OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
סכום
סְכוּם
# תוצאה של חישוב כמות, מספר המתאר כמות, בעיקר של כסף.
#:*.
#:*סכום התשלום החודשי מחושב על פי משך המשכנתה בשנים ועל פי אחוזי הריבית.
# תוצאה של חיבור מספרים.
#:*סכום שתי צלעות במשולש תמיד גדול מהצלע השלישית.
=גיזרון=
*לשון חז"ל. תרגום המילה מנין, פקודים
=צירופים=
*משחק סכום אפס
=מילים נרדפות=
* סך (ב) (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
סִכּוּם
# חיבור מספרים שתוצאתו סכומם.
#:*בסיכום מספר סופי של מספרים אין חשיבות לסדר חיבור המספרים.
# תיאור, קצר יחסית, של עיקרי דברים שנאמרו, נכתבו או אירעו.
#:*לקראת המבחן הכנתי סיכום של הפרקים שעליהם ניבָּחן.
=גיזרון=
*שם פעולה מן סיכם.
=מילים נרדפות=
*חיבור (1)
*תמצית (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1), ‏ (2)
* ערבית: (2)
סְכוּם
# תוצאה של חישוב כמות, מספר המתאר כמות, בעיקר של כסף.
#:*.
#:*סכום התשלום החודשי מחושב על פי משך המשכנתה בשנים ועל פי אחוזי הריבית.
# תוצאה של חיבור מספרים.
#:*סכום שתי צלעות במשולש תמיד גדול מהצלע השלישית.
=גיזרון=
*לשון חז"ל. תרגום המילה מנין, פקודים
=צירופים=
*משחק סכום אפס
=מילים נרדפות=
* סך (ב) (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
סִכּוּם
# חיבור מספרים שתוצאתו סכומם.
#:*בסיכום מספר סופי של מספרים אין חשיבות לסדר חיבור המספרים.
# תיאור, קצר יחסית, של עיקרי דברים שנאמרו, נכתבו או אירעו.
#:*לקראת המבחן הכנתי סיכום של הפרקים שעליהם ניבָּחן.
=גיזרון=
*שם פעולה מן סיכם.
=מילים נרדפות=
*חיבור (1)
*תמצית (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1), ‏ (2)
* ערבית: (2)
קבל עם ועדה
קֳבָל עַם וְעֵדָה
# באופן פומבי, מול כולם.
#:* "עבר־הירדן, שנתחבב כל כך על תנועתנו בזמן האחרון - לא אעלים כי הצטערתי על שבנאום הפרידה שלך בדרום־אפריקה לא נמנעת מלהכריז עליו קבל עם ועדה. ([http://www.benyehuda.org/arlosoroff/130.html "מכתבים לד"ר חיים וייצמן"], חיים ארלוזורוב)
#:* "וגם חכמי לב נודעים בתבל קמו מהם ויצליחו למשרה וכבוד, להורות דעה קבל עם ולשבת בסוד מחוקקים" ([http://www.benyehuda.org/smolenskin/et_lataat_01.html "עת לטעת"], פרץ סמולנסקין)
#:* "אודה ולא אבוש, כי ירא אנכי להגיד קבל עם; פן אהיה לשחוק בעיני הקוראים" ([http://www.benyehuda.org/levinsky/ir_shel_xaim.html "עיר של חיים"], אלחנן לייב לוינסקי)
=מקור=
# מקור הביטוי במקרא: .
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: ויכהו קבל עם - ומחהי קדם עמא, לעיני העם.
* רד"ק: קבל עם - שתי מלות והוא כמו נגד העם תרגום נגד קבל ות"י קדם עמא.
=מילים נרדפות=
* פרהסיה
* בריש גלי
=ניגודים=
* צנעה
* סתר
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:תואר־הפועל
=מקור=
# מקור הביטוי במקרא: .
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: ויכהו קבל עם - ומחהי קדם עמא, לעיני העם.
* רד"ק: קבל עם - שתי מלות והוא כמו נגד העם תרגום נגד קבל ות"י קדם עמא.
=מילים נרדפות=
* פרהסיה
* בריש גלי
=ניגודים=
* צנעה
* סתר
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:תואר־הפועל
עורבא פרח
עוֹרְבָא פָּרַח
# דבר חסר אחיזה במציאות.
#:* "וכך היו כל יסורי נפשי באותה שנה־ומחצה רק צללים עוברים ודברים שאין בהם ממש. רק עוֹרבא פרח, רק עוֹרבא פרח..." ([http://www.benyehuda.org/berdi/orva.html "עורבא פרח"], מ"י ברדיצ'בסקי)
#:* "עורבא פרח! התדעו לכם, אדוני הקוראים, את פשר המלים האלה? על פי המלים האלה עליכם לדעת כי כל הדברים אשר דברתי עד כה – בחזון דברתים ומלבי בדיתים, ולא היו הדברים האלה מעולם!" ([http://www.benyehuda.org/frischmann/otiot_009.html "סנהדרין גדולה"], דוד פרישמן)
#:* "אני שואלת לשלומך, ואתה משיב לי – עורבא פרח! אני אומרת לך דברים של ממש, ואתה אומר לי דברי־רוח" ([http://www.benyehuda.org/mos/susati.html "סוסתי"], מנדלי מוכר ספרים)
=גיזרון=
* עורב פורח; כנאמר בתלמוד: , ופירש"י: "ראה עורב פורח באויר כלומר השיאו לדבר אחר" (חולין קכד ע"ב).
=ראו גם=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
=גיזרון=
* עורב פורח; כנאמר בתלמוד: , ופירש"י: "ראה עורב פורח באויר כלומר השיאו לדבר אחר" (חולין קכד ע"ב).
=ראו גם=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
גזר דין
גְּזַר דִּין
# החלטת בית משפט הקובעת את עונשו של הנאשם, לאחר שנקבעה אשמתו והוא הורשע.
#:* "בתום הטענות לענין העונש יגזור בית המשפט את דינו של הנאשם; בית המשפט יקרא את גזר הדין בפומבי, יחתום עליו ויסמנו בתאריך קריאתו." (סע' 193 לחוק סדר הדין הפלילי)
# עונש מדיני שמים.
# ויאמר המלך גזרו את הילד החי לשנים ותנו את החצי לאחת ואת החצי לאחת (מלכים א, ג, כה) - פראפזה לגזר דין עם פשרת חלוקה.
=צירופים=
* גזר דין מוות
* גזר את דינו
=ראו גם=
* גזר
* דין
* הוצאה להורג
* הכרעת דין
* עונש
* פסק דין

קטגוריה:חוק ומשפט
=צירופים=
* גזר דין מוות
* גזר את דינו
=ראו גם=
* גזר
* דין
* הוצאה להורג
* הכרעת דין
* עונש
* פסק דין

קטגוריה:חוק ומשפט
קונדיטור
קוֹנְדִיטוֹר
# אופה של מאפים מתוקים, מי שמקצועו הכנת מאכלים מתוקים. 
#:* הקונדיטור של המלון נתן לנו מתכון של שטרודל תפוחי עץ.
=גיזרון=
* ניתן למצוא מקור לשורש המילה במדרש תנחומא לפרשת וישב בקשר ליוסף: "וכל אשר הוא עושה ה' מצליח בידו, היה מוזג לרבו קונדיטין, הוא אומר לו מה מזגת לי, הוא אומר קונדיטין...", במילון ספיר מובא: קונדיטין= מיני עוגות.
* ועד הלשון העברית שהתכנס בירושלים בהשתתפות ביאליק עגנון ילין מיוחס ואחרים קבעו את המילה רַקָּח כתחליף עברי-עדכני לקונדיטור.
* מגרמנית Konditor מלטינית conditor.
=מילים נרדפות=
* מגדנאי (תחדיש האקדמיה ללשון עברית).
=ראו גם=
* נחתום
* קונדיטוריה

קטגוריה:גרמנית
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הגרמנית
=גיזרון=
* ניתן למצוא מקור לשורש המילה במדרש תנחומא לפרשת וישב בקשר ליוסף: "וכל אשר הוא עושה ה' מצליח בידו, היה מוזג לרבו קונדיטין, הוא אומר לו מה מזגת לי, הוא אומר קונדיטין...", במילון ספיר מובא: קונדיטין= מיני עוגות.
* ועד הלשון העברית שהתכנס בירושלים בהשתתפות ביאליק עגנון ילין מיוחס ואחרים קבעו את המילה רַקָּח כתחליף עברי-עדכני לקונדיטור.
* מגרמנית Konditor מלטינית conditor.
=מילים נרדפות=
* מגדנאי (תחדיש האקדמיה ללשון עברית).
=ראו גם=
* נחתום
* קונדיטוריה

