OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
סב
סַב
# נָע בִּתְנוּעוֹת מַעְגָּלִיּוֹת.
# הִקִּיף.
# סָר, פָּנָה לְעֵבֶר-.
# גָּרַם לְ-.
# חָשַׁב, הָגָה בְּמוֹחוֹ.
# שׁוֹטֵט, הָלַךְ אָנֶה וָאָנָה.
#נִתְיַשֵּׁב לִסְעֹד בַּשֻּׁלְחָן כבן חורין,כשווה בין שווים .
=גיזרון=
*(6) אונקלוס מתרגם מקיף בפסוק "שם האחד פישון" שבבראשית.
*(7) מכאן נגזרה תיבת: מסובין (msubin)
=נגזרות=
*סִבָּה
*סֶבֶב
*סַבֶּבֶת
=תרגום=
למשמעות (1):
=ראו גם=
*סאב (מארמית)
*סובב
*הסתובב
*הסב
*נסב
*סִבֵּב

קטגוריה:גזרת הכפולים
סָב
# אֲבי האב או האֵם.
# אדם בא בימים.
=גזרון=
* אוגריתית שַֹבּ [https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%90%8E%8C%F0%90%8E%81#Ugaritic 𐎌𐎁] בהוראת איש זקן. השוו שיבה
= נגזרות=
*סביון
*סבתא
= מילים נרדפות =
למשמעות (1);

* סבא
* אב זקן

למשמעות (2);

* זקן
* ישיש
* קשיש
= ניגודים =
למשמעות (2);

*תינוק
*עולל
*רך
*דרדק
=תרגום=
* בולגרית
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
קטגוריה:משפחה
קטגוריה:גילים
קטגוריה:פסיכומטרי
=גיזרון=
*(6) אונקלוס מתרגם מקיף בפסוק "שם האחד פישון" שבבראשית.
*(7) מכאן נגזרה תיבת: מסובין (msubin)
=נגזרות=
*סִבָּה
*סֶבֶב
*סַבֶּבֶת
=תרגום=
למשמעות (1):
=ראו גם=
*סאב (מארמית)
*סובב
*הסתובב
*הסב
*נסב
*סִבֵּב

קטגוריה:גזרת הכפולים
סָב
# אֲבי האב או האֵם.
# אדם בא בימים.
=גזרון=
* אוגריתית שַֹבּ [https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%90%8E%8C%F0%90%8E%81#Ugaritic 𐎌𐎁] בהוראת איש זקן. השוו שיבה
= נגזרות=
*סביון
*סבתא
= מילים נרדפות =
למשמעות (1);

* סבא
* אב זקן

למשמעות (2);

* זקן
* ישיש
* קשיש
= ניגודים =
למשמעות (2);

*תינוק
*עולל
*רך
*דרדק
=תרגום=
* בולגרית
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים בהן שין שמאלית התחלפה בסמך
קטגוריה:משפחה
קטגוריה:גילים
קטגוריה:פסיכומטרי
סטטוטורי
סְטָטוּטוֹרִי
# על פי חוק.
#:* על פי חוק התכנון והבנייה, על מנת שלתכנית יינתן תוקף חוקי, יש להעבירה לאישור בהליך סטטוטורי.
=צירופים=
* אונס סטטוטורי
* גוף סטטוטורי
* הליך סטטוטורי
* תכנון סטטוטורי
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.mifam.org.il/?CategoryID=1487&ArticleID=1606 סטטוטורי], מפע"ם

קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
=צירופים=
* אונס סטטוטורי
* גוף סטטוטורי
* הליך סטטוטורי
* תכנון סטטוטורי
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.mifam.org.il/?CategoryID=1487&ArticleID=1606 סטטוטורי], מפע"ם

קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
הזיק
הִזִּיק
# הסב נֶזֶק.
#:*"כִּי יֵשׁ בָּהּ אֵיזֶה זִיק שֶׁהוּא, שֶׁכְּלָל הוּא לֹא מַזִּיק שֶׁהוּא. וְיֵשׁ בָּהּ אֵיזֶה חֵן שֶׁהוּא, שֶׁלְּאַחֶרֶת אֵין שֶׁהוּא..." ("בכל זאת יש בה משהו" / נתן אלתרמן)
=גיזרון=
* השוו, שומרית [https://en.wikipedia.org/wiki/Asag אזג]. אכדית - "אַסַקוּ" [https://religion.wikia.org/wiki/Asakku asakku] - ע"פ המיתולוגיה הבבלית-אכדית, היה שמו של שד הגורם למחלות .
* מקורו של השורש נ-ז-ק הוא מהתנך: אֵין הַצַּר שֹׁוֶה בְּנֶזֶק הַמֶּלֶךְ,
=ראו גם=
*השחית
*הרע
קטגוריה:גזרת חפ"נ
=גיזרון=
* השוו, שומרית [https://en.wikipedia.org/wiki/Asag אזג]. אכדית - "אַסַקוּ" [https://religion.wikia.org/wiki/Asakku asakku] - ע"פ המיתולוגיה הבבלית-אכדית, היה שמו של שד הגורם למחלות .
* מקורו של השורש נ-ז-ק הוא מהתנך: אֵין הַצַּר שֹׁוֶה בְּנֶזֶק הַמֶּלֶךְ,
=ראו גם=
*השחית
*הרע
קטגוריה:גזרת חפ"נ
נזק (שורש)
השורש נ־ז־ק הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=הערה=
"יש משורשי פ"נ הנוטים בבניין נפעל גם על דרך ע"ו. המצויות בלשון ימינו הן צורות משורש נז"ק, כגון נִזּוֹק נִזּוֹקְתִּי, נִזּוֹקָה וגם נִזֹּקֶת (לצד נִזַּק נִזַּקְתִּי, נִזֶּקֶת על דרך פ"נ)"

([https://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/netiyyat-hapoal/3-3-כללים-בגזרת-פנ/ כללי האקדמיה בפעלים שונים בגזרת חפ"נ בחילופי גזרות] )
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:גזרת חפ"נהשורש נ־ז־ק הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=הערה=
"יש משורשי פ"נ הנוטים בבניין נפעל גם על דרך ע"ו. המצויות בלשון ימינו הן צורות משורש נז"ק, כגון נִזּוֹק נִזּוֹקְתִּי, נִזּוֹקָה וגם נִזֹּקֶת (לצד נִזַּק נִזַּקְתִּי, נִזֶּקֶת על דרך פ"נ)"

([https://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/netiyyat-hapoal/3-3-כללים-בגזרת-פנ/ כללי האקדמיה בפעלים שונים בגזרת חפ"נ בחילופי גזרות] )
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:גזרת חפ"נ
הפעיל
הִפְעִיל {{משני|א}}
# הבניין השלישי מבין שבעת הבניינים במערכת הפועל בשפה העברית, המתאפיין בתחילית הִ- בעבר ו-י' אחרי עה"פ.
#:*בניין "הפעיל" הוא בניינו הפָּעִיל של בניין "הֻפְעַל".
=מידע נוסף=
*בקרב דוברי עברית רבים נפוצה השגיאה בהגיית ה-ה' התחילית של הבניין. קראו על כך במאמר הבא מאת אילון גלעד [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.6826675 מתי ולמה איבדנו את החיריק של בניין הִפְעִיל?], הארץ.

ניקודה של ה' זו, הפותחת את הפועל בזמן העבר, משתנה מגזרה לגזרה.
הניקוד הוא לפי חלוקת הגזרות בטבלה דלהלן;

{| class="wikitable"
! ע"ע וע"ו/י !! גרוניים !! נפ"יו !! כל השאר 
|-
| צירה||סגול ||חולם מלא<ref>פרט לשישה פעלים שכאשר מוטים בבניין הפעיל ה' הבניין מנוקדת בצירה מלא, אלו הם; הֵילִיל, הֵיטִיב, הֵישִׁיר, הֵימִיר, הֵינִיק, הֵימִין, וכן השורש ה-ל-ך שיכול לנטות כך: הֵילִיךְ או כך: הוֹלִיךְ.</ref>|| חיריק
|-
| הֵגִיל||הֶאֱמִין ||הוֹנָה || הִכִּיר
|-
| הֵבִין|| הֶחְלִיט ||הוֹדִיעַ || הִמְצִיא
|-
| הֵקִים|| הֶעֱבִיד ||הוֹצִיא|| הִשְׁמִיעַ
|-
| הֵחֵל||הֶחְלִישׁ ||הוֹשִׁיעַ ||הִצִּית
|-
| הֵגֵן||הֶאֱדִים ||הוֹשִׁיט || הִכְנִיס
|-
| הֵעֵז||הֶעֱצִיב ||הוֹלִיד || הִפְנָה
|}
=הערות שוליים=
<references />
קטגוריה:דקדוק
קטגוריה:בנייני הפועל
הִפְעִיל {{משני|ב}}
#הֵניע, גרם שיפעל.
#:*בחורף הקר, כשאנו רוצים להתחמם אנו מפעילים את התנור החשמלי.
=מקור=
ערבית; -פעל, עשה. אורדו; -פעיל, ופרסית; -פעילות.
=ראו גם=
*מפעיל מערכת
=מידע נוסף=
*בקרב דוברי עברית רבים נפוצה השגיאה בהגיית ה-ה' התחילית של הבניין. קראו על כך במאמר הבא מאת אילון גלעד [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.6826675 מתי ולמה איבדנו את החיריק של בניין הִפְעִיל?], הארץ.

