חרף
חֹרֶף
# אחת מארבע עונות השנה, והיא העונה הקרה ביותר, היות ושעות האור בה מועטות.
=גיזרון=
*יתכן שיש קשר בינה לבין השרש שמשמעותה ירידת גשם, שהחורף הוא העונה המתקשרת לגשם. בנוסף, ע־ר־ף מתקשר לבוא החושך, כמו השורש , בדומה לחורף שהיא תקופה חשוכה; ר' ערף.
*המילה קיימת במספר לשונות שמיות. מילה זו נחשבה נרדפת במשמעותה למילה "סתיו", אך חל פיצול במשמעות. לשם השוואה, בערבית: – סתיו, לעומת – חורף.
= צירופים =
* שנת חורף
* ימי חרפי
* חורף גרעיני
=מילים נרדפות=
* ימות הגשמים
* תקופת טבת
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: שִׁתָאא)
=ראו גם=
* אביב
* קיץ
* סתיו
חָרַף
# שהה בחודשי החורף במקום מסויים.
#:* הנחליאלי חורף בארץ 
# (חָרַפּ) ישן שינה חזקה וארוכה.
=גיזרון=
* 1. מן חורף. 2. מן שנת חורף
=צירופים=
* עקב חורף
חֵרֶף
# למרות, על אף, מילה הבאה לבטא תוצאת וויתור.
#:*חרף מאמציי הכבירים נכשלתי בחשבון.
=גיזרון=
* מילה שהומצאה מקריאה שלא כדין של :<ref>מילון אבן-שושן ערך חרף.</ref> בפסוק חֵרֵף הוא פועל במשמע 'גידף, קילל', ומשמע הכתוב "שאלוהים ישלח משמיים, יושיע אותי על ידי שהוא יקלל את שונאי". אך הניסוח התמציתי של הפסוק (בלי סימני פיסוק מודרניים ברורים) מייצר הקבלה יושיעני\שונאי, וגרם לקרוא "יושיעני על ידי שהוא יְחָרֵף שונאי" = "יושיעני חרף שונאי" כמו "יושיעני למרות שונאי", ומשם חרף = למרות, כמילת חיבור (במקום פועל).
=מידע נוסף=
אחרי המילים למרות וחרף לעולם לא תבוא ש' השעבוד.

הצורה הנכונה לשימוש במילים אלו היא שלאחריהן יבוא שם עצם גרידא, למשל; לַמְרוֹת הַכֹּל, לַמְרוֹת הַכִּשָּׁלוֹן, לַמְרוֹת זֹאת וכו'...

לפיכך הצורות "למרות ש" או "חרף ש" אינן תקינות מבחינה דקדוקית.

כאשר רוצים לבטא קשר של ויתור במשפט מורכב יש להשתמש ב־"על אף".

קטגוריה:מילות חיבור
חֵרֵף, חֵרַף
# גידף, קילל.
# סיכן (בעיקר בצירוף "חרף נפשו").
#:*החייל חרף נפשו ביוצאו ראשון לשדה הקרב.
=גיזרון=
*'דיבר בחריפות'. המשמע הבסיסי של השורש חרף הוא חדות: 'היה חד, חידד',<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%97%D6%B8%D7%A8%D6%B7%D7%A3?lang=he מילון יסטרוב]. </ref> כמו גם ארמית חורפא 'חוד או חלק חד' (של סכין, סיף).<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=xrp%20N&cits=all CAL].</ref> משם עברית 'חריף' (טעם חריף: אותו רעיון באנגלית sharp, גם סכין וגם טעם).<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_חוּרְפָּא?lang=he מילון יסטרוב].</ref> מהפועל האכדי חרפֻּ ששימש בהוראת 'לחתוך'. משם גם חֵרֵף 'להיות חריף עם מישהו, דיבר בחריפות', כלומר גידף, קילל. (משמע שגם קיים באנגלית: sharp words 'מילים חריפות'). במשמע המקורי 'חד', מקביל לסורית (חָרֵף) 'חידד (סכיון)', ערבית 'קצה חד'. עם אותו משמע נגזר בשתי השפות: (חַרֵף) 'חד, חריף (אוכל)', 'חריף' (אוכל).
* שתי המשמעויות כנראה משורש שונה גם באכדית נכתבות שתי המילים באופן זהה אך במשמעות שונה: 1)לחתוך 2)להקדים . המשמעות המופיעה לעיל בסעיף (1) מצויה בשימוש נרחב יותר וקשורה בצורתה ובמשמעותה בפועל 'חרב' בהוראת קילקל,הרס . המשמעות בסעיף (2) נמצאת רק בהקשר אחד בעל מקבילה מאכדית שהגייתה: חַרַפֻּ (ḫarāpu) בהוראת 'להקדים', לפיכך על פי האכדית הקדומה מסתבר הביטוי "חרף נפשו למות" בהוראת: "הקדים מוות לנפשו". 
* על פי פרשן המקרא רשב"ם ביטוי לחרף המקראי מצוי בתיבה"חָרוּף" ובצירוף שפחה חרופה. בערבית "חרוף" (خَرُوف) מופיע בהוראת תמים, נאיבי, כבש. אותו שורש ערבי - חַרִפַ (خَرِفَ) - מופיע גם בהוראת להיהפך לסנילי; שאול מהשורש האוגרי – חרפ (ḫrp), בהוראת מאניה, טירוף, חירפון .
=צירופים=
* חרף נפשו
=תרגום=
* אנגלית: (1)
=מידע נוסף=
* כפועל קל בצורת הבינוני וב
= ראו גם =
* חריף
* חרפה
* חפר
=גיזרון=
*יתכן שיש קשר בינה לבין השרש שמשמעותה ירידת גשם, שהחורף הוא העונה המתקשרת לגשם. בנוסף, ע־ר־ף מתקשר לבוא החושך, כמו השורש , בדומה לחורף שהיא תקופה חשוכה; ר' ערף.
*המילה קיימת במספר לשונות שמיות. מילה זו נחשבה נרדפת במשמעותה למילה "סתיו", אך חל פיצול במשמעות. לשם השוואה, בערבית: – סתיו, לעומת – חורף.
= צירופים =
* שנת חורף
* ימי חרפי
* חורף גרעיני
=מילים נרדפות=
* ימות הגשמים
* תקופת טבת
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: שִׁתָאא)
=ראו גם=
* אביב
* קיץ
* סתיו
חָרַף
# שהה בחודשי החורף במקום מסויים.
#:* הנחליאלי חורף בארץ 
# (חָרַפּ) ישן שינה חזקה וארוכה.
=גיזרון=
* 1. מן חורף. 2. מן שנת חורף
=צירופים=
* עקב חורף
חֵרֶף
# למרות, על אף, מילה הבאה לבטא תוצאת וויתור.
#:*חרף מאמציי הכבירים נכשלתי בחשבון.
=גיזרון=
* מילה שהומצאה מקריאה שלא כדין של :<ref>מילון אבן-שושן ערך חרף.</ref> בפסוק חֵרֵף הוא פועל במשמע 'גידף, קילל', ומשמע הכתוב "שאלוהים ישלח משמיים, יושיע אותי על ידי שהוא יקלל את שונאי". אך הניסוח התמציתי של הפסוק (בלי סימני פיסוק מודרניים ברורים) מייצר הקבלה יושיעני\שונאי, וגרם לקרוא "יושיעני על ידי שהוא יְחָרֵף שונאי" = "יושיעני חרף שונאי" כמו "יושיעני למרות שונאי", ומשם חרף = למרות, כמילת חיבור (במקום פועל).
=מידע נוסף=
אחרי המילים למרות וחרף לעולם לא תבוא ש' השעבוד.