קטגוריה:גרמנית
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הגרמנית
מעפיל
מַעְפִּיל
# עולה לארץ ישראל למרות ההגבלות והאיסורים של ממשלת המנדט הבריטי (בשנים 1934 עד 1948).
#:*כחמשים אלף מעפילים השלטון הבריטי גרש מחופי הארץ וכלא במחנות מעצר בקפריסין.
#:*חמש משחתות וספינת סיור אחת שמו מצור על אנית המעפילים 'יציאת אירופה תש"ז'.
=גיזרון=
*לפי לשון חז"ל: המעפילים הם אלה שנאמר עליהם:
=ראו גם=
* העפיל
* העפלה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ציונות
=גיזרון=
*לפי לשון חז"ל: המעפילים הם אלה שנאמר עליהם:
=ראו גם=
* העפיל
* העפלה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ציונות
כעס
כַּעַס [גם כַּעַשׂ]
# רגש חזק המתעורר כשמישהו מוטרד אל מעבר לסף סבילותו.
#:* תסכולו הצטבר במשך ימים ארוכים, עד שלבסוף פרק את כעסו על ידי הטלת כוס הקפה בקיר ושבירת ארון הזכוכית.
=גזרון=
* האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מצא, שבמצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה, בצורת כַּהֵס , "kahes" בהוראת - צמית,אבל,צער .
=נגזרות=
*הכעיס
*התכעס
=מילים נרדפות=
* אנף
* זעם
* חמה
* חרון אף
* עֶבְרָה
* קצף
* רוגז
* זעף
* התרעמות
* שצף
* חרי אף
=מידע נוסף=
בכל המקרא מופיע 'כַּעַס' בסמ"ך, מלבד בספר איוב שמופיע בשׂי"ן, כגון: . יתכן שנכתב כך בכדי לדמותו לעָשׁ, שבשני המופעים (שם ובפרק ה פסוק ב) הכעס מתואר כמכלה ומשחית, בדומה לפעולת העש (וראו גם בגיזרון עשש).
=ראו גם=
* אדישות
* ונדליזם
* כישלון
* עצבנות
* תסכול
=סמוכין=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
כָּעַס
# יצא משלוותו ולפעמים גם הביע בגערה וכדו'.
=צירופים=
*נוח לכעוס
=נגזרות=
*כָּעוּס
*כַּעֲסָן
=מילים נרדפות=
*רָגַז
*התרגז
*התקצף
*חרה אפו
*התרעם
=ראו גם=
*חרק שן
*עכס
כִּעֵס
# גרם לאחר לצער והוציאו משלוותו
=מילים נרדפות=
*הכעיס
*הרגיז
*הקציף
=ראו גם=
*ציער
*קנטר
כַּעַס [גם כַּעַשׂ]
# רגש חזק המתעורר כשמישהו מוטרד אל מעבר לסף סבילותו.
#:* תסכולו הצטבר במשך ימים ארוכים, עד שלבסוף פרק את כעסו על ידי הטלת כוס הקפה בקיר ושבירת ארון הזכוכית.
=גזרון=
* האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מצא, שבמצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה, בצורת כַּהֵס , "kahes" בהוראת - צמית,אבל,צער .
=נגזרות=
*הכעיס
*התכעס
=מילים נרדפות=
* אנף
* זעם
* חמה
* חרון אף
* עֶבְרָה
* קצף
* רוגז
* זעף
* התרעמות
* שצף
* חרי אף
=מידע נוסף=
בכל המקרא מופיע 'כַּעַס' בסמ"ך, מלבד בספר איוב שמופיע בשׂי"ן, כגון: . יתכן שנכתב כך בכדי לדמותו לעָשׁ, שבשני המופעים (שם ובפרק ה פסוק ב) הכעס מתואר כמכלה ומשחית, בדומה לפעולת העש (וראו גם בגיזרון עשש).
=ראו גם=
* אדישות
* ונדליזם
* כישלון
* עצבנות
* תסכול
=סמוכין=
קטגוריה:רגשות
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
כָּעַס
# יצא משלוותו ולפעמים גם הביע בגערה וכדו'.
=צירופים=
*נוח לכעוס
=נגזרות=
*כָּעוּס
*כַּעֲסָן
=מילים נרדפות=
*רָגַז
*התרגז
*התקצף
*חרה אפו
*התרעם
=ראו גם=
*חרק שן
*עכס
כִּעֵס
# גרם לאחר לצער והוציאו משלוותו
=מילים נרדפות=
*הכעיס
*הרגיז
*הקציף
=ראו גם=
*ציער
*קנטר
חקה
חֻקָּה
# קובץ חוקים מכונן הקובע את הכללים שעליהם מושתתת החברה ומוסדותיה.
#:* .
=צירופים=
* חוקת עולם
=מילים נרדפות=
* קונסטיטוציה
=תרגום=
* ספרדית: constitución; Constitución
=ראו גם=
* חוק יסוד
* משפט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
חִקָּה
# התנהג כמו שאדם אחר נוהג; הפגין את גינוני האחר.
#:* בתכנית הטלוויזיה ארץ נהדרת מחקה השחקן טל פרדימן את חברת הכנסת שלי יחימוביץ' באופן גרוטסקי למדי.
= גיזרון =
* במשמע המקורי במקרא, קרוב אל חקק 'חרת, צייר באבן או בחומר אחר', כך המילה מחוקה 'חרות, מצויר' במקרא אנשי-מחוקה הם אנשים הסוגדים לצלמים חקוקים בסלע: שמשמש שם לתיאור של צלמי אדם או בהמה. ממשמע מקראי זה 'דבר (צורת אדם\בהמה) מצויר דומה לדבר האמיתי' התפתח המשמע הנוכחי 'עשה מעשה דומה לאחר'שמופיע כבר במקרא בצורה: 'תתחקה' בהוראת תעקוב:
=נגזרות=
*חֻקָּה (צורת הסביל)
* חיקוי
=תרגום=
* ספרדית: copiar, imitar
*
=ראו גם=
* העתיק
* מעשה קוף
* קוף אחרי בן אדם
=צירופים=
* חוקת עולם
=מילים נרדפות=
* קונסטיטוציה
=תרגום=
* ספרדית: constitución; Constitución
=ראו גם=
* חוק יסוד
* משפט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
חִקָּה
# התנהג כמו שאדם אחר נוהג; הפגין את גינוני האחר.
#:* בתכנית הטלוויזיה ארץ נהדרת מחקה השחקן טל פרדימן את חברת הכנסת שלי יחימוביץ' באופן גרוטסקי למדי.
= גיזרון =
* במשמע המקורי במקרא, קרוב אל חקק 'חרת, צייר באבן או בחומר אחר', כך המילה מחוקה 'חרות, מצויר' במקרא אנשי-מחוקה הם אנשים הסוגדים לצלמים חקוקים בסלע: שמשמש שם לתיאור של צלמי אדם או בהמה. ממשמע מקראי זה 'דבר (צורת אדם\בהמה) מצויר דומה לדבר האמיתי' התפתח המשמע הנוכחי 'עשה מעשה דומה לאחר'שמופיע כבר במקרא בצורה: 'תתחקה' בהוראת תעקוב:
=נגזרות=
*חֻקָּה (צורת הסביל)
* חיקוי
=תרגום=
* ספרדית: copiar, imitar
*
=ראו גם=
* העתיק
* מעשה קוף
* קוף אחרי בן אדם
זג
זַג
# קליפת פרי <small>(ובייחוד קליפת הענב)</small>.
#:* יואב המשועמם קילף את כל זגי האשכול.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל.
*בארמית שומרונית [https://books.google.co.il/books?id=6K-9CwAAQBAJ&pg=PA257&lpg=PA257&dq=%D7%97%D7%95%D7%A8+%D7%91%D7%94%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%AA+%D7%9C%D7%91%D7%9F&source=bl&ots=oB_VQjBnMw&sig=ACfU3U03haak35JhaVlU161QVJ7s4RGcPA&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwiOz_LmgKrpAhXs8OAKHREDBd8Q6AEwEHoECAcQAQ#v=onepage&q=%D7%97%D7%95%D7%A8%20%D7%91%D7%94%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%AA%20%D7%9C%D7%91%D7%9F&f=false זגי] - בהוראת טהור,צלול. נגזרת של זך.
=ראו גם=
* קליפה

קטגוריה:חלקי הצמח
קטגוריה:הגפן
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
זַג
# קליפת פרי <small>(ובייחוד קליפת הענב)</small>.
#:* יואב המשועמם קילף את כל זגי האשכול.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל.
*בארמית שומרונית [https://books.google.co.il/books?id=6K-9CwAAQBAJ&pg=PA257&lpg=PA257&dq=%D7%97%D7%95%D7%A8+%D7%91%D7%94%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%AA+%D7%9C%D7%91%D7%9F&source=bl&ots=oB_VQjBnMw&sig=ACfU3U03haak35JhaVlU161QVJ7s4RGcPA&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwiOz_LmgKrpAhXs8OAKHREDBd8Q6AEwEHoECAcQAQ#v=onepage&q=%D7%97%D7%95%D7%A8%20%D7%91%D7%94%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%AA%20%D7%9C%D7%91%D7%9F&f=false זגי] - בהוראת טהור,צלול. נגזרת של זך.
=ראו גם=
* קליפה

קטגוריה:חלקי הצמח
קטגוריה:הגפן
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חץ
חֵץ
# מוט קל שבקצהו יש חוד, שנועד להיות נורה.
# סמל המורכב מקו המורה על כיוון. 
#:* סע ישר עד הצומת ושם פנה בכיוון החץ.
# שם פרטי לזכר.
=גזרון=
*היקרויות ראשונות של המילה מופיעים ב"אגדת אקהת" הכנענית -בשפה אוגריתית .ציטוט: "bʾl ḥṣ ršp" ="בעל חץ אש" (רשף).
*השוו געז [https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%92%8D%8F%F0%92%84%A9%F0%92%8D%A3%F0%92%85%94 : ኀጺን חצין] בהוראת כלי ברזל.
=הרחבה=
# בעולם הקדום חצים סמלו ניצחון על אויב מר ,מלכם של השבט המנצח היה מסמל זאת ביריית שלושה חיצים לכיוון שטחי אדמת המנוצחים.
#*
::* ,גם כאן מסמל החץ את נצחון השבטים השמים-ישראלים שמדרום - לאוייב הארמי.
=צירופים=
* חץ וקשת
* חץ שנון
* כחץ מקשת
* ראש חץ
=ראו גם=
* אשפה
* וקטור
* ירי
* קשת
* תמרור
=לקריאה נוספת=
*G. Johannes Botterweck ,Helmer Ringgren‏, Heinz-Josef Fabry‏ , 1986 , "theological o.t.o testament" =ראה ערך: " ḥṣ "
=קישורים חיצוניים=
* [http://ancienthebrewinscriptions.blogspot.com/2019/02/ המילה "חץ" בממצאי ארכיאולוגיה.]