ניקודה של ה' זו, הפותחת את הפועל בזמן העבר, משתנה מגזרה לגזרה.
הניקוד הוא לפי חלוקת הגזרות בטבלה דלהלן;

{| class="wikitable"
! ע"ע וע"ו/י !! גרוניים !! נפ"יו !! כל השאר 
|-
| צירה||סגול ||חולם מלא<ref>פרט לשישה פעלים שכאשר מוטים בבניין הפעיל ה' הבניין מנוקדת בצירה מלא, אלו הם; הֵילִיל, הֵיטִיב, הֵישִׁיר, הֵימִיר, הֵינִיק, הֵימִין, וכן השורש ה-ל-ך שיכול לנטות כך: הֵילִיךְ או כך: הוֹלִיךְ.</ref>|| חיריק
|-
| הֵגִיל||הֶאֱמִין ||הוֹנָה || הִכִּיר
|-
| הֵבִין|| הֶחְלִיט ||הוֹדִיעַ || הִמְצִיא
|-
| הֵקִים|| הֶעֱבִיד ||הוֹצִיא|| הִשְׁמִיעַ
|-
| הֵחֵל||הֶחְלִישׁ ||הוֹשִׁיעַ ||הִצִּית
|-
| הֵגֵן||הֶאֱדִים ||הוֹשִׁיט || הִכְנִיס
|-
| הֵעֵז||הֶעֱצִיב ||הוֹלִיד || הִפְנָה
|}
=הערות שוליים=
<references />
קטגוריה:דקדוק
קטגוריה:בנייני הפועל
הִפְעִיל {{משני|ב}}
#הֵניע, גרם שיפעל.
#:*בחורף הקר, כשאנו רוצים להתחמם אנו מפעילים את התנור החשמלי.
=מקור=
ערבית; -פעל, עשה. אורדו; -פעיל, ופרסית; -פעילות.
=ראו גם=
*מפעיל מערכת
כונן קשיח
כּוֹנָן קָשִׁיחַ
# רכיב חיצוני או פנימי במחשב המשמש לשמירת נתונים.
=מילים נרדפות=
* דיסק קשיח
=ראו גם=
* כונן
* זיכרון
* מחשב
* RAM
* ROM
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חומרה
קטגוריה:מחשבים
=מילים נרדפות=
* דיסק קשיח
=ראו גם=
* כונן
* זיכרון
* מחשב
* RAM
* ROM
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חומרה
קטגוריה:מחשבים
אפיק נתונים
אָפִיק נְתוֹנִים
# אמצעי המקשר במחשב בין המעבד לבין הזיכרון וההתקנים החיצוניים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חומרה
קטגוריה:מחשבים
קטגוריה:תקשורת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חומרה
קטגוריה:מחשבים
קטגוריה:תקשורת
עגבת
עַגֶּבֶת
# מחלת מין הנגרמת על ידי החיידק Treponema pallidum המועברת על ידי קיום יחסי מין ובאמצעות מגע עם דם.
=מילים נרדפות=
* החקיין הגדול
* סיפיליס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחלות מין
=מילים נרדפות=
* החקיין הגדול
* סיפיליס
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחלות מין
ה"א המגמה
הֵ"א הַמְּגַמָּה
# האות ה' כאשר היא חוברת לסוף שם מקום, ומציינת הליכה לכיוונו.
*את התופעה הדקדוקית ה"א המגמה ניתן לראות במילים: הביתה, הימה וירושלימה.
*ניתן להמיר את ה"א המגמה במילת היחס אל/ל-הביתה=אל הבית.
=מקור=
התופעה מופיעה לראשונה במקרא, למשל;
*
*
*
*
=הערות=
*מילים המסתיימות בה"א המגמה תהגינה במלעיל.
*בד"כ ה"א המגמה מופיעה בדיבור בצורות השגורות זמן רב (בייחוד כיוונים; שְׂמֹאלָה, שָׁמָּה, צָפוֹנָה, יָמָה, דָּרוֹמָה וכו'..), ולא נהוג בד"כ להוסיף ה' זו למילים אחרות.
*כאשר שם המקום או המילה מסתיימים באות ה', היא תוחלף ב-ת' בהוספת ה"א המגמה, לדוגמה; .
*ה"א המגמה מופיעה גם בלשון חז"ל, לדוגמה; וכמו כן גם בעברית החדשה בשירים ידועים כמו:"אֵצֵא לִי הַשׁוּקָה, תַּרְנְגוֹל קָטָן אֶקְנֶה לִי" ("אצא לי השוקה" / עממי).
=ראו גם=
*ה"א הידיעה
*ה"א הזיקה
*ה"א השאלה, ה"א התמה
*ה"א הקריאה

קטגוריה:דקדוק
*
=מקור=
התופעה מופיעה לראשונה במקרא, למשל;
*
*
*
*
=הערות=
*מילים המסתיימות בה"א המגמה תהגינה במלעיל.
*בד"כ ה"א המגמה מופיעה בדיבור בצורות השגורות זמן רב (בייחוד כיוונים; שְׂמֹאלָה, שָׁמָּה, צָפוֹנָה, יָמָה, דָּרוֹמָה וכו'..), ולא נהוג בד"כ להוסיף ה' זו למילים אחרות.
*כאשר שם המקום או המילה מסתיימים באות ה', היא תוחלף ב-ת' בהוספת ה"א המגמה, לדוגמה; .
*ה"א המגמה מופיעה גם בלשון חז"ל, לדוגמה; וכמו כן גם בעברית החדשה בשירים ידועים כמו:"אֵצֵא לִי הַשׁוּקָה, תַּרְנְגוֹל קָטָן אֶקְנֶה לִי" ("אצא לי השוקה" / עממי).
=ראו גם=
*ה"א הידיעה
*ה"א הזיקה
*ה"א השאלה, ה"א התמה
*ה"א הקריאה

קטגוריה:דקדוק
*
יער (שורש)
השורש י־ע־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>השורש י־ע־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
נגש (שורש)
השורש נ־ג־שׁ הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=הערה=
השורש נ-ג-ש מחולק בין הבניינים נפעל וקל לפי הטיות זמנים:

*בנפעל-ניטה רק בבינוני ובעבר.

*בקל-ניטה במקור, שם פועל, ציווי ועתיד.

בבניין הפעיל השורש ניטה לפי גזרת חפ"נ ולפי גזרת השלמים במשמעויות שונות:

*לפי גזרת חפ"נ (הִגִּישׁ) במשמעות של הביא ומסר.

*לפי גזרת השלמים (הִנְגִּישׁ) במשמעות של הקל את הגישה.
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>השורש נ־ג־שׁ הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=הערה=
השורש נ-ג-ש מחולק בין הבניינים נפעל וקל לפי הטיות זמנים:

*בנפעל-ניטה רק בבינוני ובעבר.

*בקל-ניטה במקור, שם פועל, ציווי ועתיד.

בבניין הפעיל השורש ניטה לפי גזרת חפ"נ ולפי גזרת השלמים במשמעויות שונות:

*לפי גזרת חפ"נ (הִגִּישׁ) במשמעות של הביא ומסר.

*לפי גזרת השלמים (הִנְגִּישׁ) במשמעות של הקל את הגישה.
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
נגש
נִגַּשׁ
# התקרב, בא לקראת־.
# התמודד עם־.
#:*לאחר לבטים רבים הוא ניגש אל המלאכה.
=גיזרון=
*מן המקרא. הפועל נוטה בבניין נפעל בעבר ובבינוני, אך בעתיד, במקור, וכן שם הפעולה, נוטים ע"פ בניין קל.
*האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מצא, שבמצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה, בצורת גֵשׂ , "ges" וגם בצורת אֵנֵגשׁ "en-ges" בהוראת - עבור,למען .
*בשפת געז, נַגַשַ בהוראת המליך עצמו למלך . נְגֻשֻ - מלך . מַנְגֶשְתְּ בהוראת ממלכה . השוו "נגיד"-הנוגש , הרודה .
=צירופים=
*נגש בפלוני
=נגזרות=
*גישה
*נגיש
=מילים נרדפות=
*התקרב
*בא הלום
=ראו גם=
*בא
*הגיע
*התנגש

=
נִגַּשׁ
# התקרב, בא לקראת־.
# התמודד עם־.
#:*לאחר לבטים רבים הוא ניגש אל המלאכה.
=גיזרון=
*מן המקרא. הפועל נוטה בבניין נפעל בעבר ובבינוני, אך בעתיד, במקור, וכן שם הפעולה, נוטים ע"פ בניין קל.
*האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מצא, שבמצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה, בצורת גֵשׂ , "ges" וגם בצורת אֵנֵגשׁ "en-ges" בהוראת - עבור,למען .
*בשפת געז, נַגַשַ בהוראת המליך עצמו למלך . נְגֻשֻ - מלך . מַנְגֶשְתְּ בהוראת ממלכה . השוו "נגיד"-הנוגש , הרודה .
=צירופים=
*נגש בפלוני
=נגזרות=
*גישה
*נגיש
=מילים נרדפות=
*התקרב
*בא הלום
=ראו גם=
*בא
*הגיע
*התנגש
הרג
הָרַג
#הֵמִית, שׂם קץ לחיים.
=צירופים=
*הוציא להורג, הוצאה להורג
*הרג יתוש בתותח
*הרגני נא הרוג
*הבא להרגך השכם להרגו
*להרוג טורקי ולנוח
=מילים נרדפות=
*המית
*קטל
*חיסל
*הגוויע
=ראו גם=
*רצח
*נפטר

קטגוריה:מוות
הֶרֶג
# שימת קץ לחיים.
=מילים נרדפות=
*המתה
*הריגה
*קטל
=ראו גם=
*טבח
*רצח
*שפיכות דמים
הָרַג
#הֵמִית, שׂם קץ לחיים.
=צירופים=
*הוציא להורג, הוצאה להורג
*הרג יתוש בתותח
*הרגני נא הרוג
*הבא להרגך השכם להרגו
*להרוג טורקי ולנוח
=מילים נרדפות=
*המית
*קטל
*חיסל
*הגוויע
=ראו גם=
*רצח
*נפטר

קטגוריה:מוות
הֶרֶג
# שימת קץ לחיים.
=מילים נרדפות=
*המתה
*הריגה
*קטל
=ראו גם=
*טבח
*רצח
*שפיכות דמים
הלל ב (שורש)
השורש ה־ל־ל <small>ב</small> הוא שורש מגזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ה (שורשים)
</noinclude>השורש ה־ל־ל <small>ב</small> הוא שורש מגזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ה (שורשים)
</noinclude>
להלהּ (שורש)
השורש ל־ה־ל-הּ הוא שורש מגזרת המרובעים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ל (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:להלהּ (שורש)השורש ל־ה־ל-הּ הוא שורש מגזרת המרובעים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ל (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:להלהּ (שורש)
נטל (שורש)
השורש נ־ט־ל הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=הערות=
*בבניין קל בזמני העתיד והציווי ההטיה תיעשה תמיד בהישמטות הנו"ן: "הפעלים בגזרת פ"נ מותרים בקיום הנו"ן בכל הצורות, להוציא הפעלים המנויים להלן, שההבלעה בהם היא הֶכְרֵחַ. 
ואלה הפעלים בהבלעת הנו"ן (פועלי בניין קל נזכרים כאן בזמן עתיד):
בניין קל: יִגַּהּ, יִגַּע, יִגַּשׁ, יִדַּח, יִזַּל, יִטֶּה, יִטֹּל...".

