויה incus, כשמו הלטיני של כלי הנפחים).
=צירופים=
* בין הפטיש לסדן (1)
* סדנא דארעא חד הוא
=מילים נרדפות=
* בול עץ, גדם (3)
* אבניים (4)
=ראו גם=
* נפח
* פטיש
=הערות שוליים=
# Paul de Lagarde, Gesammelte Abhandlungen, p. 67 (1866); חנוך יהודה קאהוט, ספר ערוך השלם, כרך שישי, עמ' 23 (1889); Karl Voller, Beiträge zur Kenntniss der lebenden arabischen Sprache in Aegypten, Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft 50, p. 643 (1896); Immanuel Löw, Lexikalische Miszellen, Zeitschrift für Assyriologie und Vorderasiatische Archäologie 23, p. 289 (1910).
# Wilhelm Bacher, ספר ערוך השלם, Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft 47, p. 504-505 (1896); ברנהרד גייגר, 'סַדָּן', תוספות ערוך השלם (ערך: שמואל קרויס), עמ' 301 (1969).
# Michael Sokoloff, A Syriac Lexicon: A Translation from the Latin, Correction, Expansion, and Update of C. Brockelmann's Lexicon Syriacum, p. 971 (2009).
# Marcus Jastrow, A Dictionary of the Targumim, the Talmud Babli and Yerushalmi, and the Midrashic Literature, p. 957 (1903); Michael Sokoloff, A Dictionary of Jewish Babylonian Aramaic of the Talmudic and Geonic Periods, p. 788 (2002).
# Ethel Stefana Drower & Rudolf Macuch, A Mandaic Dictionary, p. 309 (1963).
# שחזורה המשוער והמקובל של המילה. בפרסית חדשה מצויה سندان (סַנְדָאן/סִנְדָאן). ראו: Francis Joseph Steingass, A Comprehensive Persian-English Dictionary, p. 701 (1963).
# מקורן של שלוש מתוך חמש המקבילות הוא ניב ארמי.
# Claudia A. Ciancaglini, Iranian Loanwords in Syriac, p. 220 (2008); Sokoloff, A Syriac Lexicon, p. 971 (2009); Drower & Macuch, A Mandaic Dictionary, p. 309 (1963); The Comprehensive Aramaic Lexicon, '[http://cal1.cn.huc.edu/oneentry.php?lemma=sdn%20N&cits=all sdn]' (נבדק לאחרונה באוגוסט 2015). כן השוו: Irene Garbell, The Jewish Neo-Aramaic Dialect of Persian Azerbaijan: Linguistic Analysis and Folkloristic Texts, p. 332 (2013).
# אין זה סביר כי מדובר בשאילה מערבית, מפני שמילים ערביות חדרו לעברית רק לאחר תקופת המשנה והחל מימי הביניים, עת החליפה הערבית את הארמית והפכה ללשונם הכתובה והמדוברת של יהודי הארצות המוסלמיות. ראו: Haseeb Shehadeh, Arabic Loanwords in Hebrew, Studia Orientalia 111, p. 327 (2011). לאור הקשרים הרופפים באותה תקופה בין הפרסית לעברית, אף אין זה סביר כי המילה העברית היא זו שחדרה לפרסית. לבסוף, הסיכוי להתפתחות עצמאית של המילה בעברית, אגב הפגנת דמיון צורני וסמנטי גדול כל־כך לזו הפרסית, נראה קלוש בהשוואה להשערת השאילה.
# בניגוד ללשון המקרא המאוחרת, אשר שאלה מילים פרסיות במישרין (לדוגמה, פרדס), בלשון המשנה הדבר נעשה לרוב דרך הארמית ובהשפעתה. ראו: Thamar E. Gindin, Persian Loanwords, Encyclopedia of Hebrew Language and Linguistics (Geoffrey Khan ed., 2015).
# ראו [http://jnul.huji.ac.il/dl/talmud/mishna/showmi1.asp?mishnanum=8&pereknum=001&masecet=04&mnusriptnum=240&p=1&masecetindex=4&perekindex=1&numamud=8&manuscriptindex=8&k= נוסח כתב יד פארמה לכלאיים א, ח].
# משה בר־אשר, מחקרים בלשון חכמים: מבואות ועיוני לשון, עמ' 156 (2009).
# משה צבי סגל, ערך 'סַדָּן', מילון הלשון העברית הישנה והחדשה, כרך ח, עמ' 3967 (מקור, 1980); Jacob Levy, Wörterbuch über die Talmudim und Midraschim, Volume III, p. 479 (1883). השוו: Marcus Jastrow, A Dictionary of the Targumim, the Talmud Babli and Yerushalmi, and the Midrashic Literature, p. 957 (1903); גייגר, 'סַדָּן', בעמ' 301 (1969).