קטגוריה:כלי נשק
קטגוריה:סמלים
קטגוריה:שמות
=גזרון=
*היקרויות ראשונות של המילה מופיעים ב"אגדת אקהת" הכנענית -בשפה אוגריתית .ציטוט: "bʾl ḥṣ ršp" ="בעל חץ אש" (רשף).
*השוו געז [https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%92%8D%8F%F0%92%84%A9%F0%92%8D%A3%F0%92%85%94 : ኀጺን חצין] בהוראת כלי ברזל.
=הרחבה=
# בעולם הקדום חצים סמלו ניצחון על אויב מר ,מלכם של השבט המנצח היה מסמל זאת ביריית שלושה חיצים לכיוון שטחי אדמת המנוצחים.
#*
::* ,גם כאן מסמל החץ את נצחון השבטים השמים-ישראלים שמדרום - לאוייב הארמי.
=צירופים=
* חץ וקשת
* חץ שנון
* כחץ מקשת
* ראש חץ
=ראו גם=
* אשפה
* וקטור
* ירי
* קשת
* תמרור
=לקריאה נוספת=
*G. Johannes Botterweck ,Helmer Ringgren‏, Heinz-Josef Fabry‏ , 1986 , "theological o.t.o testament" =ראה ערך: " ḥṣ "
=קישורים חיצוניים=
* [http://ancienthebrewinscriptions.blogspot.com/2019/02/ המילה "חץ" בממצאי ארכיאולוגיה.]

קטגוריה:כלי נשק
קטגוריה:סמלים
קטגוריה:שמות
מאפליה
מַאְפֵּלְיָה
# עלטה, חשכה כבדה.
#:* "אבל העיר שנשא בה אשה, עמדה על הגבול בין ארץ־מאפליה ובין ארץ אשכנז הנאורה" ([http://www.benyehuda.org/berdi/menushak.html "המנושק"], מיכה יוסף ברדיצ'בסקי)
=גיזרון=
# המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא: . פירושה המקורי היה כנראה "חשכת ה'" וכך היא קיבלה משמעות של חשכה כבדה. שם־עצם יחידאי אחר שבו קיימת הסיומת התאופורית יָה הוא שלהבתיה. במאמרו "בעקבות הלשון והספר פרק ח'" מוסר קוטשר כי בקרב מעתיקי המקרא הקדמונים התעוררה השאלה האם יש להעתיק את המילה כשני תיבות בצורת: "מאפל-יה" ,לבסוף הוחלט כמופיע לעיל "מאפליה" כ-תיבה אחת.
=פרשנים מפרשים=
* מצודת ציון: "מלשון אופל וחושך וכשבא להגדיל הדבר סומכו למלת יה".
* רד"ק: "מאפליה מלה אחת, בשוא הלמ"ד ונקודתם מחלוקת בין הספרי'. יש ספרים שנקוד' מַאְפל' המ"ם בפתח והאל"ף בשוא, ויש ספרי' שנקוד בהם מְאַפּליה המ"ם בשוא והאל"ף בפתח והפ"א דגושה. ופירוש ארץ אפל, ולהגדיל האפל סמך אותו למלת י"ה".
* רש"י: "ל' חושך".
=מובאות נוספות=
* "סבלתי כל יסורי שאול, כל מתי עולם קמו ויכתרוני… שדים, לצים ורוחות מאפליה הדריכוני מנוחה, עד כי התעלפתי…" ([http://www.benyehuda.org/perets/lel_zvaah.html "ליל זוועה"], יצחק לייבוש פרץ)
* "כי אשוב לתור בימי העבר, אשר כולם גלוים לי, אראה אך מאפליה" ([http://www.benyehuda.org/maneh/082.html "פרורים"], מרדכי צבי מאנה)
=מילים נרדפות=
* אופל
* חושך מצרים 
* עלטה
* צלמוות
=ניגודים=
* אור
* זיו
* נגוהה
=ראו גם=
* חושך

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
# המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא: . פירושה המקורי היה כנראה "חשכת ה'" וכך היא קיבלה משמעות של חשכה כבדה. שם־עצם יחידאי אחר שבו קיימת הסיומת התאופורית יָה הוא שלהבתיה. במאמרו "בעקבות הלשון והספר פרק ח'" מוסר קוטשר כי בקרב מעתיקי המקרא הקדמונים התעוררה השאלה האם יש להעתיק את המילה כשני תיבות בצורת: "מאפל-יה" ,לבסוף הוחלט כמופיע לעיל "מאפליה" כ-תיבה אחת.
=פרשנים מפרשים=
* מצודת ציון: "מלשון אופל וחושך וכשבא להגדיל הדבר סומכו למלת יה".
* רד"ק: "מאפליה מלה אחת, בשוא הלמ"ד ונקודתם מחלוקת בין הספרי'. יש ספרים שנקוד' מַאְפל' המ"ם בפתח והאל"ף בשוא, ויש ספרי' שנקוד בהם מְאַפּליה המ"ם בשוא והאל"ף בפתח והפ"א דגושה. ופירוש ארץ אפל, ולהגדיל האפל סמך אותו למלת י"ה".
* רש"י: "ל' חושך".
=מובאות נוספות=
* "סבלתי כל יסורי שאול, כל מתי עולם קמו ויכתרוני… שדים, לצים ורוחות מאפליה הדריכוני מנוחה, עד כי התעלפתי…" ([http://www.benyehuda.org/perets/lel_zvaah.html "ליל זוועה"], יצחק לייבוש פרץ)
* "כי אשוב לתור בימי העבר, אשר כולם גלוים לי, אראה אך מאפליה" ([http://www.benyehuda.org/maneh/082.html "פרורים"], מרדכי צבי מאנה)
=מילים נרדפות=
* אופל
* חושך מצרים 
* עלטה
* צלמוות
=ניגודים=
* אור
* זיו
* נגוהה
=ראו גם=
* חושך

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אצבע
אֶצְבַּע
מיכלאנג'לו, "בריאת האדם", שבו נראית אצבע אלוהים מושטת לעבר אצבעו של אדם.]]
האצבע המורה.
שמות אצבעות היד בעברית
# כל אחד מן האיברים המוארכים בכף היד והרגל. לפעמים משתמשים במילה לציון האצבע הסמוכה לאגודל בלבד (קרויה גם האצבע המורה).
#:* הפניתי אליו אצבע מאשימה אף על פי שהוא לא היה האחראי.
#:* כשהייתי ילד הצמדתי את אצבעותיי לזגוגית רק כדי שאוכל לראות את הטביעות שהותירו.
#<small>ארכאי,</small> יחידת מידה לציון מה שרחב כאצבע.
# עצם שצורתו כאצבע – רצועה דקה אך ארוכה.
=גיזרון=
* המילה נוצרה בצירוף אל"ף פרוסתטית לבסיס צ־ב־ע. היא משותפת לשפות רבות: (אוגריתית: "אֻצבעת"), (ערבית דרומית), إِصْبَع (אִצְבַּע, ערבית), (אתיופית), אֶצְבָּע* (ארמית מקראית), (אכדית), (מצרית), (קופטית).
=נגזרות=
*אצבוע
*אצבעון
=תרגום=
איבר בגוף:
=מידע נוסף=
* בלשון הדיבור ההטעמה המקובלת היא מלעיל (etsba). שגיאה דומה ישנה במספר מילים מלרעיות המסתיימות באות עי"ן, כגון: כובע, ארבע, קרקע.
=ראו גם=
*הצבעה
*יד
*כף
=קישורים חיצוניים=
* "[http://www.daat.ac.il/daat/ktav_et/maamar.asp?ktavet=1&id=858 אצבעות לי יש]" מאת יעקב עציון, על שמות האצבעות בעברית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיהקטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטיתקטגוריה:יחידות מידהקטגוריה:אצבעות
=גיזרון=
* המילה נוצרה בצירוף אל"ף פרוסתטית לבסיס צ־ב־ע. היא משותפת לשפות רבות: (אוגריתית: "אֻצבעת"), (ערבית דרומית), إِصْبَع (אִצְבַּע, ערבית), (אתיופית), אֶצְבָּע* (ארמית מקראית), (אכדית), (מצרית), (קופטית).
=נגזרות=
*אצבוע
*אצבעון
=תרגום=
איבר בגוף:
=מידע נוסף=
* בלשון הדיבור ההטעמה המקובלת היא מלעיל (etsba). שגיאה דומה ישנה במספר מילים מלרעיות המסתיימות באות עי"ן, כגון: כובע, ארבע, קרקע.
=ראו גם=
*הצבעה
*יד
*כף
=קישורים חיצוניים=
* "[http://www.daat.ac.il/daat/ktav_et/maamar.asp?ktavet=1&id=858 אצבעות לי יש]" מאת יעקב עציון, על שמות האצבעות בעברית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיהקטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטיתקטגוריה:יחידות מידהקטגוריה:אצבעות
שלושער
שְׁלוֹשַׁעַר
# <small>ספורט</small> מצב בו שחקן מבקיע שלושה שערים במשחק בודד.
#:* ליונל מסי כבש שלושער במשחק הסופר־קלאסיקו.
#:* הוא השלים את השלושער הראשון בקריירה במספרת מרהיבה.
=ראו גם=
* גול
* צמד
* שלישייה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ספורט
=ראו גם=
* גול
* צמד
* שלישייה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ספורט
כלאחר יד
כִּלְאַחַר יָד
# בזמן עשיית-דבר אחר, כבדרך אגב, ללא מאמץ, ללא השקעה, ללא שיקול דעת.
#:* כותבים כלאחר יד, ללא בדיקה מעמיקה.
#:* אין לבטל חוקים כלאחר יד, כשם שאין לחוקק חוקים חדשים כלאחר יד.
=גיזרון=
# בלשון חז"ל לענין איסור מלאכה בשבת. עשית מלאכה באחורי היד, כלומר שלא בדרך שהמלאכה נעשית בדרך כלל. (מחמר כלאחר יד גם כן; שאיסור מהתורה אין כאן, איסור מדרבנן מכל מקום יש).
=ראו גם=
*כלאחר פה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
=גיזרון=
# בלשון חז"ל לענין איסור מלאכה בשבת. עשית מלאכה באחורי היד, כלומר שלא בדרך שהמלאכה נעשית בדרך כלל. (מחמר כלאחר יד גם כן; שאיסור מהתורה אין כאן, איסור מדרבנן מכל מקום יש).
=ראו גם=
*כלאחר פה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
צבע ב (שורש)
השורש צ־ב־ע <small>ב</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=גיזרון=
* נגזר משם העצם אֶצְבַּע.