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D023.aspx החלטות האקדמיה בנטיית הפועל, גזרת חפ"נ, הבלעת הנו"ן או קיומה])

*בשם הפועל מותרת ההטיה גם על-דרך השלמים:"בשם הפועל של בניין קל הנו"ן מתקיימת. למשל: לִנְסֹעַ, לִנְטֹעַ, לִנְגֹּחַ.
לצד צורות המקור לִנְדֹּר, לִנְטֹל, לִנְפֹּל מותרות הצורות לִדֹּר, לִטֹּל, לִפֹּל (שנוצרו בלשון חכמים)".

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D024.aspx החלטות האקדמיה בדבר נטיית הפועל, גזרת חפ"נ, צורות בבניין קל])

*בבניין הפעיל מותרות שתי דרכי ההטיה בלא בידול משמעות;

1) על-דרך גזרת ע"ו/י: הֵטִיל, מֵטִיל, מְטִילוֹת וכד'... 

2) על-דרך חסרי פ"נ: הִטִּיל, הִטַּלְתִּי, מַטִּילוֹת וכד'...

יתר הבניינים ניטים כמובן לפי דרכה של גזרת חפ"נ. 

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D049.aspx החלטות האקדמיה בדבר חילופי גזרות])
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>השורש נ־ט־ל הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=הערות=
*בבניין קל בזמני העתיד והציווי ההטיה תיעשה תמיד בהישמטות הנו"ן: "הפעלים בגזרת פ"נ מותרים בקיום הנו"ן בכל הצורות, להוציא הפעלים המנויים להלן, שההבלעה בהם היא הֶכְרֵחַ. 
ואלה הפעלים בהבלעת הנו"ן (פועלי בניין קל נזכרים כאן בזמן עתיד):
בניין קל: יִגַּהּ, יִגַּע, יִגַּשׁ, יִדַּח, יִזַּל, יִטֶּה, יִטֹּל...".

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D023.aspx החלטות האקדמיה בנטיית הפועל, גזרת חפ"נ, הבלעת הנו"ן או קיומה])

*בשם הפועל מותרת ההטיה גם על-דרך השלמים:"בשם הפועל של בניין קל הנו"ן מתקיימת. למשל: לִנְסֹעַ, לִנְטֹעַ, לִנְגֹּחַ.
לצד צורות המקור לִנְדֹּר, לִנְטֹל, לִנְפֹּל מותרות הצורות לִדֹּר, לִטֹּל, לִפֹּל (שנוצרו בלשון חכמים)".

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D024.aspx החלטות האקדמיה בדבר נטיית הפועל, גזרת חפ"נ, צורות בבניין קל])

*בבניין הפעיל מותרות שתי דרכי ההטיה בלא בידול משמעות;

1) על-דרך גזרת ע"ו/י: הֵטִיל, מֵטִיל, מְטִילוֹת וכד'... 

2) על-דרך חסרי פ"נ: הִטִּיל, הִטַּלְתִּי, מַטִּילוֹת וכד'...

יתר הבניינים ניטים כמובן לפי דרכה של גזרת חפ"נ. 

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D049.aspx החלטות האקדמיה בדבר חילופי גזרות])
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
צווי
צִוּוּי
# הוראה מחייבת לביצוע.
#:* "בקו בולט אפשר לסמן, כי כל החיים, גם בגשמיות וגם ברוחניות, היו בעיניו דבר של חובה. וחובה זו נשאה עליה חותם של ענין יורידי, צווי מוחלט ממרומי־על" ([http://benyehuda.org/epstein/045.html "אבותי"], זלמן אפשטיין)
# מודוס במערכת הפועל הנאמר באופן ישיר ומַביע הוראה או פקודה.
#:* הציווי משמש לעתים קרובות בשירה העברית כאמצעי להבעת תוקף ונחרצות מצד המוען כלפי הנמען.
#:* "בבית הראשון של השיר הראשון כתבתי "צַק" והוא צווי ליחיד משרש נָצֹק ששרשו גם יצֹק" ([http://benyehuda.org/bialik/letters_03.html "אגרות: שנת תרנ"ב"], חיים נחמן ביאליק)
=תרגום=
* גרמנית 
* יידיש: (הגייה: imperativ)
* ערבית: (הגייה: אַמְר)
=מידע נוסף=
*בבניין קל, הציווי נגזר מזמן העתיד ע"י השמטת אות אית"ן, למשל; <BR>יִסַּע<big>←‏</big>סַע!, יִפְגֹּשׁ <big>←‏</big>פְּגֹּשׁ! וכו'...

*כיום הציווי נשמר בפי דוברי העברית בעיקר בבניינים קל ופיעל, ביתר הבניינים נהוג יותר השימוש בעתיד.

*בזמן הציווי ישנם ארבעה גופים גרידא; נוכח, נוכחת, נוכחים ונוכחות.<BR>הסיומות הן; xנָה לנוכחות; כְּתֹבְנָה!, xוּ לנוכחים; כִּתְבוּ! וxי לנוכחת; כּתְבִי!
קטגוריה:דקדוק

en:imperative
=תרגום=
* גרמנית 
* יידיש: (הגייה: imperativ)
* ערבית: (הגייה: אַמְר)
=מידע נוסף=
*בבניין קל, הציווי נגזר מזמן העתיד ע"י השמטת אות אית"ן, למשל; <BR>יִסַּע<big>←‏</big>סַע!, יִפְגֹּשׁ <big>←‏</big>פְּגֹּשׁ! וכו'...

*כיום הציווי נשמר בפי דוברי העברית בעיקר בבניינים קל ופיעל, ביתר הבניינים נהוג יותר השימוש בעתיד.

*בזמן הציווי ישנם ארבעה גופים גרידא; נוכח, נוכחת, נוכחים ונוכחות.<BR>הסיומות הן; xנָה לנוכחות; כְּתֹבְנָה!, xוּ לנוכחים; כִּתְבוּ! וxי לנוכחת; כּתְבִי!
קטגוריה:דקדוק

en:imperative
חיריק
חִירִיק (גם: חִירֶק)
בפועל "יכתבו" האות [[י' מנוקדת בחיריק]]
# אחד מסימני הניקוד טברני, שמסמן בעברית החדשה את התנועה /i/. הוא מופיע מתחת לאות ונראה כנקודה בודדת.
:* בניקוד הטברני קיימים שני סוגי חיריק; חיריק מלא וחיריק חסר.
:* במילה "קִיר" האות ק' מנוקדת בחיריק מלא.
=גזרון=
* משורש ח-ר-ק, התנועה נקראת כך משום שבהגייתה נראית הלסת כחרקת.
=צירופים=
* חיריק חסר
* חיריק מלא
* חטף חיריק
=ראו גם=
קטגוריה:דקדוק
קטגוריה:ניקוד
=גזרון=
* משורש ח-ר-ק, התנועה נקראת כך משום שבהגייתה נראית הלסת כחרקת.
=צירופים=
* חיריק חסר
* חיריק מלא
* חטף חיריק
=ראו גם=
קטגוריה:דקדוק
קטגוריה:ניקוד
נאדר
נֶאְדָּר
# רָם וְנִשָּׂא, נִשְׂגָּב.
#:*"עַד-פְּרֹץ רוּחַ טוֹבָה, חֲזָקָה, נֶאְדָּרָה/ שֶׁתּוּכַל לִתְקֹעַ הָעָב הַמִּדְבָּרָה" ([http://benyehuda.org/bialik/bia002.html "מִשּׁוּט בַּמֶּרְחַקִּים"]/ חיים נחמן ביאליק)
=גיזרון=
*מן התנ"ך.

מילה זו היא ממספר מועט של מילים בתנ"ך הכוללות את האות א' והיא מנוקדות בשווא.
=מילים נרדפות=
*נשגב
*מפואר
*יפהפה
*משובח
*הדור
*מלכותי
= ניגודים =
*מכוער
*עלוב
*נחות
*נורא
*פשוט
=גיזרון=
*מן התנ"ך.