# A. Murtonen, Hebrew in its West Semitic Setting: A Comparative Survey of Non-Masoretic Hebrew Dialects and Traditions, Part 1.Bb, p. 296 (1989). השוו הערך 'סַדָּן' ב[http://maagarim.hebrew-academy.org.il 'מאגרים'], המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית, שבו המילה משויכת לשורשה של סַד. כן ראו בר־אשר, שם, בעמ' 156 (2009).
# ראו משה בר־אשר, תורת הצורות של לשון המשנה: פרקי מבוא ותצורות שם העצם, חלק ראשון, עמ' 1056 (2015). כן השוו יצחק גלוסקא, השפעת הארמית על לשון המשנה (חיבור לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה", אוניברסיטת בר־אילן), עמ' 791-790 (1988).

קטגוריה:כלי עבודהקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:פרסיתקטגוריה:ארמיתקטגוריה:אנטומיהקטגוריה:חלקי הצמח
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הפרסית
=גיזרון=
:# שאילה מפרסית: בהתבסס על דמיונה הצורני והסמנטי למילה הפרסית sandan, שפירושה זהה לפירוש הראשון לעיל (כלי נפחים), במהלך המאה התשע־עשרה ובתחילת המאה העשרים סברו מספר חוקרים כי סַדָּן שאולה מפרסית. דעה זו נדחתה באותה עת על־ידי כמה חוקרים אחרים עקב היעדר ראיות מספיקות. עם זאת, מחקרים שנערכו בהמשך הניבו ממצאים התומכים בהשערת השאילה. בראש ובראשונה, מחקר בלשני משווה העלה כי מקבילותיה של סַדָּן בשפות אחרות – (סַדָנָא) בארמית סורית, סַדָּנָא בארמית בבלית, סַדָּנָא בארמית מנדעית, سَنْدَان (סַנְדָאן) בערבית ו־ בפרסית בינונית – מאוחרות ומייצגות שפות מעטות. עובדה זו מעידה על כך שאין מדובר במילה שמית ותיקה ומבוססת אלא בהתפתחות מאוחרת ומוגבלת בתפוצתה. כמו כן, הדעה המקובלת כיום גורסת כי המילים הארמיות המקבילות לסַדָּן שאולות מן המילה הפרסית. אם דעה זו נכונה, רבים הסיכויים כי סַדָּן נשאלה מפרסית, ככל הנראה בתיווכה של הארמית. לבסוף, נתגלה כי בכתב יד פארמה של המשנה מופיעה פעם אחת הצורה סָנְדָּן תחת הצורה סַדָּן. צורה זו עשויה להעיד על נו"ן מקורית (כגון זו שבמילה הפרסית) אשר נבלעה בדל"ת הדגושה.
:# גזירה מהמילה סַד: סַד מציינת במקרא מכשיר עינויים המגביל את תנועתו של אדם, ויש המשערים כי סַדָּן המשנאית נגזרה ממנה על דרך של הוספת הסיומת ־ָן. לפי סברה זו, הדל"ת הדגושה במילה סַדָּן משקפת את התלכדותם של שני העיצורים האחרונים בשורש , שורשה של סַד.
:אף שהכרעה ודאית בין שתי הסברות איננה אפשרית, ולכן אין ניתן להצביע בבירור על שורשה של סַדָּן (ס־ד־נ או ס־ד־ד) ועל דרך תצורתה בעברית (משקל קַטָּל או סַד+ ָן), נראה כי סברת השאילה מן הפרסית מתקבלת יותר על הדעת.
* אכדית בהגיית: שָׂדַנֻ ([http://oracc.museum.upenn.edu/dcclt/sig?%E2%98%A3%40dcclt%25akk-949%3A*%3D%C5%A1ad%C3%A2nu%5Bhaematite%2F%2Fhaematite%5DN%C2%B4N%24%C5%A1ad%C3%A2nu šadânu]) בהוראת מחצב ברזל, אבן חן אדומה . לפיכך הביטוי "בין הפטיש לסדן", מילולית בהוראת: בין הפטיש למחצב או בין הפטיש לאבן החן הנלטשת.
* העצם הזעירה הקרויה סַדָּן מכונה כך מפני שצורתה דומה מאוד לזו של הסדן המשמש נפחים. דמיון זה שימש מקור לשמה של העצם גם בשפות אחרות (למשל באנגלית, שבה העצם קרויה incus, כשמו הלטיני של כלי הנפחים).
=צירופים=
* בין הפטיש לסדן (1)
* סדנא דארעא חד הוא
=מילים נרדפות=
* בול עץ, גדם (3)
* אבניים (4)
=ראו גם=
* נפח
* פטיש
=הערות שוליים=
# Paul de Lagarde, Gesammelte Abhandlungen, p. 67 (1866); חנוך יהודה קאהוט, ספר ערוך השלם, כרך שישי, עמ' 23 (1889); Karl Voller, Beiträge zur Kenntniss der lebenden arabischen Sprache in Aegypten, Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft 50, p. 643 (1896); Immanuel Löw, Lexikalische Miszellen, Zeitschrift für Assyriologie und Vorderasiatische Archäologie 23, p. 289 (1910).