קטגוריה:צבע ב (שורש)השורש צ־ב־ע <small>ב</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=גיזרון=
* נגזר משם העצם אֶצְבַּע.

קטגוריה:צבע ב (שורש)
קנאה
קִנְאָה
אישה מקנאת לאהובהּ.
# התייחסות רגשית שלילית של פרט לאחר כבעלים של טובין נתפש כבעל ערך חיובי. מצוקה וכעס עצמי שאדם חש כאשר הוא מרגיש נחות לעומת זולתו והנו בעל רצון לשפר את מעמדו (להבדיל מקיפוח, כאשר הזולת הנו קבוצה גדולה והאדם הוא חלק מתוך מיעוט).
#:* במשך עבודתו במוסך לעתים חש קנאה בבעליהן של המכוניות הנוצצות אשר הגיעו לתיקון. 
# כעס שאדם חש כלפי זולתו בעקבות דבר הנמצא בבעלות הזולת (רכוש, מעלה או בן זוג). במקרה זה, המקנא מרגיש כשווה ביכולותיו למושא קנאתו, אך מצר על דבר מה אשר הזדמן דווקא לאחר.
#:* אף על פי שהיה זה הוא אשר נפרד מחברתו, חש קנאה כאשר החלה לצאת עם אחרים.
# דבקות עזה בדבר שהנו אהוב או בעל חשיבות עליונה לאדם מסוים.
#:* לחברי מתתיהו קנאה עזה לשערו, הוא מקפיד לטפחו ואינו מרשה לאיש לגעת בו. 
<!--
=גיזרון=
# כאן יש לכתוב אטימולוגיה.
משהו שקשור לקין?-->
=צירופים=
* קנאת אחים
* קנאת סופרים
* קנאת פין
=מילים נרדפות=
* צרות עין (2)
* קנאה בין שוים (2)
* קנאה חיצונית (2)
* קנאה פנימית (1)
=ראו גם=
* הדשא של השכן ירוק יותר
* חטא קדמון
* כעס
* עצב
* פחד
* קנאים
* שבעת החטאים
* שמחה לאיד
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
=גיזרון=
# כאן יש לכתוב אטימולוגיה.
משהו שקשור לקין?-->
=צירופים=
* קנאת אחים
* קנאת סופרים
* קנאת פין
=מילים נרדפות=
* צרות עין (2)
* קנאה בין שוים (2)
* קנאה חיצונית (2)
* קנאה פנימית (1)
=ראו גם=
* הדשא של השכן ירוק יותר
* חטא קדמון
* כעס
* עצב
* פחד
* קנאים
* שבעת החטאים
* שמחה לאיד
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
אופנוע
אוֹפַנּוֹעַ
# כלי־רכב מנועי בעל שניים או שלושה גלגלים המשמש לרוב להסעת נוסע אחד או שניים. בכדי להסיע נוסע נוסף מחברים לצד האופנוע עגלה צדית המכונה "סירה".
#:* בסוף המאה ה־19 הומצא האופנוע בעל מנוע הבערה הפנימית.
#:* הנסיעה לשם אורכת כמחצית השעה באופנוע.
=גיזרון=
* motorcycle.
=צירופים=
*אופנוע חשמלי
*אופנוע ים
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: דַרָּאגַ'ה נָארִיַּה)
=ראו גם=
* אופניים
* וספה
* טוסטוס
* מכונית
* קטנוע
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:כלי רכב
קטגוריה:הלחם בסיסים
=גיזרון=
* motorcycle.
=צירופים=
*אופנוע חשמלי
*אופנוע ים
=תרגום=
*ערבית: (הגייה: דַרָּאגַ'ה נָארִיַּה)
=ראו גם=
* אופניים
* וספה
* טוסטוס
* מכונית
* קטנוע
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:כלי רכב
קטגוריה:הלחם בסיסים
תקדים
תַּקְדִּים
# התנהגות או החלטה שנעשו בפעם הראשונה שיש בהם כדי להוות סטנדרט התנהגות לעתיד.
#:* בעל המפעל סירב להעניק העלאה לעובד מחשש שמא הדבר יהווה תקדים, שיאלץ אותו לתת העלאה דומה לכל עובדיו. 
#:* "כיון שאין הדבר לגמרי פשוט, והואיל ומצינו כבר תקדים לפישור בין הדעות... דעתי, שיעשו כך גם בתענית זה" (שו"ת היכל יצחק, או"ח, סימן סב) 
#:* "לא נוכל עתה להסכים ליצירת תקדים חדש, שעלולים אחר כך להשתמש בו לרעתנו." ([http://www.benyehuda.org/arlosoroff/jj_jun1932.html "יומן ירושלים"], חיים ארלוזורוב)
# הלכה שפסק בית משפט ומחייבת או מנחה מאז את בתי המשפט בהחלטותיהם במקרים דומים.
#:* פסיקתו של בית המשפט העליון מהווה תקדים מחייב לגבי כל בתי המשפט בדרגות שמתחתיו, אך פסיקתו של בית המשפט המחוזי מהווה רק תקדים מנחה.
#:* "הפסיקה האנגלית, אף שאין בה עוד בשבילנו כוח של תקדים מחייב , משקל רב, ולעתים אולי גם מכריע, נודע לה לענין פרשנותן של פקודות מנדטוריות שהועתקו מן החוק האנגלי או שצמחו על רקע הפסיקה האנגלית..." (השופט חיים כהן, ד"נ 29/69)
=צירופים=
* חסר תקדים
=מילים נרדפות=
* בניין אב
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: סָאבִקַה)
=ראו גם=
* אבטיפוס
* אסמכתה
* דוגמה
* הלכה
* ראיה
=צירופים=
* חסר תקדים
=מילים נרדפות=
* בניין אב
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: סָאבִקַה)
=ראו גם=
* אבטיפוס
* אסמכתה
* דוגמה
* הלכה
* ראיה
חסר תקדים
חֲסַר תַּקְדִּים
# שלא היה כדוגמתו, דבר הנעשה בפעם הראשונה.
#:* אכן, העונש שהוטל על הנאשם הוא ללא ספק עונש חמור מאוד, אלא שאין זה עונש חסר תקדים.
#:* העירייה הגיעה למשבר כלכלי חסר תקדים שגבל בפשיטת רגל.
#:* בצעד חסר תקדים התפטר נשיא המדינה מתפקידו.
=ניגודים=
* רגיל
* שכיח
=ראו גם=
* חסר
* תקדים
=ניגודים=
* רגיל
* שכיח
=ראו גם=
* חסר
* תקדים
אליבי
אָלִיבִּי
# טענה של חשוד או נאשם כי היה במקום אחר בעת ביצוע העבֵרה, ויש לו הוכחה לכך.
#:* בתחילת המשפט על בית המשפט להסביר לנאשם שאם ברצונו לטעון טענת אליבי עליו לעשות כן מיד, וכי אם הנאשם יימנע מעשות כן, הוא לא יהיה רשאי להביא ראיות כדי להוכיח את הטענה, אלא ברשות בית המשפט.
=גיזרון=
* alibi, במקום אחר. 
*תחילית המילה מגיעה מלשון קדם אינדו-ארופית ◄ h₂el ; מֶעבֶר ,אחֶר ◄ ליוונית עתיקה: אֲלוֹס , ἄλλος ◄ ללטינית: alibi, במקום אחר.
שורש המילה נפוץ בלשונות אירופה השונות.
=ניגודים=
* קורפוס דליקטי
=ראו גם=
* אמתלה
* הוכחה
* משפט
* תירוץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
=גיזרון=
* alibi, במקום אחר. 
*תחילית המילה מגיעה מלשון קדם אינדו-ארופית ◄ h₂el ; מֶעבֶר ,אחֶר ◄ ליוונית עתיקה: אֲלוֹס , ἄλλος ◄ ללטינית: alibi, במקום אחר.
שורש המילה נפוץ בלשונות אירופה השונות.
=ניגודים=
* קורפוס דליקטי
=ראו גם=
* אמתלה
* הוכחה
* משפט
* תירוץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
פשיטת רגל
פְּשִׁיטַת רֶגֶל
# מצב משפטי שבו אדם חסר יכולת לפרוע את חובותיו לנושיו.
#:* "ולפ"ז הדינים שקבעה המלוכה לאם אחד ירד מנכסיו ואין בכחו לנהל עסק שלו שקורין פשיטת רגל (בענקראט) והוא בע"ח [בעל חוב] להרבה אנשים, שימנו ועד של ג' אנשים לחלק המעות בעין וכל הנכסים לכל בע"ח לפי סך המעות שחייבין לו" (שו"ת אגרות משה, חלק חו"מ ב, סימן סב)
# מפלה, כישלון.
=גיזרון=
*שם פעולה מן פשט את הרגל המשנאי.
=מילים נרדפות=
* התרוששות
* חדלות פירעון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
=גיזרון=
*שם פעולה מן פשט את הרגל המשנאי.
=מילים נרדפות=
* התרוששות
* חדלות פירעון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
עמאי
עַמַּאי
# מאמין שאינו איש כמורה מוסמך או חבר במסדר נזירים.
#:* העמאים הם חברים מלאים בכנסייה ושותפים מלאים במטרת הכנסייה של התקדשות.
#:* במאה ה־2 נוסדו מספר ארגוני עמאים למטרות שונות.
=גיזרון=
* את המילה "עמאי" כתרגום של המושג הנוצרי המציא האח יוחנן, ממקימי הקהילה הקתולית דוברת העברית. הוא התבסס על כך שברוב השפות האירופיות המילה המתארת את המושג נגזרת מהמילה הלטינית "לאיקוּס" (laicus), שמקורה במילה היוונית לאיקוֹס () – "של העם" שנגזרה מהמילה "לאוֹס" () – "עם". באנגלית למשל מכונה גבר עמאי Layman, וכלל המאמינים שאינם אנשי כמורה קרויים Laity.<BR>למילה "עמאי" אין מעמד רשמי, והאקדמיה ללשון העברית לא דנה בנושא, אבל נעשה בה שימוש בספרים העוסקים בנצרות.
=ניגודים=
* כומר
* נזיר
=ראו גם=
* הדיוט
* עממי
=גיזרון=
* את המילה "עמאי" כתרגום של המושג הנוצרי המציא האח יוחנן, ממקימי הקהילה הקתולית דוברת העברית. הוא התבסס על כך שברוב השפות האירופיות המילה המתארת את המושג נגזרת מהמילה הלטינית "לאיקוּס" (laicus), שמקורה במילה היוונית לאיקוֹס () – "של העם" שנגזרה מהמילה "לאוֹס" () – "עם". באנגלית למשל מכונה גבר עמאי Layman, וכלל המאמינים שאינם אנשי כמורה קרויים Laity.<BR>למילה "עמאי" אין מעמד רשמי, והאקדמיה ללשון העברית לא דנה בנושא, אבל נעשה בה שימוש בספרים העוסקים בנצרות.
=ניגודים=
* כומר
* נזיר
=ראו גם=
* הדיוט
* עממי
בור
בּוֹר {{משני|א}}
# גומחה עמוקה באדמה, מעשה ידי הטבע או שנחצבה בידי אדם.
# בור מים.
# בית אסורים, כלא.
# קבר
=גזרון=
* (3:)בור בהוראת "כלא" יכל היה להווצר רק לאחר תום התקופה הישראלית בהרי ישראל, כשבורות מים רבים שהיו נפוצות מקדם נזנחו והתרוקנו עד שנותר רק חלל המתאים לאחסון או כליאה. המושג בור בהוראת בית סוהר משוייך לתקופה המצרית שבספרים: בראשית ושמות
=מילים נרדפות=
* באר (2)
* דות 
* שוחה (1)
=תרגום=
# 
# 
# 
*#
*#
*#
*#
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוות
בּוֹר {{משני|ב}}
# יסוד כימי (Boron) ממשפחת המתכות למחצה. מספרו האטומי הוא 5 וסימולו הכימי הוא B.
#:* מי בור הם תמיסה מימית של חומצה בורית ומשמשים לחיטוי.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
בּוּר
# שטח אדמה שאינו מעובד.
# אדם ריק מידע, שלא למד.
=גיזרון=
* לשון חז"ל מארמית [במקור: "לשמיר ולשית יהיה].
=צירופים=
*שדה בור
*אדמת בור
*בור ועם הארץ