הצורה הנכונה לשימוש במילים אלו היא שלאחריהן יבוא שם עצם גרידא, למשל; לַמְרוֹת הַכֹּל, לַמְרוֹת הַכִּשָּׁלוֹן, לַמְרוֹת זֹאת וכו'...

לפיכך הצורות "למרות ש" או "חרף ש" אינן תקינות מבחינה דקדוקית.

כאשר רוצים לבטא קשר של ויתור במשפט מורכב יש להשתמש ב־"על אף".

קטגוריה:מילות חיבור
חֵרֵף, חֵרַף
# גידף, קילל.
# סיכן (בעיקר בצירוף "חרף נפשו").
#:*החייל חרף נפשו ביוצאו ראשון לשדה הקרב.
=גיזרון=
*'דיבר בחריפות'. המשמע הבסיסי של השורש חרף הוא חדות: 'היה חד, חידד',<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%97%D6%B8%D7%A8%D6%B7%D7%A3?lang=he מילון יסטרוב]. </ref> כמו גם ארמית חורפא 'חוד או חלק חד' (של סכין, סיף).<ref>[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=xrp%20N&cits=all CAL].</ref> משם עברית 'חריף' (טעם חריף: אותו רעיון באנגלית sharp, גם סכין וגם טעם).<ref>[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_חוּרְפָּא?lang=he מילון יסטרוב].</ref> מהפועל האכדי חרפֻּ ששימש בהוראת 'לחתוך'. משם גם חֵרֵף 'להיות חריף עם מישהו, דיבר בחריפות', כלומר גידף, קילל. (משמע שגם קיים באנגלית: sharp words 'מילים חריפות'). במשמע המקורי 'חד', מקביל לסורית (חָרֵף) 'חידד (סכיון)', ערבית 'קצה חד'. עם אותו משמע נגזר בשתי השפות: (חַרֵף) 'חד, חריף (אוכל)', 'חריף' (אוכל).
* שתי המשמעויות כנראה משורש שונה גם באכדית נכתבות שתי המילים באופן זהה אך במשמעות שונה: 1)לחתוך 2)להקדים . המשמעות המופיעה לעיל בסעיף (1) מצויה בשימוש נרחב יותר וקשורה בצורתה ובמשמעותה בפועל 'חרב' בהוראת קילקל,הרס . המשמעות בסעיף (2) נמצאת רק בהקשר אחד בעל מקבילה מאכדית שהגייתה: חַרַפֻּ (ḫarāpu) בהוראת 'להקדים', לפיכך על פי האכדית הקדומה מסתבר הביטוי "חרף נפשו למות" בהוראת: "הקדים מוות לנפשו". 
* על פי פרשן המקרא רשב"ם ביטוי לחרף המקראי מצוי בתיבה"חָרוּף" ובצירוף שפחה חרופה. בערבית "חרוף" (خَرُوف) מופיע בהוראת תמים, נאיבי, כבש. אותו שורש ערבי - חַרִפַ (خَرِفَ) - מופיע גם בהוראת להיהפך לסנילי; שאול מהשורש האוגרי – חרפ (ḫrp), בהוראת מאניה, טירוף, חירפון .
=צירופים=
* חרף נפשו
=תרגום=
* אנגלית: (1)
=מידע נוסף=
* כפועל קל בצורת הבינוני וב
= ראו גם =
* חריף
* חרפה
* חפר