מילה זו היא ממספר מועט של מילים בתנ"ך הכוללות את האות א' והיא מנוקדות בשווא.
=מילים נרדפות=
*נשגב
*מפואר
*יפהפה
*משובח
*הדור
*מלכותי
= ניגודים =
*מכוער
*עלוב
*נחות
*נורא
*פשוט
כתה
כִּתָּה
# קבוצת תלמידים בבית ספר הלומדים יחד.
#:* התלמידים מכיתה י"ב3 יצאו לטיול.
# החדר שבו התלמידים לומדים בבית הספר.
#:* המורה ביקשה להיכנס לכיתה.
# יחידת משנה של מחלקה בצבא.
#:* כיתת הסיירים יצאה למסע.
=גיזרון=
* גזירה לאחור בעברית החדשה מהמילה התלמודית כִּתּוֹת, שהיא ריבוי המילה כַּת, לפי ההיקש למילים כמו פִּנּוֹת, טִפּוֹת, שצורת היחיד שלהן היא פִּנָּה, טִפָּה.
=צירופים=
* מפקד כיתה
* עלה כיתה
* נשאר כיתה
* מלכת הכיתה
* כיתת יורים
* קפץ כיתה
* כיתה טיפולית
* מחנך כיתה
* אקלים כיתה
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: צַףّ)
=מידע נוסף =
סביר להניח שהמילה כַּת גזורה מן השורש כת"ת (הקרוב ל - כת"ש), שמשמעו "כתש > שחק > שבר >ניפץ > חילק". נראה שמן המשמעות "חילק" התפתחה המילה כַּת = "מחלקה, קבוצה של אנשים". 
תהליך דומה חל גם באנגלית. המילה sect (כת) מקורה במילה לטינית שמשמעה "לחלק, לחתוך". 
מן הדוגמאות שלעיל עולה שצורת הרבים של כַּת היא כִּתּוֹת! מצורת רבים זו נוצרה בעברית החדשה המילה כִּתָּה. 
כפי צורת היחיד של טִפּוֹת היא טִפָּה ושל פִּנּוֹת היא פִּנָּה, מ – כִּתּוֹת (צורת הרבים) נגזרה צורת יחיד חדשה כִּתָּה.
כך התעשרה העברית הן בצורה חדשה והן במשמעות חדשה, שהיא צמצומה של המשמעות המקורית. 
"כיתה" אינה סתם קבוצה או חבורה באופן כללי, אלא "קבוצה של תלמידים בבית ספר הלומדים יחד", ומכאן גם במשמעות "החדר שבו לומדים התלמידים". 
בלשון הצבאית המילה "כיתה" מציינת את "היחידה התקנית הקטנה ביותר".
כאמור, צורת הרבים כִּתּוֹת היא צורת רבים של שתי מילים של כַּת ושל כִּתָּה. 
צורת הרבים *כַּתּוֹת היא צורה שגויה! היא נוצרה על ידי דוברי הלשון לצורך הבחנה (כִּתָּה – כִּתּוֹת ; כַּת - *כַּתּוֹת).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גזירה לאחור
כִּתָּה
# קבוצת תלמידים בבית ספר הלומדים יחד.
#:* התלמידים מכיתה י"ב3 יצאו לטיול.
# החדר שבו התלמידים לומדים בבית הספר.
#:* המורה ביקשה להיכנס לכיתה.
# יחידת משנה של מחלקה בצבא.
#:* כיתת הסיירים יצאה למסע.
=גיזרון=
* גזירה לאחור בעברית החדשה מהמילה התלמודית כִּתּוֹת, שהיא ריבוי המילה כַּת, לפי ההיקש למילים כמו פִּנּוֹת, טִפּוֹת, שצורת היחיד שלהן היא פִּנָּה, טִפָּה.
=צירופים=
* מפקד כיתה
* עלה כיתה
* נשאר כיתה
* מלכת הכיתה
* כיתת יורים
* קפץ כיתה
* כיתה טיפולית
* מחנך כיתה
* אקלים כיתה
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: צַףّ)
=מידע נוסף =
סביר להניח שהמילה כַּת גזורה מן השורש כת"ת (הקרוב ל - כת"ש), שמשמעו "כתש > שחק > שבר >ניפץ > חילק". נראה שמן המשמעות "חילק" התפתחה המילה כַּת = "מחלקה, קבוצה של אנשים". 
תהליך דומה חל גם באנגלית. המילה sect (כת) מקורה במילה לטינית שמשמעה "לחלק, לחתוך". 
מן הדוגמאות שלעיל עולה שצורת הרבים של כַּת היא כִּתּוֹת! מצורת רבים זו נוצרה בעברית החדשה המילה כִּתָּה. 
כפי צורת היחיד של טִפּוֹת היא טִפָּה ושל פִּנּוֹת היא פִּנָּה, מ – כִּתּוֹת (צורת הרבים) נגזרה צורת יחיד חדשה כִּתָּה.
כך התעשרה העברית הן בצורה חדשה והן במשמעות חדשה, שהיא צמצומה של המשמעות המקורית. 
"כיתה" אינה סתם קבוצה או חבורה באופן כללי, אלא "קבוצה של תלמידים בבית ספר הלומדים יחד", ומכאן גם במשמעות "החדר שבו לומדים התלמידים". 
בלשון הצבאית המילה "כיתה" מציינת את "היחידה התקנית הקטנה ביותר".
כאמור, צורת הרבים כִּתּוֹת היא צורת רבים של שתי מילים של כַּת ושל כִּתָּה. 
צורת הרבים *כַּתּוֹת היא צורה שגויה! היא נוצרה על ידי דוברי הלשון לצורך הבחנה (כִּתָּה – כִּתּוֹת ; כַּת - *כַּתּוֹת).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גזירה לאחור
צריכה
צְרִיכָה
# השימוש השוטף בדבר מתכלה כמו מים, מזון או חשמל על ידי היחיד או הרבים
#:* "צריכת דלק נמוכה ותחזוקה זולה - אז למה נמכרות רק 7,000 היברידיות בשנה?" ([http://www.themarker.com/dynamo/cars/1.2493651 TheMarker])
# בכלכלה, החלק של הדרישה לדבר כלשהו שסופק בפועל למשק , כגון "צריכת החשמל"
#:* "תרבות הצריכה (באנגלית: Consumerism) היא מערכת חברתית וכלכלית המעודדת צריכה של מוצרים ושירותים כערך מרכזי" ([https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%AA%D7%A8%D7%91%D7%95%D7%AA_%D7%94%D7%A6%D7%A8%D7%99%D7%9B%D7%94 ויקיפדיה])
=צירופים=
* צריכה מופרזת, צריכה יומית, צריכה כוללת
* צריכת מים, צריכת חשמל, צריכת חמצן מרבית (VO2 MAX)
* מוצרי צריכה
* בר-צריכה
* אי-צריכה
=ראו גם=
קטגוריה:כלכלה
=צירופים=
* צריכה מופרזת, צריכה יומית, צריכה כוללת
* צריכת מים, צריכת חשמל, צריכת חמצן מרבית (VO2 MAX)
* מוצרי צריכה
* בר-צריכה
* אי-צריכה
=ראו גם=
קטגוריה:כלכלה
כ"ה
=כ״ה=
*כל הכבוד

קטגוריה:ראשי תיבות=
בעד
בְּעַד
# הבעת תמיכה, עשיה למען.
#:* חברי הכנסת בממשלה הצביעו בעד ההפניה.
# בתמורה ל-.
#:* מה תתן לי בעד זה.
#:* אני אתן לך את הקלף שלי בעד שלך.
# מתוך, אל מול,מאחורי
<br>
=גיזרון=
* מילה מן המקרא, יתכן כי באה מאוגרתית. 1,2, ב+עד. 
* 3. ערבית בעד ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A8%D8%B9%D8%AF بعد]) בהוראת - אחרי, אחר-כך. - מוטיב "האישה מאחורי החלון" המביטה קדימה אופיינית היא לפולחן האלה עשתרת .
=צירופים=
* אין בעד מה
* עזר בעדו
* הדברים מדברים בעד עצמם
* יש תמורה בעד האגרה
* טוב למות בעד ארצנו
=מילים נרדפות=
* לטובת (1)
* בשביל (1)
* למען (1)
* חֵלֶף (1)
* מבעד (3)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילות יחס
בְּעַד
# הבעת תמיכה, עשיה למען.
#:* חברי הכנסת בממשלה הצביעו בעד ההפניה.
# בתמורה ל-.
#:* מה תתן לי בעד זה.
#:* אני אתן לך את הקלף שלי בעד שלך.
# מתוך, אל מול,מאחורי
<br>
=גיזרון=
* מילה מן המקרא, יתכן כי באה מאוגרתית. 1,2, ב+עד. 
* 3. ערבית בעד ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A8%D8%B9%D8%AF بعد]) בהוראת - אחרי, אחר-כך. - מוטיב "האישה מאחורי החלון" המביטה קדימה אופיינית היא לפולחן האלה עשתרת .
=צירופים=
* אין בעד מה
* עזר בעדו
* הדברים מדברים בעד עצמם
* יש תמורה בעד האגרה
* טוב למות בעד ארצנו
=מילים נרדפות=
* לטובת (1)
* בשביל (1)
* למען (1)
* חֵלֶף (1)
* מבעד (3)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילות יחס
מתפוגג
מתפוגג - נעלם אט אט
מתפוגג - נעלם אט אט
חבץ
חִבֵּץ- ניער באמצעות כלי מיוחד את הגבינה או את החלב עד שהפכה לחמאה
=ראו גם=
* חביצה
חִבֵּץ- ניער באמצעות כלי מיוחד את הגבינה או את החלב עד שהפכה לחמאה
כתיתה
כְּתִיתָה
כתיתה וינאית
#פעולת כתישה ומעיכה.
#* כתיתה ניתן לבצע באמצעות אבני ריחיים או פטיש עץ.
# רסיס, שבב.
# נתח בשר שנמעך והודק לבישול או צלייה. לעתים מצופה פירורי לחם ומטוגן.
=גיזרון=
* מן הפועל כתת (כתית) המקראי.
=צירופים=
* כתיתת עגל (3)
* כתיתת בקר
=מילים נרדפות=
* שניצל (3)
* ביפשטיק
== 3==
* יפנית: (הגייה: כַּתְּצֻ)
=מידע נוסף=
* בספרו של חיים אהרונוביץ "עברית לכל רגע" מופיע הביטוי "ביפשטיק" כחלופה הרווחת באותה תקופה לכתיתה.

* בשירה של המשוררת דליה הרץ מופיעה המושג לכתות "אני ורודה ואשתך כותת" (מרגוט, פלונתר)
=ראו גם=
* כתיש
* עוף
* קציצה
=סימוכין=
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:בשר
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
* מן הפועל כתת (כתית) המקראי.
=צירופים=
* כתיתת עגל (3)
* כתיתת בקר
=מילים נרדפות=
* שניצל (3)
* ביפשטיק
== 3==
* יפנית: (הגייה: כַּתְּצֻ)
=מידע נוסף=
* בספרו של חיים אהרונוביץ "עברית לכל רגע" מופיע הביטוי "ביפשטיק" כחלופה הרווחת באותה תקופה לכתיתה.