*אין הבור ירא חטא
=תרגום=
# 
# 
*#
*#
=ראו גם=
* הביר 

קטגוריה:לשון חז"ל
=גזרון=
* (3:)בור בהוראת "כלא" יכל היה להווצר רק לאחר תום התקופה הישראלית בהרי ישראל, כשבורות מים רבים שהיו נפוצות מקדם נזנחו והתרוקנו עד שנותר רק חלל המתאים לאחסון או כליאה. המושג בור בהוראת בית סוהר משוייך לתקופה המצרית שבספרים: בראשית ושמות
=מילים נרדפות=
* באר (2)
* דות 
* שוחה (1)
=תרגום=
# 
# 
# 
*#
*#
*#
*#
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוות
בּוֹר {{משני|ב}}
# יסוד כימי (Boron) ממשפחת המתכות למחצה. מספרו האטומי הוא 5 וסימולו הכימי הוא B.
#:* מי בור הם תמיסה מימית של חומצה בורית ומשמשים לחיטוי.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
בּוּר
# שטח אדמה שאינו מעובד.
# אדם ריק מידע, שלא למד.
=גיזרון=
* לשון חז"ל מארמית [במקור: "לשמיר ולשית יהיה].
=צירופים=
*שדה בור
*אדמת בור
*בור ועם הארץ

*אין הבור ירא חטא
=תרגום=
# 
# 
*#
*#
=ראו גם=
* הביר 

קטגוריה:לשון חז"ל
אמפיתאטרון
אַמְפִיתֵאַטְרוֹן
אמפיתאטרון בורונה
# תאטרון שצורתו עיגול שלם. אמפיתאטראות נבנו לראשונה בתקופת האמפריה הרומית והתבססו על מבנה התאטרון של יוון העתיקה.
# כל מקום מושב עבור קהל במבנה מעגלי פתוח.
=גיזרון=
* "מסביב לשני הצדדים" + - "תאטרון".
=צירופים=
* אמפיתאטרון טבעי
=ראו גם=
* במה
* גלדיאטור
* קולוסיאום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תאטרון
קטגוריה:אדריכלות
=גיזרון=
* "מסביב לשני הצדדים" + - "תאטרון".
=צירופים=
* אמפיתאטרון טבעי
=ראו גם=
* במה
* גלדיאטור
* קולוסיאום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תאטרון
קטגוריה:אדריכלות
אחז
אָחַז
# החזיק, תפש.
# השתלט על-.
# שם פרטי.
#:* מדרש רבה: למה נקרא שמו אחז שאחז בתי כנסיות ובתי מדרשות (רות א, ז) מלשון אחיזה וסגירה.
=גזרון=
* האות האחרונה בשורש היא מקרה של חילופי ז↔ד מהאות הפרוטו־שמית ḏ. כנענית מואבית: 𐤀𐤇𐤆 (אחז);<ref>KAI 181 (מצבת מישע)</ref> אוגריתית - 𐎀𐎃𐎄 (אַחֿד)<ref>לוחות UT 49 II, 51 II, 51 IV, 51 V, 51 VII, 123, 132, 137, 603, 2 Aqht I, 3 Aqht, וכן לוח KTU 1.103</ref> ובצורה נדירה גם 𐎀𐎃𐎏 (אַחֿדֿ)<ref>לוח UT 75 II</ref>; סורית - אִּחֵד ܐܚܕ (‎‎ ;(ʾeḥaḏבערבית שורש א-חֿ-דֿ (أ خ ذ) במשמעויות של - "לתפוס" , "לקחת". "מאחֶדֶת"-במשמעות סכר (אוחז המים). שבאית - אחְדְ 𐩱𐩭𐩹 (‎ ;(ʾḵḏגעז "אַחַזַ" במשמעות "לקח".
* מלשון קדם-שמית - אַחַ'דֿ (aḫað). בלשון אכדית שגורה היתה המילה שהגייתה: 'אֻחזֻ' (uḫḫuzu) וששימשה כמילה פולישֵֹמית רבת משמעויות (ע"ע: הומונימיה), בין השאר בהוראות: 'נשיאת מטען יקר', 'נשואין' .
=נגזרות=
*אחוז
*אחיזה
*מאחז
=ראו גם=
* אחד
* איחד
* יחד
=סימוכין=
קטגוריה:גזרת נפ"א
אֶחֶז
# ידית לאחיזה.
=גזרון=
* 

קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גזרון=
* האות האחרונה בשורש היא מקרה של חילופי ז↔ד מהאות הפרוטו־שמית ḏ. כנענית מואבית: 𐤀𐤇𐤆 (אחז);<ref>KAI 181 (מצבת מישע)</ref> אוגריתית - 𐎀𐎃𐎄 (אַחֿד)<ref>לוחות UT 49 II, 51 II, 51 IV, 51 V, 51 VII, 123, 132, 137, 603, 2 Aqht I, 3 Aqht, וכן לוח KTU 1.103</ref> ובצורה נדירה גם 𐎀𐎃𐎏 (אַחֿדֿ)<ref>לוח UT 75 II</ref>; סורית - אִּחֵד ܐܚܕ (‎‎ ;(ʾeḥaḏבערבית שורש א-חֿ-דֿ (أ خ ذ) במשמעויות של - "לתפוס" , "לקחת". "מאחֶדֶת"-במשמעות סכר (אוחז המים). שבאית - אחְדְ 𐩱𐩭𐩹 (‎ ;(ʾḵḏגעז "אַחַזַ" במשמעות "לקח".
* מלשון קדם-שמית - אַחַ'דֿ (aḫað). בלשון אכדית שגורה היתה המילה שהגייתה: 'אֻחזֻ' (uḫḫuzu) וששימשה כמילה פולישֵֹמית רבת משמעויות (ע"ע: הומונימיה), בין השאר בהוראות: 'נשיאת מטען יקר', 'נשואין' .
=נגזרות=
*אחוז
*אחיזה
*מאחז
=ראו גם=
* אחד
* איחד
* יחד
=סימוכין=
קטגוריה:גזרת נפ"א
אֶחֶז
# ידית לאחיזה.
=גזרון=
* 