# Wilhelm Bacher, ספר ערוך השלם, Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft 47, p. 504-505 (1896); ברנהרד גייגר, 'סַדָּן', תוספות ערוך השלם (ערך: שמואל קרויס), עמ' 301 (1969).
# Michael Sokoloff, A Syriac Lexicon: A Translation from the Latin, Correction, Expansion, and Update of C. Brockelmann's Lexicon Syriacum, p. 971 (2009).
# Marcus Jastrow, A Dictionary of the Targumim, the Talmud Babli and Yerushalmi, and the Midrashic Literature, p. 957 (1903); Michael Sokoloff, A Dictionary of Jewish Babylonian Aramaic of the Talmudic and Geonic Periods, p. 788 (2002).
# Ethel Stefana Drower & Rudolf Macuch, A Mandaic Dictionary, p. 309 (1963).
# שחזורה המשוער והמקובל של המילה. בפרסית חדשה מצויה سندان (סַנְדָאן/סִנְדָאן). ראו: Francis Joseph Steingass, A Comprehensive Persian-English Dictionary, p. 701 (1963).
# מקורן של שלוש מתוך חמש המקבילות הוא ניב ארמי.
# Claudia A. Ciancaglini, Iranian Loanwords in Syriac, p. 220 (2008); Sokoloff, A Syriac Lexicon, p. 971 (2009); Drower & Macuch, A Mandaic Dictionary, p. 309 (1963); The Comprehensive Aramaic Lexicon, '[http://cal1.cn.huc.edu/oneentry.php?lemma=sdn%20N&cits=all sdn]' (נבדק לאחרונה באוגוסט 2015). כן השוו: Irene Garbell, The Jewish Neo-Aramaic Dialect of Persian Azerbaijan: Linguistic Analysis and Folkloristic Texts, p. 332 (2013).
# אין זה סביר כי מדובר בשאילה מערבית, מפני שמילים ערביות חדרו לעברית רק לאחר תקופת המשנה והחל מימי הביניים, עת החליפה הערבית את הארמית והפכה ללשונם הכתובה והמדוברת של יהודי הארצות המוסלמיות. ראו: Haseeb Shehadeh, Arabic Loanwords in Hebrew, Studia Orientalia 111, p. 327 (2011). לאור הקשרים הרופפים באותה תקופה בין הפרסית לעברית, אף אין זה סביר כי המילה העברית היא זו שחדרה לפרסית. לבסוף, הסיכוי להתפתחות עצמאית של המילה בעברית, אגב הפגנת דמיון צורני וסמנטי גדול כל־כך לזו הפרסית, נראה קלוש בהשוואה להשערת השאילה.
# בניגוד ללשון המקרא המאוחרת, אשר שאלה מילים פרסיות במישרין (לדוגמה, פרדס), בלשון המשנה הדבר נעשה לרוב דרך הארמית ובהשפעתה. ראו: Thamar E. Gindin, Persian Loanwords, Encyclopedia of Hebrew Language and Linguistics (Geoffrey Khan ed., 2015).
# ראו [http://jnul.huji.ac.il/dl/talmud/mishna/showmi1.asp?mishnanum=8&pereknum=001&masecet=04&mnusriptnum=240&p=1&masecetindex=4&perekindex=1&numamud=8&manuscriptindex=8&k= נוסח כתב יד פארמה לכלאיים א, ח].
# משה בר־אשר, מחקרים בלשון חכמים: מבואות ועיוני לשון, עמ' 156 (2009).
# משה צבי סגל, ערך 'סַדָּן', מילון הלשון העברית הישנה והחדשה, כרך ח, עמ' 3967 (מקור, 1980); Jacob Levy, Wörterbuch über die Talmudim und Midraschim, Volume III, p. 479 (1883). השוו: Marcus Jastrow, A Dictionary of the Targumim, the Talmud Babli and Yerushalmi, and the Midrashic Literature, p. 957 (1903); גייגר, 'סַדָּן', בעמ' 301 (1969).
# A. Murtonen, Hebrew in its West Semitic Setting: A Comparative Survey of Non-Masoretic Hebrew Dialects and Traditions, Part 1.Bb, p. 296 (1989). השוו הערך 'סַדָּן' ב[http://maagarim.hebrew-academy.org.il 'מאגרים'], המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית, שבו המילה משויכת לשורשה של סַד. כן ראו בר־אשר, שם, בעמ' 156 (2009).
# ראו משה בר־אשר, תורת הצורות של לשון המשנה: פרקי מבוא ותצורות שם העצם, חלק ראשון, עמ' 1056 (2015). כן השוו יצחק גלוסקא, השפעת הארמית על לשון המשנה (חיבור לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה", אוניברסיטת בר־אילן), עמ' 791-790 (1988).

קטגוריה:כלי עבודהקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:פרסיתקטגוריה:ארמיתקטגוריה:אנטומיהקטגוריה:חלקי הצמח
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הפרסית