* בשירה של המשוררת דליה הרץ מופיעה המושג לכתות "אני ורודה ואשתך כותת" (מרגוט, פלונתר)
=ראו גם=
* כתיש
* עוף
* קציצה
=סימוכין=
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:בשר
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
הידד
הֵידָד
# קריאה לשם ציון צהלה, שמחה או ניצחון.
#:*הידד, ניצחנו בתחרות האיות!
=גיזרון=
*מקור המילה במקרא.
*משפות שמיות, ובערבית הַדַּדַ هَدَّدَ = איים, הפחיד.
=ניגודים=
*אבוי
*אהה
*אוי
*אללי
* הוי

קטגוריה:מילות קריאה
קטגוריה:מילים מקראיות
=גיזרון=
*מקור המילה במקרא.
*משפות שמיות, ובערבית הַדַּדַ هَدَّدَ = איים, הפחיד.
=ניגודים=
*אבוי
*אהה
*אוי
*אללי
* הוי

קטגוריה:מילות קריאה
קטגוריה:מילים מקראיות
מתרס
=גיזרון=
אולי מן תריס והפועל התריס בו נגזר שורש
=צירופים=
*בצד השני של המתרס
=ראו גם=
*בריקדה

מחסום.
=גיזרון=
אולי מן תריס והפועל התריס בו נגזר שורש
=צירופים=
*בצד השני של המתרס
=ראו גם=
*בריקדה

מחסום.
יקוש
יָקוֹשׁ
# אדם אשר עוסק בִּתְפיסת בעלי-חיים או בהריגתם.
=מילים נרדפות=
*יוקש
*צַיָּד
*לוכד
=ראו גם=
קטגוריה:בעלי מקצוע
יָקוּשׁ
# לָכוּד, מצוי במלכודת.
#:*"רְאֵה נָא בַעֲמַל עַבְדָּךְ וְעָנְיוֹ/ וְכִי נַפְשׁוֹ כְּמוֹ דָאָה יְקוּשָׁה –/ וְאֶהְיֶה לָךְ לְעוֹלָמִים לְעֶבֶד" ([http://benyehuda.org/rashbag/rashbag117.html "כאבי רב"]/ רבי שלמה אבן גבירול)
#:*"וְשָׁבִים אֶל אֲחוֹרֵיהֶם וּבוֹשִׁים,/ וְאֻקְיָנוֹס לְפָנֶיךָ לְמָנוֹס,/ וְאֵין מִבְרָח לְךָ כִּי אִם יְקוּשִׁים!" (מתוך המקבץ: [http://benyehuda.org/rihal/Rihal1_1.html#f "מִכֶּבֶל עֲרָב", שיר ג']/ ריה"ל)
#:*החסידה הייתה יְקוּשָׁה ברשתו של היָקוּשׁ.
# צַיָּד.
=מילים נרדפות=
למשמעות (1):
*תפוס
*נתון

למשמעות (2):
*יוקש
*צַיָּד
*לוכד
= ניגודים =
למשמעות (1):

*שֻׁחְרַר
*חופשי
=תרגום=
למשמעות (1):

למשמעות (2):
=הערות שוליים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
=מילים נרדפות=
*יוקש
*צַיָּד
*לוכד
=ראו גם=
קטגוריה:בעלי מקצוע
יָקוּשׁ
# לָכוּד, מצוי במלכודת.
#:*"רְאֵה נָא בַעֲמַל עַבְדָּךְ וְעָנְיוֹ/ וְכִי נַפְשׁוֹ כְּמוֹ דָאָה יְקוּשָׁה –/ וְאֶהְיֶה לָךְ לְעוֹלָמִים לְעֶבֶד" ([http://benyehuda.org/rashbag/rashbag117.html "כאבי רב"]/ רבי שלמה אבן גבירול)
#:*"וְשָׁבִים אֶל אֲחוֹרֵיהֶם וּבוֹשִׁים,/ וְאֻקְיָנוֹס לְפָנֶיךָ לְמָנוֹס,/ וְאֵין מִבְרָח לְךָ כִּי אִם יְקוּשִׁים!" (מתוך המקבץ: [http://benyehuda.org/rihal/Rihal1_1.html#f "מִכֶּבֶל עֲרָב", שיר ג']/ ריה"ל)
#:*החסידה הייתה יְקוּשָׁה ברשתו של היָקוּשׁ.
# צַיָּד.
=מילים נרדפות=
למשמעות (1):
*תפוס
*נתון

למשמעות (2):
*יוקש
*צַיָּד
*לוכד
= ניגודים =
למשמעות (1):

*שֻׁחְרַר
*חופשי
=תרגום=
למשמעות (1):

למשמעות (2):
=הערות שוליים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
יקשׁ (שורש)
השורש י־ק־שׁ הוא שורש מגזרת נפ"יו הנוטה לפי משקל "פָעֹל".
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
קטגוריה:משקל פָעֹל
</noinclude>השורש י־ק־שׁ הוא שורש מגזרת נפ"יו הנוטה לפי משקל "פָעֹל".
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
קטגוריה:משקל פָעֹל
</noinclude>
שפת חלקות
מחמאות מזויפות, דברי שבח שאינם נכונים.
=גיזרון=
מקור מהפסוק "יכרת ה' כל שפתי חלקות לשון מדברת גדולות" תהילים יב ד
מחמאות מזויפות, דברי שבח שאינם נכונים.
=גיזרון=
מקור מהפסוק "יכרת ה' כל שפתי חלקות לשון מדברת גדולות" תהילים יב ד
ריקם
רֵיקָם
# כשהוא ריק, שאינו מחזיק דבר.
=גיזרון=
* הבסיס "ריק" עם הסיומת תואר־הפועל ־וֹם/־ָם (בדומה ל"יומם" מהבסיס "יום" או "חינם" מלשון "חן").
=צירופים=
* השיב את פניו ריקם
=מילים נרדפות=
* בידיים ריקות
=ניגודים=
* בידיים מלאות
=ראו גם=
* ריקא
* ככלי ריק

קטגוריה:תואר־הפועל
רֵיקָם
# כשהוא ריק, שאינו מחזיק דבר.
=גיזרון=
* הבסיס "ריק" עם הסיומת תואר־הפועל ־וֹם/־ָם (בדומה ל"יומם" מהבסיס "יום" או "חינם" מלשון "חן").
=צירופים=
* השיב את פניו ריקם
=מילים נרדפות=
* בידיים ריקות
=ניגודים=
* בידיים מלאות
=ראו גם=
* ריקא
* ככלי ריק