קטגוריה:מילים אוגריתיות
החזיק
הֶחֱזִיק (גם: הֶחְזִיק)
# מנע נפילה של אוביקט.
#:* הרועה החזיק את הדלי מעל הבאר בזמן ששתה ממנו.
#:* אמא אמרה לילד להחזיק היטב בידה ולא לעזבה
# בהשאלה: האמין בעמדה מסוימת.
#:* כיום אין מי שמחזיק שכדור הארץ שטוח.
=נגזרות=
*הֻחְזַק
*החזקה
=צירופים=
* החזיק מעמד
* החזיק טובה
* מחזיק מים
* החזיק אצבעות
* מחזיק מפתחות
* החרה החזיק אחר
* החזיק קצר
* החזיק אותו בביצים
=מילים נרדפות=
* אחז
* תפש
=ראו גם=
* אחזקה
=נגזרות=
*הֻחְזַק
*החזקה
=צירופים=
* החזיק מעמד
* החזיק טובה
* מחזיק מים
* החזיק אצבעות
* מחזיק מפתחות
* החרה החזיק אחר
* החזיק קצר
* החזיק אותו בביצים
=מילים נרדפות=
* אחז
* תפש
קת
קַת
# החלק שבו אוחזים בכלי עבודה או בכלי נשק בעת השימוש.
#:* הדק את קת הרובה אל כתף ימין, כוון אל המטרה ולחץ על ההדק.
=מובאות נוספות=
* - זה מי שהלוה לחברו אלף זוזים והניח לו קת המגל (כמשכון) עליהם, אבדה קת המגל, אבדו אלף זוזים
=גיזרון=
* בכמה כתבי יד של המשנה נכתב כך: . לכן יש הסבורים ששורש המילה הוא ק־נ־ה.
=מילים נרדפות=
* ידית
* ניצב
=תרגום=
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:כלי נשק
קַת
# החלק שבו אוחזים בכלי עבודה או בכלי נשק בעת השימוש.
#:* הדק את קת הרובה אל כתף ימין, כוון אל המטרה ולחץ על ההדק.
=מובאות נוספות=
* - זה מי שהלוה לחברו אלף זוזים והניח לו קת המגל (כמשכון) עליהם, אבדה קת המגל, אבדו אלף זוזים
=גיזרון=
* בכמה כתבי יד של המשנה נכתב כך: . לכן יש הסבורים ששורש המילה הוא ק־נ־ה.
=מילים נרדפות=
* ידית
* ניצב
=תרגום=
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:כלי נשק
יצא מן הכלים
יָצָא מִן הַכֵּלִים
# התפרץ ברגשות; התפרץ בהתלהבות, בשמחה, בכעס, או במעשה.
#:* המרואיָן יצא מכליו והגיב בזעם רב.
#:* ביצוע נהדר של היצירה הוציא את הקהל מכליו, מחיאות הכפיים נמשכו דקות ארוכות.
=מקור=
* בעבר סברו כי מדובר בהיפוכו של נחבא אל הכלים. כיום מקובל לראות כאן שאילה מיידיש ער איז ארויס פון די כלים, במקור מוסב על סוס שיצא מריתמתו (ראו ביבליוגרפיה).
=ביטויים קרובים=
*יצא מגדרו
*יצא מדעתו
=ניגודים=
* נאלם דום
=סימוכין=
* דב סדן, "ואף זאת סוגיה במסכת כלים", ספר זיכרון לחנוך ילון, בעריכות י' קוטשר ואח', רמת גן תשל"ד, עמ' 418 - 443.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
=מקור=
* בעבר סברו כי מדובר בהיפוכו של נחבא אל הכלים. כיום מקובל לראות כאן שאילה מיידיש ער איז ארויס פון די כלים, במקור מוסב על סוס שיצא מריתמתו (ראו ביבליוגרפיה).
=ביטויים קרובים=
*יצא מגדרו
*יצא מדעתו
=ניגודים=
* נאלם דום
=סימוכין=
* דב סדן, "ואף זאת סוגיה במסכת כלים", ספר זיכרון לחנוך ילון, בעריכות י' קוטשר ואח', רמת גן תשל"ד, עמ' 418 - 443.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
בלנ"ד
בלנ"ד
# בלי נדר.

קטגוריה:ראשי תיבות
זכרון
זִכָּרוֹן
# היכולת של יצור חי לאחסן במוחו פריטי מידע ולשלוף אותם בעת הצורך.
#:* זיכרונו של אדם הולך ונחלש ככל שהוא מזדקן.
# חוויה בודדת השמורה במוחו של אדם והוא מסוגל להעלותה בעיני רוחו כרצונו.
#:* לרוב האנשים אין זיכרונות משלוש השנים הראשונות בחייהם, תופעה המכונה "אמנזיית ילדות".
# התקן המשמש לאחסון מידע ספרתי.
#:* מערכת ההפעלה מקצה את הזיכרון הדרוש לפעילותם של היישומים השונים.
# שריד, עדות או הנצחה לדבר מה.
#:* במקום ניצבת אנדרטת זיכרון לחללי הקרב.
# <small>בעיקר בריבוי</small> תיעוד שכתב אדם על חייו האישיים.
#:* לאחר פרישתו החל המדינאי בכתיבת זיכרונותיו.
# דבר אשר זוכרים אותו ומודעים אליו.
=גיזרון=
* באכדית לפועל "זֻכֻּרֻ" ("zukkuru") משמעות דומה: להזכיר, לעורר, לקרוא בשם.
* בערבית "אִידַכַּרָה" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A7%D8%B0%D9%83%D8%B1#Arabic اِذَّكَرَ] בהוראת "לזכור".
=מילים נרדפות=
* אנדרטה (4)
* יד (4)
* זֵכֶר (4)
* יומן (5)
* מזכרת
=ניגודים=
* נשייה (ספרותי)
* שכחה (1)
=ראו גם=
* מח
* מחשבה
* נוסטלגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחשבה
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:חומרה
=גיזרון=
* באכדית לפועל "זֻכֻּרֻ" ("zukkuru") משמעות דומה: להזכיר, לעורר, לקרוא בשם.
* בערבית "אִידַכַּרָה" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A7%D8%B0%D9%83%D8%B1#Arabic اِذَّكَرَ] בהוראת "לזכור".
=מילים נרדפות=
* אנדרטה (4)
* יד (4)
* זֵכֶר (4)
* יומן (5)
* מזכרת
=ניגודים=
* נשייה (ספרותי)
* שכחה (1)
=ראו גם=
* מח
* מחשבה
* נוסטלגיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחשבה
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:חומרה
ארץ
אֶרֶץ
קרקע בתמונת פרופיל
פני האדמה
כדור־הארץ
# אזור גאוגרפי.
#:* טיילנו בארצות רבות כשהיינו צעירים.
# קרקע, אדמה.
#:* לאחר קרב צמוד הוכרע המתאבק והופל אל הארץ.
# פני האדמה.
# העולם האנושי, להבדיל מן השמיימי.
# כדור־הארץ; כוכב הלכת השלישי במרחקו מן השמש.
#:* ככל הידוע למחקר, כוכב הלכת ארץ הוא היחיד שבו מתקיימים חיים.
# <small>(בעיקר ביידוע)</small> כינוי מקוצר לארץ ישראל וגם למדינת ישראל.
#:* לאחר טיול ארוך בחו"ל חזרתי לארץ.
#:* יוקר המחיה בארץ הינו מהגבוהים בעולם.
=גזרון=
* בשפות שמיות רבות: אוגריתית: 𐎀𐎗𐎕 (אַרצ);<ref>לוחות UT 129, 68, ’nt II, ’nt III, 51 I, 51 VII, 51 VIII, 67 I, 67 V, 67 VI, 49 I, Krt, 62, 125, 1 Aqht, 609, וכן לוח KTU 1.161</ref> כנענית: צידונית<ref>KAI 10, 14, 15, 19, 23, 26, 27, 43, 121, 126, 129, 161</ref> ומואבית<ref>KAI 181 (מצבת מישע)</ref> 𐤀𐤓𐤑 (ארץ); ארמית קדומה ארק,<ref>KAI 202, 215, 222, 223, 224, 266, 279, 309</ref> ארמית אַרְעָא (חילופי צ־ע־ק מהאות הפרוטו־שמית ḍ); שבאית: ארץ; אכדית: ואשורית: ; ערבית: אַרְצֻ'ן; ערבית דרומית: אּרד; טיגרנית: ; ראו גלגולי המילה ארץ בשפות שמיות בויקימילון האנגלי.
* השוו אנגלית: earth; גרמנית: Erde.
=מידע נוסף=
*3: כאשר דנה המשנה בפסוקים שכללו את המילה "ארץ" בהוראתה השלישית ("פני האדמה") היא החליפה אותה בדרך כלל במילה "קרקע". ביידוע מקבלת המילה את צורת ההפסק, אָרֶץ.
=מילים נרדפות=
* מדינה (1)
* אדמה, יבשה, קרקע (2)
* כדור הארץ (5)
* ארץ ישראל (6)
=ניגודים=
* אוויר, ים (2)
* רקיע, שמים (3)
* גיהנום, גן עדן, שאול (4)
=תרגום=
}}
=ראו גם=
* מדינה
* תבל
= הערות שוליים =
קטגוריה:גאוגרפיה
*
קטגוריה:אסטרונומיה
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גזרון=
* בשפות שמיות רבות: אוגריתית: 𐎀𐎗𐎕 (אַרצ);<ref>לוחות UT 129, 68, ’nt II, ’nt III, 51 I, 51 VII, 51 VIII, 67 I, 67 V, 67 VI, 49 I, Krt, 62, 125, 1 Aqht, 609, וכן לוח KTU 1.161</ref> כנענית: צידונית<ref>KAI 10, 14, 15, 19, 23, 26, 27, 43, 121, 126, 129, 161</ref> ומואבית<ref>KAI 181 (מצבת מישע)</ref> 𐤀𐤓𐤑 (ארץ); ארמית קדומה ארק,<ref>KAI 202, 215, 222, 223, 224, 266, 279, 309</ref> ארמית אַרְעָא (חילופי צ־ע־ק מהאות הפרוטו־שמית ḍ); שבאית: ארץ; אכדית: ואשורית: ; ערבית: אַרְצֻ'ן; ערבית דרומית: אּרד; טיגרנית: ; ראו גלגולי המילה ארץ בשפות שמיות בויקימילון האנגלי.
* השוו אנגלית: earth; גרמנית: Erde.
=מידע נוסף=
*3: כאשר דנה המשנה בפסוקים שכללו את המילה "ארץ" בהוראתה השלישית ("פני האדמה") היא החליפה אותה בדרך כלל במילה "קרקע". ביידוע מקבלת המילה את צורת ההפסק, אָרֶץ.
=מילים נרדפות=
* מדינה (1)
* אדמה, יבשה, קרקע (2)
* כדור הארץ (5)
* ארץ ישראל (6)
=ניגודים=
* אוויר, ים (2)
* רקיע, שמים (3)
* גיהנום, גן עדן, שאול (4)
=תרגום=
}}
=ראו גם=
* מדינה
* תבל
= הערות שוליים =
קטגוריה:גאוגרפיה
*
קטגוריה:אסטרונומיה
קטגוריה:מילים אוגריתיות
שחום
שָׁחוּם
# שצבעו בין שחור לחום; חום כהה.
#:* הבחורה השחומה משתזפת על חוף הים.
#:* הדג קיבל גוון שחום לאחר כחצי שעת אפיה בתנור.
=גיזרון=
*הלחם של שחור + חום. 
* רמב"ם כתב אדום (אדום במקורות נוטה לחום) רש"י השווה לחום.
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: אַסְמַר)<!---גם כן הלחם של – שחור, עם – אדום--->
=מידע נוסף=
* המילה משמשת בעיקר לתיאור שיזוף העור או בישול מאכלים.
=ראו גם=
* הושחם
* השחים
* שזוף