קטגוריה:תואר־הפועל
טפה
טִפָּה
# כדור קטן של נוזלים, ובפרט מים.
# כמות מועטה מאוד.
#:* שתיתי רק טיפה מיץ
#:* אין בו טיפת אנושיות
=גיזרון=
* תלמוד, מהשורש ט־פ־ף. ראו גם: הטיף, טפטף
=צירופים=
* בור סוד שאינו מאבד טיפה
* הטיפה המרה
* טיפת־חלב
* טיפין טיפין
* שתי טיפות מים
* טפה סרוחה
* הלך בין הטיפות
=נגזרות=
* טיפונת
* טיפהל'ה
* טיף טיפה
=מילים נרדפות=
* אגל (1)
* מר (1)
* נטף
* קצת (2)
=ניגודים=
* אֵשֶׁד
* המון (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1); (2)
= הערות שוליים =
<references />
=גיזרון=
* תלמוד, מהשורש ט־פ־ף. ראו גם: הטיף, טפטף
=צירופים=
* בור סוד שאינו מאבד טיפה
* הטיפה המרה
* טיפת־חלב
* טיפין טיפין
* שתי טיפות מים
* טפה סרוחה
* הלך בין הטיפות
=נגזרות=
* טיפונת
* טיפהל'ה
* טיף טיפה
=מילים נרדפות=
* אגל (1)
* מר (1)
* נטף
* קצת (2)
=ניגודים=
* אֵשֶׁד
* המון (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1); (2)
= הערות שוליים =
<references />
ליץ (שורש)
השורש ל־י־ץ הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=הערה=
*בבניין קל בזמני העבר והבינוני ניתן להטות לפי משקל "פָּעַל":לָץ, או לפי משקל "פָּעֵל": לֵץ.
קטגוריה:ליץ (שורש)
<noinclude>
קטגוריה:ל (שורשים)
</noinclude>השורש ל־י־ץ הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=הערה=
*בבניין קל בזמני העבר והבינוני ניתן להטות לפי משקל "פָּעַל":לָץ, או לפי משקל "פָּעֵל": לֵץ.
קטגוריה:ליץ (שורש)
<noinclude>
קטגוריה:ל (שורשים)
</noinclude>
שׂיח (שורש)
השורש שׂ־י־ח הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
<noinclude>
קטגוריה:שׂ (שורשים)
</noinclude>השורש שׂ־י־ח הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
<noinclude>
קטגוריה:שׂ (שורשים)
</noinclude>
מראית עין
מַרְאִית עַיִן
# כלפי חוץ, כפי שנראה במבט ראשון או לעין זרה.
#:* "ראו-נא את האלמנה הזאת! הלא רק מפני מראית העין היא עושה את עצמה לענייה סוערה; ומרתפה, ראו-נא גם ראו, מלא כל טוב, בלי עין הרע." (שלום עליכם, יוסל הגנן [http://benyehuda.org/shalom/hebrew_018.html], אתר "פרויקט בן-יהודה")
# הדרך בה נתפסים מעשים שאינם אסורים על פי ההלכה אך על פי חז"ל אין לעשותם מחשש שעושיהם ייתפסו כעוברים על איסור.
#:* "אמר רב יהודה אמר רב: כל מקום שאסרו חכמים מפני מראית העין - אפילו בחדרי חדרים אסור" (בבלי, מסכת ביצה ט א, מסכת שבת סד ע"ב ועוד). 
# למראית עין: לכאורה, באופן שטחי.
#:* למראית עין הוא אדם רגיל וחסר ייחוד, אבל כשמכירים אותו הוא מתגלה כאדם מיוחד.
=צירופים=
* משום מראית עין
=מילים נרדפות=
* חזות (1)
* פָסָדָה (1)
* מדומה (3)
* על פניו (1)
=ניגודים=
* מהות (1)
=תרגום=
* אנגלית: (1,2), , (3)
=ראו גם=
* משמע אזניים
* צביעות
=צירופים=
* משום מראית עין
=מילים נרדפות=
* חזות (1)
* פָסָדָה (1)
* מדומה (3)
* על פניו (1)
=ניגודים=
* מהות (1)
=תרגום=
* אנגלית: (1,2), , (3)
=ראו גם=
* משמע אזניים
* צביעות
זלל
זָלַל
# אכל אכילה גסה, מתוך תיאבון בריא.
#:*"לְמַסְגֵּר אֻמָּן שׁוּלְיָה הָיָה רָגִיל לְאַט לַעֲבֹד, וְעֵת כִּי בָּאָה עֵת לִזְלֹל מְמַהֵר הָיָה מְאֹוד" (אומן ושוליה / יוהן קונרד גרובל)
=צירופים=
*זולל וסובא
=ראו גם=
*סעד
*אכל
*שבע
*סבא
*זללת
קטגוריה:גזרת השלמים
=צירופים=
*זולל וסובא
=ראו גם=
*סעד
*אכל
*שבע
*סבא
*זללת
קטגוריה:גזרת השלמים
דידקטיזם
דידקטיזם
# פילוסופיה שמדגישה איכויות הוראה ואינפורמטיביות בספרות ובסוגים אחרים של אמנות.
=גיזרון=
* 
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
דידקטיזם
# פילוסופיה שמדגישה איכויות הוראה ואינפורמטיביות בספרות ובסוגים אחרים של אמנות.
=גיזרון=
* 
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
התמד
הֶתְמֵד
# נטיית גוף להישאר במצב בו הוא נתון: אם במנוחה - במקומו, ואם בתנועה - לשמור על מהירותו, בגודלה ובכיוונה.
#:* החוק הראשון של ניוטון קובע כי כל גוף בטבע שומר על התמד כל עוד לא פועל עליו כוח. מצב זה, בו מהירות הגוף לא משתנה, והוא שומר על התמד, מכונה התמדה.
=גיזרון=
* המילה נגזרה מהפועל 'הִתְמִיד'. אשר בעצמו נגזר מן המילה המקראית 'תָּמִיד', הוא מופיע לראשונה בטקסטים עבריים מראשית ימי הביניים.
* המונח התמד כלול ב"מִלּוֹן למֻנְּחֵי התכניקה" <ref></ref>
=צירופים=
* עיקרון ההתמד
=מילים נרדפות=
* אִינֶרְצְיָה
=ראו גם=
* התמדה.
* תנופה
הֶתְמֵד
# נטיית גוף להישאר במצב בו הוא נתון: אם במנוחה - במקומו, ואם בתנועה - לשמור על מהירותו, בגודלה ובכיוונה.
#:* החוק הראשון של ניוטון קובע כי כל גוף בטבע שומר על התמד כל עוד לא פועל עליו כוח. מצב זה, בו מהירות הגוף לא משתנה, והוא שומר על התמד, מכונה התמדה.
=גיזרון=
* המילה נגזרה מהפועל 'הִתְמִיד'. אשר בעצמו נגזר מן המילה המקראית 'תָּמִיד', הוא מופיע לראשונה בטקסטים עבריים מראשית ימי הביניים.
* המונח התמד כלול ב"מִלּוֹן למֻנְּחֵי התכניקה" <ref></ref>
=צירופים=
* עיקרון ההתמד
=מילים נרדפות=
* אִינֶרְצְיָה
=ראו גם=
* התמדה.
* תנופה
זוית נשאה
זָוִית נִשָּׂאָה
זווית נישאה כזווית מרכזית במעגל.
# זווית בת יותר מ-180° אך פחות מ-360°. בכתיב מתמטי: כל זווית θ המקיימת את אי השוויון הבא ברדיאנים: π < θ < 2π.
=גיזרון=
* ועד הלשון העברית, מֻנְּחֵי הַגֵיאוֹמֶטְרִיָה, תרצ"ג 1933.
=מילים נרדפות=
* זווית קעורה
=ראו גם=
* זוית שטוחה
* זוית קהה
* זוית חדה

קטגוריה:גאומטריה
=גיזרון=
* ועד הלשון העברית, מֻנְּחֵי הַגֵיאוֹמֶטְרִיָה, תרצ"ג 1933.
=מילים נרדפות=
* זווית קעורה
=ראו גם=
* זוית שטוחה
* זוית קהה
* זוית חדה

קטגוריה:גאומטריה
כרוניקה
כְּרוֹנִיקָה
# דיווח על עובדות ואירועים על פי סדר התרחשותם. 
#:* 'דברי ימי הפיקטים' הוא השם שניתן לכרוניקה של מלכי הפיקטים, המתארת את המלכים מאז התקופה הרומית, ועד תקופת מלכותו של קנת השני.
#:* לפי כְרוֹנִיקָה של השומרונים, הכפר נזכר כמקום מושבם בתקופת ימי הביניים.
=צירופים=
* כרוניקה ידועה מראש
* כרוניקה של מוות ידוע מראש
=נגזרות=
* כרונולוגיה
* כרונולוגי
* כרוניקאי
* כרוני
=מילים נרדפות=
* דברי הימים
* קורות
=מידע נוסף=
* יש ההוגים את המילה ב-כ' רפה בתחילתה, כמו במקור היווני.
=ראו גם=
* דברי ימים
* היסטוריוגרפיה
* רשומות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כתבי עת
קטגוריה:היסטוריה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=צירופים=
* כרוניקה ידועה מראש
* כרוניקה של מוות ידוע מראש
=נגזרות=
* כרונולוגיה
* כרונולוגי
* כרוניקאי
* כרוני
=מילים נרדפות=
* דברי הימים
* קורות
=מידע נוסף=
* יש ההוגים את המילה ב-כ' רפה בתחילתה, כמו במקור היווני.
=ראו גם=
* דברי ימים
* היסטוריוגרפיה
* רשומות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כתבי עת
קטגוריה:היסטוריה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
זבן
זַבָּן
# מוכר בחנות.
=גיזרון=
* זְבַן או זָבִין – קנה. זבונה - [https://books.google.co.il/books?id=6K-9CwAAQBAJ&pg=PA257&lpg=PA257&dq=%D7%97%D7%95%D7%A8+%D7%91%D7%94%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%AA+%D7%9C%D7%91%D7%9F&source=bl&ots=oB_VQjBnMw&sig=ACfU3U03haak35JhaVlU161QVJ7s4RGcPA&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwiOz_LmgKrpAhXs8OAKHREDBd8Q6AEwEHoECAcQAQ#v=onepage&q=%D7%97%D7%95%D7%A8%20%D7%91%D7%94%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%AA%20%D7%9C%D7%91%D7%9F&f=false מכירה] . בנוסף, למילה יש מקבילות בשפות שמיות נוספות כמו ערבית: - קונה.
* הפועל הקל זָבַן מופיע פעם אחת במקרא בארמית אך משמעותו נונה בפרשנות לרוב הדיעות כמו נמכרים במשמעות מושאלת -נמסרים למיתה.
* תיבת "[http://cal.huc.edu/showachapter.php?fullcoord=4230302007 "זבן"] מופיעה בארכיון בבתא מן המאה השנייה לספירה.
=מילים נרדפות=
*חנווני
*רוכל
=ראו גם=
*סוחר
*תגרן
זַבָּן
# מוכר בחנות.
=גיזרון=
* זְבַן או זָבִין – קנה. זבונה - [https://books.google.co.il/books?id=6K-9CwAAQBAJ&pg=PA257&lpg=PA257&dq=%D7%97%D7%95%D7%A8+%D7%91%D7%94%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%AA+%D7%9C%D7%91%D7%9F&source=bl&ots=oB_VQjBnMw&sig=ACfU3U03haak35JhaVlU161QVJ7s4RGcPA&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwiOz_LmgKrpAhXs8OAKHREDBd8Q6AEwEHoECAcQAQ#v=onepage&q=%D7%97%D7%95%D7%A8%20%D7%91%D7%94%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%AA%20%D7%9C%D7%91%D7%9F&f=false מכירה] . בנוסף, למילה יש מקבילות בשפות שמיות נוספות כמו ערבית: - קונה.
* הפועל הקל זָבַן מופיע פעם אחת במקרא בארמית אך משמעותו נונה בפרשנות לרוב הדיעות כמו נמכרים במשמעות מושאלת -נמסרים למיתה.
* תיבת "[http://cal.huc.edu/showachapter.php?fullcoord=4230302007 "זבן"] מופיעה בארכיון בבתא מן המאה השנייה לספירה.
=מילים נרדפות=
*חנווני
*רוכל
=ראו גם=
*סוחר
*תגרן
גזרת נפ"יו
גִּזְרַת נפ"י/ו
# גזרת נחי פה"פ יו"ד או ו"ו; גזרה בה פה"פ לעתים תופיע כאות יו"ד ולעתים תופיע כאות ו"ו ואלה תהיינה נחות בנטייה.
#:*לשורש י-ל-ד, שהוא שורש מגזרת נפ"י/ו, ישנם שני שמות פועל; לָלֶדֶת וגם לֵילֵד.
=מידע נוסף=
*בגזרת נפ"י/ו, בבניין הפעיל, ישנם חמישה פעלים מיוחדים בהם קיימת תנועת צירה מלא במקום תנועת חולם מלא (לא מתחולל כיווץ דיפתונג).

אלו הם;

1)שורש י-ל-ל<big>←‏</big>הֵילִיל.

2)שורש י-נ-ק<big>←‏</big>הֵינִיק.

3)שורש י-מ-ן<big>←‏</big>הֵימִין.

4)שורש י-ט-ב<big>←‏</big>הֵיטִיב .

5)שורש י-ש-ר<big>←‏</big>הֵישִׁיר.

*בניין הפעיל מתאפיין בתנועת חולם מלא בכל הטיותיו, למשל; הוֹכִיחַ, מוֹכִיחַ, יוֹכִיחַ, הוֹכַח (גם: הוֹכֵחַ), לְהוֹכִיחַ.

*בבניין התפעל קיימים מספר פעלים יוצאי דופן, שכאשר פה"פ שלהם היא יו"ד תופיע במקומה ו"ו בנטייה.