קטגוריה:צבעים
=גיזרון=
*הלחם של שחור + חום. 
* רמב"ם כתב אדום (אדום במקורות נוטה לחום) רש"י השווה לחום.
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: אַסְמַר)<!---גם כן הלחם של – שחור, עם – אדום--->
=מידע נוסף=
* המילה משמשת בעיקר לתיאור שיזוף העור או בישול מאכלים.
=ראו גם=
* הושחם
* השחים
* שזוף

קטגוריה:צבעים
ארץ המגף
אֶרֶץ הַמַּגָּף
צורת המגף של איטליה.
# כינויו של חצי האי האיטלקי, בו שוכנת מדינת איטליה.
=גיזרון=
* stivale, מגף. הכינוי ניתן לחצי האי האיטלקי בשל צורתו המזכירה מגף.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדינות
קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* stivale, מגף. הכינוי ניתן לחצי האי האיטלקי בשל צורתו המזכירה מגף.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדינות
קטגוריה:ביטויים
פושע
פּוֹשֵׁעַ
# מי שביצע עבירה חמורה על החוק או מעשה בלתי מוסרי חמור אחר, או נוהג כך כאורח חיים.
# דבר־מה המאופיין באי־חוקיות, באי־מוסריות או בחומרה יתירה.
#:* נהג המשאית הורשע בעברת הריגה, לאחר שנהג ברשלנות פושעת ופגע בנוסעי המכונית שנסעה מולו.
#:* התנהגותם הפושעת של חברי הכנופיה ידועה בכל העיר.
=גיזרון=
* בינוני מן הפועל פשע.
=מילים נרדפות=
* בן בליעל, חוטא, עברין, קרימינל, רשע
=ניגודים=
* בר לבב, חף מפשע, צדיק
=ראו גם=
* חטא
* עברה
* עוון
* פשע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
=גיזרון=
* בינוני מן הפועל פשע.
=מילים נרדפות=
* בן בליעל, חוטא, עברין, קרימינל, רשע
=ניגודים=
* בר לבב, חף מפשע, צדיק
=ראו גם=
* חטא
* עברה
* עוון
* פשע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
בית המשפט העליון
בֵּית הַמִּשְׁפָּט הָעֶלְיוֹן
שופטי בית המשפט העליון בישראל בשנת 1953.
# בית המשפט בדרגה הגבוהה ביותר במדינה, שדן בערעורים על החלטות ופסיקות של בתי משפט בערכאות נמוכות יותר, וכן דן בשבתו כבג"ץ בעתירות נגד רשויות השלטון. בית המשפט העליון פוסק הלכות משפטיות בעניינים מרכזיים וחשובים.
#:* "עניין שפסק בו בית המשפט העליון בשלושה, רשאי הוא להחליט, עם מתן פסק דינו, שבית המשפט העליון ידון בו דיון נוסף בחמישה או יותר." (סע' 30 לחוק בתי המשפט)
#:* "הלכה שנפסקה בבית המשפט העליון מחייבת כל בית משפט, זולת בית המשפט העליון." (סע' 20 לחוק יסוד: השפיטה)
#:* "בית המשפט העליון של ממשלת המנדט אינו יודע איפוא שום כנוי שיתאים יותר לצבור העובדים העברים בארץ מאשר 'פרולטריון קוסמופוליטי'" ([http://www.benyehuda.org/arlosoroff/027.html "מעלבון בית־הדין לעלבון הכלל"], חיים ארלוזורוב)
#:* "הנה השער לבית־המשפט העליון. ממעל לו תבנית הנשר עם שרביט הממשלה, ודרך השער יבואו אל הלשכה אשר שם כסאות לשופטים וספסלים לכל הקהל הבא." ([http://www.benyehuda.org/frischmann/matot.html "מטות ומסעי"], דוד פרישמן)
=ראו גם=
* בית
* בית המשפט הגבוה לצדק
* בית משפט מחוזי
* בית משפט השלום
* דין
* משפט
* עליון
* שופט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
=ראו גם=
* בית
* בית המשפט הגבוה לצדק
* בית משפט מחוזי
* בית משפט השלום
* דין
* משפט
* עליון
* שופט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
הרשע
הֻרְשַׁע
# נמצא אשם בביצוע עבֵרה על החוק על ידי בית משפט מוסמך. 
#:* מי שהורשע על שגרם במתכוון למותו של המוריש פסול לרשת אותו.
#:* לא יתמנה לשר מי שהורשע בעבֵרה ונידון לעונש מאסר, אלא אם כן ייקבע כי אין עם העבֵרה שבה הורשע, בנסיבות העניין, משום קלון.
#:* אין דנים אדם על מעשה שזוכה או הורשע קודם לכן בשל עבֵרה שבו.
=גיזרון=
*צורת הסביל של הפועל הרשיע
=ראו גם=
* בית משפט
* הכרעת דין
* משפט
* נאשם
* פסק דין
* פשע

קטגוריה:חוק ומשפט
=גיזרון=
*צורת הסביל של הפועל הרשיע
=ראו גם=
* בית משפט
* הכרעת דין
* משפט
* נאשם
* פסק דין
* פשע

קטגוריה:חוק ומשפט
נפקות
נַפְקוּת
# <small>חוק ומשפט</small> החשיבות, הרלוונטיות או הפועל היוצא של דבר־מה.
#:* בית המשפט בחן מהי הנפקות המשפטית לעובדה, שהעירייה בפעולותיה בעניין דנן נהגה בדרך הנוגדת את החוק.
#:* לפי מבחן הבְטלות היחסית, יש להבדיל בין הפגם בפעולת הרשות השלטונית לבין הנפקות של אותו פגם, כך שהסעד על הפרת הכללים על ידי הרשות אינו חייב להיות בטלות פעולתה.
#:* נפקותו של הספק הסביר במשפט הפלילי היא זיכויו של אדם מאחריות לעבֵרה כאשר אשמתו לא הוכחה מעבר למידת הוכחה זו.
#:* אין כל נפקות משפטית לחרטתו של אדם שביצע רצח.
=גיזרון=
* מקור המילה בביטוי הארמי שמופיע בתלמוד לעִתים קרובות: "מַאי נָפְקָא מִנַּהּ?" (=מה יוצא מזה? מה זה משנֶה?). משמעות השורש נ־פ־ק היא הוצאה (נָפַק -יצא, ראו הִנְפִּיק - להוציא לציבור). השימוש של המשפטנים במילה "נפקות" במקום ב"נפקא מינה" החל בדורות האחרונים.
* השורש המקראי פ־ו־ק הפיק
=ראו גם=
* חשיבות
* רלוונטיות
* תוצאה
* נפקנית

קטגוריה:חוק ומשפט
=גיזרון=
* מקור המילה בביטוי הארמי שמופיע בתלמוד לעִתים קרובות: "מַאי נָפְקָא מִנַּהּ?" (=מה יוצא מזה? מה זה משנֶה?). משמעות השורש נ־פ־ק היא הוצאה (נָפַק -יצא, ראו הִנְפִּיק - להוציא לציבור). השימוש של המשפטנים במילה "נפקות" במקום ב"נפקא מינה" החל בדורות האחרונים.
* השורש המקראי פ־ו־ק הפיק
=ראו גם=
* חשיבות
* רלוונטיות
* תוצאה
* נפקנית

קטגוריה:חוק ומשפט
בית משפט מחוזי
בֵּית מִשְׁפָּט מְחוֹזִי
# בית המשפט שבכל אחד ממחוזות השיפוט בארץ, שדן בכל עניין שלא נתון לשיפוטו של בית משפט אחר לפי חוק. הוא דן בד"כ כערכאה שנייה בערעורים על החלטות בתי משפט השלום שבאותו מחוז, וכערכאה ראשונה דן בתביעות כספיות בסכומים גבוהים ובאישומים בפשעים חמורים. 
#:* פסק דין של בית משפט מחוזי בערכאה ראשונה ניתן לערעור בזכות לפני בית המשפט העליון, אך פסק דין של בית משפט מחוזי בערעור ניתן לערעור לפני בית המשפט העליון רק אם ניתנה רשות לכך.
#:* ישנם שישה בתי משפט מחוזיים בישראל: בתל אביב, בלוד, בירושלים, בבאר שבע, בחיפה ובנצרת.
=ראו גם=
* בית משפט
* מחוז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
=ראו גם=
* בית משפט
* מחוז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
בית משפט השלום
בֵּית מִשְׁפַּט הַשָּׁלוֹם
# בית משפט היושב כערכאה ראשונה, ודן בעניינים בעלי חשיבות פחותה בדר"כ, לפי הסמכות שהוענקה לו בחוק. 
#:* פסק דין סופי של בית משפט השלום ניתן לערעור בזכות לפני בית משפט מחוזי.
#:* בית משפט השלום בירושלים ממוקם כיום ב"מגרש הרוסים", היכן שבעבר שָכַן בית המשפט העליון.
#:* בתי משפט השלום פזורים בכל רחבי הארץ ובעיקר בערים הגדולות.
=ראו גם=
* בית משפט מחוזי
* בית המשפט העליון
* משפט
* שופט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
=ראו גם=
* בית משפט מחוזי
* בית המשפט העליון
* משפט
* שופט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
מבוכה
מְבוּכָה
# בלבול הדעת. (מחמת פחד ) שתוצאותו בדר"כ חוסר החלטיות, חוסר התמצאות.
#:* מותו של הגנרל גרם למבוכה רבה בשורות הלוחמים.
# מצב שבו אדם חש מוטרד או מבויש בעקבות אי־נעימות חברתית או חרדה בלתי רציונלית.
#:* הוא התנצל במבוכה לאחר שהתבררה לו הטעות.
=גיזרון=
* מן ב-ו-ך.
* ראו גם נבך
=מילים נרדפות=
* מהומה 
* בלבול
=ראו גם=
* בושה
* בלבול
* פדיחה
* בוקה ומבוקה ומבולקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
=גיזרון=
* מן ב-ו-ך.
* ראו גם נבך
=מילים נרדפות=
* מהומה 
* בלבול
=ראו גם=
* בושה
* בלבול
* פדיחה
* בוקה ומבוקה ומבולקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
שמים
שָׁמַיִם
שמים בעת [[זריחה]]
גוסטב דורה]]
# החלק של האטמוספרה הנראה מן הקרקע. צבע השמים הוא בדרך כלל תכלת ומשתנה בהתאם לאור השמש. לרוב רואים בשמים את השמש, את הירח, עננים או כוכבים.
# העולם האלוהי (להבדיל מעולמם של בני־האדם), ולפעמים אף כינוי לאלוהים עצמו.
=גיזרון=
* המילה משותפת לשפות שמיות רבות: ארמית: שְׁמַיָּא, אוגריתית: šmm, פיניקית: שמם, אשורית: šamâmu, אכדית: šamû, ערבית: سَمَآءٌ. חלק מהמילים הללו משמשות גם במשמעות אלילית.
* שָׁמַיִם הוא משמות העצם הבודדים בעברית שאין להם צורת יחיד. על ההסברים לכך נחלקו החוקרים, אך ייתכן שצורת היחיד המקורית הייתה "שָׁמַי".
=מילים נרדפות=
*רקיע (1)
*שחקים (1)
*מרום (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי הטבע
קטגוריה:דת
קטגוריה:ריבויים
=גיזרון=
* המילה משותפת לשפות שמיות רבות: ארמית: שְׁמַיָּא, אוגריתית: šmm, פיניקית: שמם, אשורית: šamâmu, אכדית: šamû, ערבית: سَمَآءٌ. חלק מהמילים הללו משמשות גם במשמעות אלילית.
* שָׁמַיִם הוא משמות העצם הבודדים בעברית שאין להם צורת יחיד. על ההסברים לכך נחלקו החוקרים, אך ייתכן שצורת היחיד המקורית הייתה "שָׁמַי".
=מילים נרדפות=
*רקיע (1)
*שחקים (1)
*מרום (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי הטבע
קטגוריה:דת
קטגוריה:ריבויים
רגישות
רְגִישׁוּת
# יכולת אבחנה, היכולת להגיב לשינויים חיצוניים. 
#:*הרגישות של גודל M כלשהו בפרמטר a מוגדרת על ידי מכפלת מנת החלוקה של a ו־M בנגזרת של M לפי a.
#:* לצמחים יש רגישות לאור ולכן ישאפו לצמוח אל עבר מקור האור.
#:* הרגישות של מערכת בחוג סגור רגישה פחות לשינויים מאשר מערכת בחוג פתוח.
# חשיפות בפני מפגעים פיזיים כגון אלרגנים או בפני מפגעים נפשיים כגון עלבון והשפלה.
#:*אסור לי לאכול צ'יפס, כי יש לי רגישות לתפוחי אדמה.
#:*אתה יודע שמשפט חריף כזה עלול לפגוע בו, הוא אדם בעל רגישות גבוהה.
=גיזרון=
את המילה רגישות חידש הבלשן יצחק אפשטיין.
=מילים נרדפות=
* אלרגיה, רגשת (2)
=ניגודים=
*אדישות
*קשיחות
=ראו גם=
* סיבולת
* אכפתיות, אמפתיה, הזדהות (2)
* אנינות
=הערות שוליים=
*
קטגוריה:תכונות
=גיזרון=
את המילה רגישות חידש הבלשן יצחק אפשטיין.
=מילים נרדפות=
* אלרגיה, רגשת (2)
=ניגודים=
*אדישות
*קשיחות
=ראו גם=
* סיבולת
* אכפתיות, אמפתיה, הזדהות (2)
* אנינות
=הערות שוליים=
*
קטגוריה:תכונות
גחלת דועכת אם אין מלבים אותה
גַּחֶלֶת דּוֹעֶכֶת אִם אֵין מְלַבִּים אוֹתָהּ
184px
# דבר אינו מתקיים מעצמו, לכל דבר דרושה תזונה מספקת.
#:* כדי להיות בקיאים בחומר עליכם לשוב ולקרוא בו פעם בפעם - גחלת דועכת אם אין מלבים אותה.
=גיזרון=
# מקור הפתגם בתלמוד הבבלי: (מילולית: גחלת שמניחים לה לדעוך דועכת והולכת). רש"י פירש דברים אלו כך: "גחלת - שאינה בוערת אלא אם כן ליבה אותה".
=מידע נוסף=
* במקרא מצוי פסוק שהוראתו דומה: .
=ראו גם=
* גחלת
* דעך
* ליבה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:פתגמים
=גיזרון=
# מקור הפתגם בתלמוד הבבלי: (מילולית: גחלת שמניחים לה לדעוך דועכת והולכת). רש"י פירש דברים אלו כך: "גחלת - שאינה בוערת אלא אם כן ליבה אותה".
=מידע נוסף=
* במקרא מצוי פסוק שהוראתו דומה: .
=ראו גם=
* גחלת
* דעך
* ליבה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:פתגמים
קורי עכביש
קוּרֵי עַכָּבִישׁ
#רשת אותה טווה העכביש על־מנת ללכוד בה את צידו.
# מה שאינו מחזיק מעמד זמן רב, דבר ארעי או רעוע שאין לסמוך על קיומו.
=מקור=
*הצירוף מופיע פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. י"מ ששמם נגזר מן קורות תקרת הבית.
=פרשנים מפרשים=
בהשאלה
* מצודת דוד: "וקורי עכביש יארגו - ר"ל אין תועלת וקיום והעמדה במעשיהם כמו שאין תועלת וקיום ביריעות העכביש".
* רד"ק: "וקורי עכביש - יריעות שאורג העכביש שאין להם תועלת וקיום והעמדה כן מעשיהם לא יועילום".
=ניבים נרדפים=
* מגדל קלפים (2)
* משענת קנה רצוץ (2)
* על כרעי תרנגולת (2)
* כקצף על פני המים (2)
=תרגום=
רשת אותה טווה העכביש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ריבויים
=מקור=
*הצירוף מופיע פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. י"מ ששמם נגזר מן קורות תקרת הבית.
=פרשנים מפרשים=
בהשאלה
* מצודת דוד: "וקורי עכביש יארגו - ר"ל אין תועלת וקיום והעמדה במעשיהם כמו שאין תועלת וקיום ביריעות העכביש".
* רד"ק: "וקורי עכביש - יריעות שאורג העכביש שאין להם תועלת וקיום והעמדה כן מעשיהם לא יועילום".
=ניבים נרדפים=
* מגדל קלפים (2)
* משענת קנה רצוץ (2)
* על כרעי תרנגולת (2)
* כקצף על פני המים (2)
=תרגום=
רשת אותה טווה העכביש
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ריבויים
קלובקרין
קְלוּבְקָרִין
# סוג מסוים של כרית.
#:* "ואי זהו קלובקרין זה שני בגדים שמניחין צמר גפן ביניהן ותופרין אותן כאחת ועושין מהן חלוק לימות הגשמים" (משנה תורה לרמב"ם, הלכות פרה אדומה, פרק יב, הלכה ז)
=גיזרון=
* מיוונית: . השווה גם "קלביקרא" (ארמית נוצרית), cervicarium (לטינית).
= תרגום =
* אנגלית: ‏

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:כלי בית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: . השווה גם "קלביקרא" (ארמית נוצרית), cervicarium (לטינית).
= תרגום =
* אנגלית: ‏

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:כלי בית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
כלכלה
כַּלְכָּלָה {{משני|א}}
ה[[אינפלציה העולמית.]]
# מדע החוקר את האופן שבו יש לייצר מוצרים על מנת לספק מענה למחסור כלשהו.
#:* מדע הכלכלה מתחלק לשניים, בהתאם לסוג מקבלי ההחלטות: מיקרו כלכלה, העוסקת בקבלת ההחלטות של הפרט הבודד כגון צרכן או ייצרן, ומאקרו כלכלה, העוסקת בקבלת החלטות המשפיעה על כלל המשק.
# הדרך שבה אדם משיג אמצעים למחיתו.
#:* על המחיה ועל הכלכלה ועל תנובת השדה (ברכת ברכת מעין שלוש)
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל המקראי כלכל, בהוראת: סיפק תנאי-מחייה.
: השוו אל הפועל הלטיני בהגיית: כֲּלכֻּלֹ ([https://en.wiktionary.org/wiki/calculo#Latin calculo]) להעריך,לחשב. אנגלית: (calculate) בהוראת: לחשב
=צירופים=
* כלכלה חופשית
* כלכלת שוק
* מיקרו כלכלה
* מאקרו כלכלה
=מילים נרדפות=
* אקונומיה, אקונומיקה (1)
* פרנסה (2)
=ראו גם=
* אינפלציה
* ביקוש - היצע
* טובין - מרעין
* כסף
* מחסור
* משק
* רוויה
* שיווי משקל
* שוק
* קלקלה
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:תורות מדעיות
כַּלְכָּלָה {{משני|ב}}
# סלסלה בדר"כ מיועדת לפירות.
=גיזרון=
*
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל המקראי כלכל, בהוראת: סיפק תנאי-מחייה.
: השוו אל הפועל הלטיני בהגיית: כֲּלכֻּלֹ ([https://en.wiktionary.org/wiki/calculo#Latin calculo]) להעריך,לחשב. אנגלית: (calculate) בהוראת: לחשב
=צירופים=
* כלכלה חופשית
* כלכלת שוק
* מיקרו כלכלה
* מאקרו כלכלה
=מילים נרדפות=
* אקונומיה, אקונומיקה (1)
* פרנסה (2)
=ראו גם=
* אינפלציה
* ביקוש - היצע
* טובין - מרעין
* כסף
* מחסור
* משק
* רוויה
* שיווי משקל
* שוק
* קלקלה
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:תורות מדעיות
כַּלְכָּלָה {{משני|ב}}
# סלסלה בדר"כ מיועדת לפירות.
צמ"ט
צָמָ"ט
# צינור מטיל טורפדו.

קטגוריה:ראשי תיבות
פצ"מ
פָּצָ"מ
# פצצת עומק.

קטגוריה:ראשי תיבות