אלו הם; הִתְוַסֵּף, הִתְוַכֵּחַ, הִתְוַדֵּעַ, הִתְוַעֵד והִתְוַדָּה-הישארות האות ו"ו היא עדות לכך שהשורש היה בעבר עם ו' ולא עם י'.

*בבניין קל, פה"פ יו"ד נשמטת בכל הזמנים פרט לזמני העבר והבינוני.

למשל השורשים הבאים; י-צ-א, י-ר-ד, י-ד-ע, י-ש-ב, י-ל-ד, י-ע-ץ, י-ר-ש, י-ר-ק, י-ר-ה ועוד...

למשל, נפילת הי' בשורש י-צ-א: בעבר-יָצָא<big>←‏</big>בהווה-יוֹצֵא<big>←‏</big>בעתיד-יֵצֵא<big>←‏</big>בציווי-צֵא<big>←‏</big>בשם פועל-לָצֵאת.

*לשורשים הבאים, כשהם נוטים בבניין קל, יש שני שמות פועל; י-ל-ד (לֵילֵד וגם לָלֶדֶת), י-ש-ב (לָשֶׁבֶת וגם לֵישֵׁב), י-ד-ע (לָדַעַת וגם לֵידַע), י/ה-ל-ך (לָלֶכֶת וגם לֵילֵך), וכן י-ר-ד (לָרֶדֶת וגם לֵירֵד).

*כאשר השורש י-ש-ן ו-י-נ-ק ניטה בבניין קל, פה"פ יו"ד נותרת נחה בכל הזמנים וההטיות ואיננה נשמטת כמו הפעלים שלעיל.
=קישורים חיצוניים=
נ
קטגוריה:דקדוק
=מידע נוסף=
*בגזרת נפ"י/ו, בבניין הפעיל, ישנם חמישה פעלים מיוחדים בהם קיימת תנועת צירה מלא במקום תנועת חולם מלא (לא מתחולל כיווץ דיפתונג).

אלו הם;

1)שורש י-ל-ל<big>←‏</big>הֵילִיל.

2)שורש י-נ-ק<big>←‏</big>הֵינִיק.

3)שורש י-מ-ן<big>←‏</big>הֵימִין.

4)שורש י-ט-ב<big>←‏</big>הֵיטִיב .

5)שורש י-ש-ר<big>←‏</big>הֵישִׁיר.

*בניין הפעיל מתאפיין בתנועת חולם מלא בכל הטיותיו, למשל; הוֹכִיחַ, מוֹכִיחַ, יוֹכִיחַ, הוֹכַח (גם: הוֹכֵחַ), לְהוֹכִיחַ.

*בבניין התפעל קיימים מספר פעלים יוצאי דופן, שכאשר פה"פ שלהם היא יו"ד תופיע במקומה ו"ו בנטייה.

אלו הם; הִתְוַסֵּף, הִתְוַכֵּחַ, הִתְוַדֵּעַ, הִתְוַעֵד והִתְוַדָּה-הישארות האות ו"ו היא עדות לכך שהשורש היה בעבר עם ו' ולא עם י'.

*בבניין קל, פה"פ יו"ד נשמטת בכל הזמנים פרט לזמני העבר והבינוני.

למשל השורשים הבאים; י-צ-א, י-ר-ד, י-ד-ע, י-ש-ב, י-ל-ד, י-ע-ץ, י-ר-ש, י-ר-ק, י-ר-ה ועוד...

למשל, נפילת הי' בשורש י-צ-א: בעבר-יָצָא<big>←‏</big>בהווה-יוֹצֵא<big>←‏</big>בעתיד-יֵצֵא<big>←‏</big>בציווי-צֵא<big>←‏</big>בשם פועל-לָצֵאת.

*לשורשים הבאים, כשהם נוטים בבניין קל, יש שני שמות פועל; י-ל-ד (לֵילֵד וגם לָלֶדֶת), י-ש-ב (לָשֶׁבֶת וגם לֵישֵׁב), י-ד-ע (לָדַעַת וגם לֵידַע), י/ה-ל-ך (לָלֶכֶת וגם לֵילֵך), וכן י-ר-ד (לָרֶדֶת וגם לֵירֵד).

*כאשר השורש י-ש-ן ו-י-נ-ק ניטה בבניין קל, פה"פ יו"ד נותרת נחה בכל הזמנים וההטיות ואיננה נשמטת כמו הפעלים שלעיל.
=קישורים חיצוניים=
נ
קטגוריה:דקדוק
סיבר
סַיְבֵּר
# שימושי המחשב ברשת מחשבים.
=מקור=
* cyber, קיצור מן cybernetics (קיברנטיקה).
=ראו גם=
* קיברנטיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
קטגוריה:מחשבים
=מקור=
* cyber, קיצור מן cybernetics (קיברנטיקה).
=ראו גם=
* קיברנטיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
קטגוריה:מחשבים
חמם (שורש)
השורש ח־מ־ם נוטה בבניינים הכבדים ע"ד גזרת השלמים, וביתר הבניינים נוטה ע"ד גזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ח (שורשים)
</noinclude>השורש ח־מ־ם נוטה בבניינים הכבדים ע"ד גזרת השלמים, וביתר הבניינים נוטה ע"ד גזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ח (שורשים)
</noinclude>
חוחית
חוֹחִית
#ציפור שיר קטנה ממשפחת הפרושים, מעוטרת בנוצות ססגוניות, וניזונה בעיקר מזרעי החוח.
#:*"צבעיה הבולטים והיפים הקנו לחוחית את שמה הערבי: "ערוס", דהיינו "ציפור הכלה". החוחית הייתה מקובלת כציפור כלוב בין תושבי הארץ הערבים" (מתוך: [http://benyehuda.org/bialik/bia071.html המשרד להגנת הסביבה-החוחית])
#:*"החוחית הוכרזה חיית בר מוגנת, ובעקבות מעמדה זה, התפתחה בארץ תעשייה ענפה מאוד של ציד לא חוקי" (מתוך: [http://benyehuda.org/bialik/bia071.html עיתון "מעריב"]) 
#:*"
=גיזרון=
* החוחית נוהגת להאכיל את גוזליה מזרעי צמח החוח.
=ראו גם=
*חוח
*ציפור שיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
=הערות שוליים=====חוֹחִית
#ציפור שיר קטנה ממשפחת הפרושים, מעוטרת בנוצות ססגוניות, וניזונה בעיקר מזרעי החוח.
#:*"צבעיה הבולטים והיפים הקנו לחוחית את שמה הערבי: "ערוס", דהיינו "ציפור הכלה". החוחית הייתה מקובלת כציפור כלוב בין תושבי הארץ הערבים" (מתוך: [http://benyehuda.org/bialik/bia071.html המשרד להגנת הסביבה-החוחית])
#:*"החוחית הוכרזה חיית בר מוגנת, ובעקבות מעמדה זה, התפתחה בארץ תעשייה ענפה מאוד של ציד לא חוקי" (מתוך: [http://benyehuda.org/bialik/bia071.html עיתון "מעריב"]) 
#:*"
=גיזרון=
* החוחית נוהגת להאכיל את גוזליה מזרעי צמח החוח.
=ראו גם=
*חוח
*ציפור שיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
מסס (שורש)
השורש מ־ס־ס הוא שורש מגזרת הכפולים.
=הערות=
*בבניין הפעיל; המטה לפי הִמִּיס או לפי הֵמִיס אינו תקני.

*בבניין נפעל בזמן הבינוני; "ביחיד נָמֵס או נָמָס[...], יתר הנטייה בפתח – נְמַסָּה נְמַסִּים נְמַסּוֹת" ([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D043.aspx כללי האקדמיה בנטיית הפועל, גזרות עו"י וע"ע] )

<noinclude>
קטגוריה:מ (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת הכפוליםהשורש מ־ס־ס הוא שורש מגזרת הכפולים.
=הערות=
*בבניין הפעיל; המטה לפי הִמִּיס או לפי הֵמִיס אינו תקני.

*בבניין נפעל בזמן הבינוני; "ביחיד נָמֵס או נָמָס[...], יתר הנטייה בפתח – נְמַסָּה נְמַסִּים נְמַסּוֹת" ([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D043.aspx כללי האקדמיה בנטיית הפועל, גזרות עו"י וע"ע] )

<noinclude>
קטגוריה:מ (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת הכפולים
נמס
נָמַס
#נָמוֹג, נַעֲשָׂה לְנוֹזֵל.
=גיזרון=
*מן התנ"ך.
=מילים נרדפות=
*נמוג
*התנזל
=ראו גם=
*ניתך
*הפשיר
=קישורים חיצוניים=
*
=גיזרון=
*מן התנ"ך.
=מילים נרדפות=
*נמוג
*התנזל
=ראו גם=
*ניתך
*הפשיר
וי 'ז מיר
וֵי 'זְ מִיר
# אוי לי! קריאת צער ומצוקה.
=גיזרון=
* weh ist mir – צער לי.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
=גיזרון=
* weh ist mir – צער לי.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
בש
בֹּשׁ
# התביש, נכלם. חש תחושה לא נעימה של חוסר ערך עצמי.
# נָחַל אַכְזָבָה.
# נִבְהַל, הֻכָּה בְּעָתָה.
=צירופים=
*בוש ונכלם
*עד בוש
=צירופים=
*בוש ונכלם
*עד בוש
נפל (שורש)
השורש נ־פ־ל הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=קראו עוד=
*"גזרת פ"נ: הבלעת הנו"ן או קיומה", אתר האקדמיה-[http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D023.aspx] 
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת חפ"נ
קטגוריה:נפל (שורש)השורש נ־פ־ל הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=קראו עוד=
*"גזרת פ"נ: הבלעת הנו"ן או קיומה", אתר האקדמיה-[http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D023.aspx] 
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת חפ"נ
קטגוריה:נפל (שורש)
נשך (שורש)
השורש נ־ש־ך הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=הערה=
*בהפסק של בניין קל בזמן העתיד עה"פ מנוקדת בקמץ, למשל;
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת חפ"נ
קטגוריה:נשך (שורש)השורש נ־ש־ך הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=הערה=
*בהפסק של בניין קל בזמן העתיד עה"פ מנוקדת בקמץ, למשל;
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת חפ"נ
קטגוריה:נשך (שורש)
נשך
נָשַׁךְ
#נעץ שיניו, נגס בְּחָזְקָה.
# בצק שנגע ונדבק בבצק אחר.
#, דרש נֶשֶׁךְ, תבע ריבית.
=צירופים=
*כלב נובח אינו נושך
*נושך כריות
=נגזרות=
*נשיכה
*ננשך
*מנשך
=מילים נרדפות=
למשמעות (1):

*נגס

למשמעות (3):

*נשה
*תבע
נֶשֶׁךְ
# תוספת כסף על הסכום המקורי ששֻּׁלַּם ע"י הַלּוֹוֶה לַמַּלְוֶה.
=גיזרון=
*מן המקרא.
=ראו גם=
*הלוואה
*חכירה
=מובאות נוספות=
*

קטגוריה:מצות לא תעשה
נָשַׁךְ
#נעץ שיניו, נגס בְּחָזְקָה.
# בצק שנגע ונדבק בבצק אחר.
#, דרש נֶשֶׁךְ, תבע ריבית.
=צירופים=
*כלב נובח אינו נושך
*נושך כריות
=נגזרות=
*נשיכה
*ננשך
*מנשך
=מילים נרדפות=
למשמעות (1):

*נגס

למשמעות (3):

*נשה
*תבע
נֶשֶׁךְ
# תוספת כסף על הסכום המקורי ששֻּׁלַּם ע"י הַלּוֹוֶה לַמַּלְוֶה.
=גיזרון=
*מן המקרא.
=ראו גם=
*הלוואה
*חכירה
=מובאות נוספות=
*

קטגוריה:מצות לא תעשה
דפק (שורש)
השורש ד־פ־ק הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ד (שורשים)
 
קטגוריה:דפק (שורש)
=הערה=
1) כיתר הפעלים מגזרת השלמים הנוטים בו, בהיוותרות ת"ו הבניין, למשל: "יִתְדַפֵק בִּדְמָמָה" (הקיץ גווע / ביאליק [http://benyehuda.org/bialik/bia071.html])

2) בהידמות מלאה של פה"פ דל"ת' לת"ו הבניין, כך לפי האקדמיה ללשון העברית:"בבניין התפעל כאשר אות השורש הראשונה היא דל"ת נוצר רצף של שני עיצורים דומים מאוד בהגייתם: תי"ו ודל"ת – התְדרדר. במקרה זה יכולה לחול הידמות של התי"ו לדל"ת: במקום התי"ו יבוא דגש בדל"ת – הִדּרדר" ([http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/24031012.aspxרצץ האותיות ת' ו-ד' בבניין התפעל])

* בבניינים קל ונפעל שורש זה נהגה בקרב דוברי עברית רבים בימינו בפ"א רפה גם אחרי שווא נח.
<noinclude>
קטגוריה:ד (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:דפק (שורש)השורש ד־פ־ק הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ד (שורשים)
 
קטגוריה:דפק (שורש)
=הערה=
1) כיתר הפעלים מגזרת השלמים הנוטים בו, בהיוותרות ת"ו הבניין, למשל: "יִתְדַפֵק בִּדְמָמָה" (הקיץ גווע / ביאליק [http://benyehuda.org/bialik/bia071.html])

2) בהידמות מלאה של פה"פ דל"ת' לת"ו הבניין, כך לפי האקדמיה ללשון העברית:"בבניין התפעל כאשר אות השורש הראשונה היא דל"ת נוצר רצף של שני עיצורים דומים מאוד בהגייתם: תי"ו ודל"ת – התְדרדר. במקרה זה יכולה לחול הידמות של התי"ו לדל"ת: במקום התי"ו יבוא דגש בדל"ת – הִדּרדר" ([http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/24031012.aspxרצץ האותיות ת' ו-ד' בבניין התפעל])

* בבניינים קל ונפעל שורש זה נהגה בקרב דוברי עברית רבים בימינו בפ"א רפה גם אחרי שווא נח.
<noinclude>
קטגוריה:ד (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:דפק (שורש)
סקרלי
סַקְרָלִי
# שיש בו מן קדושת הדת או המסורת.
=גיזרון=
* sacral, מקודש (ובשפות אירופיות נוספות). <-- sacrum - קודש, קדושה, פולחן, דת.
=ראו גם=
* דתי
* פולחני
=גיזרון=
* sacral, מקודש (ובשפות אירופיות נוספות). <-- sacrum - קודש, קדושה, פולחן, דת.
=ראו גם=
* דתי
* פולחני
חגר
חִגֵּר {{משני|א}}
# בעל מום באחת מרגליו או בשתיהן אשר גורם לו צליעה.
=מילים נרדפות=
*פִּסֵּחַ
*צולע
=מידע נוסף=
*בתנ"ך נהוג שדגש נשמט כאשר האות הדגושה מנוקדת בשווא נח (בייחוד במשקל "קִטֵּל" ובפועלי חפ"נ) , כך למשל: עִוְרִים, פִּקְחִים, יִקְחוּ וכו'..אולם, עפ"י החלטותיה של האקדמיה ללשון העברית: "דגש חזק הבא במילה (או בנטייתה) יבוא בצורות הנוטות גם כאשר האות שוואית. למשל: יִקַּח- יִקְּחוּ, עִוֵּר-עִוְּרִים" [http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/IneneNikkudShonim/Pages/ch2D115.aspx] ראוי להדגיש כי הדוגל עפ"י דרך התנ"ך-בהשמטת הדגש, אינו טועה כלל וכלל.
=ראו גם=
*חגרות

קטגוריה:בעלי מומים
חִגֵּר {{משני|ב}}
#חיבר מותניו בחגורה.
#:*עליך לְחַגֵּר חגורתך בטרם תחל הנסיעה.
=תרגום=
*אנגלית 
*יידיש 
*ערבית
חָגַר {{משני|א}}
# הקיף, כרך סְביב-.
# כרך חגורה לגופו.
=צירופים=
*אל יתהלל חוגר כמפתח
*חגר כוחו
*חגר מתניו בעוז
=נגזרות=
*חגור
*חגירה
*חוגר
=תרגום=
למשמעות (1):

*אנגלית 
*יידיש 
*ערבית 

למשמעות (2):

*אנגלית 
*יידיש 
*ערבית
חָגַר {{משני|ב}}
# צָלַע, לא היה יציב בהליכתו.
#:*לאחר שגולן שבר את כף רגלו ונחבש בגבס, הוא חגר במשך חודש ימים.
=תרגום=
*פרסית 
*יידיש 
*ערבית
חָגַר {{משני|ג}}
# נעצר מעט במכשול, נתקע לא עבר חלק.
#:* וכמה פגימתה? שתהא חוגרת הציפורן.
=ראו גם=
*ציפורן חוגרת
=מילים נרדפות=
*פִּסֵּחַ
*צולע
=מידע נוסף=
*בתנ"ך נהוג שדגש נשמט כאשר האות הדגושה מנוקדת בשווא נח (בייחוד במשקל "קִטֵּל" ובפועלי חפ"נ) , כך למשל: עִוְרִים, פִּקְחִים, יִקְחוּ וכו'..אולם, עפ"י החלטותיה של האקדמיה ללשון העברית: "דגש חזק הבא במילה (או בנטייתה) יבוא בצורות הנוטות גם כאשר האות שוואית. למשל: יִקַּח- יִקְּחוּ, עִוֵּר-עִוְּרִים" [http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/IneneNikkudShonim/Pages/ch2D115.aspx] ראוי להדגיש כי הדוגל עפ"י דרך התנ"ך-בהשמטת הדגש, אינו טועה כלל וכלל.
=ראו גם=
*חגרות

קטגוריה:בעלי מומים
חִגֵּר {{משני|ב}}
#חיבר מותניו בחגורה.
#:*עליך לְחַגֵּר חגורתך בטרם תחל הנסיעה.
=תרגום=
*אנגלית 
*יידיש 
*ערבית
חָגַר {{משני|א}}
# הקיף, כרך סְביב-.
# כרך חגורה לגופו.
=צירופים=
*אל יתהלל חוגר כמפתח
*חגר כוחו
*חגר מתניו בעוז
=נגזרות=
*חגור
*חגירה
*חוגר
=תרגום=
למשמעות (1):

*אנגלית 
*יידיש 
*ערבית 

למשמעות (2):

*אנגלית 
*יידיש 
*ערבית
חָגַר {{משני|ב}}
# צָלַע, לא היה יציב בהליכתו.
#:*לאחר שגולן שבר את כף רגלו ונחבש בגבס, הוא חגר במשך חודש ימים.
=תרגום=
*פרסית 
*יידיש 
*ערבית
חָגַר {{משני|ג}}
# נעצר מעט במכשול, נתקע לא עבר חלק.
#:* וכמה פגימתה? שתהא חוגרת הציפורן.
=ראו גם=
*ציפורן חוגרת
חגר א (שורש)
השורש ח־ג־ר <small>א</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ח (שורשים)
</noinclude>השורש ח־ג־ר <small>א</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ח (שורשים)
</noinclude>
דכא (שורש)
השורש ד־כ־א הוא שורש מגזרת נל"א.
=הערות=
1) כיתר הפעלים מגזרת השלמים הנוטים בו, בהיוותרות ת"ו הבניין; הִתְדַּכֵּא.

2) בהידמות מלאה של פה"פ דל"ת לת"ו הבניין, כך לפי האקדמיה ללשון העברית:"בבניין התפעל כאשר אות השורש הראשונה היא דל"ת נוצר רצף של שני עיצורים דומים מאוד בהגייתם: תי"ו ודל"ת – התְדרדר. במקרה זה יכולה לחול הידמות של התי"ו לדל"ת: במקום התי"ו יבוא דגש בדל"ת – הִדּרדר" ([http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/24031012.aspxרצץ האותיות ת' ו-ד' בבניין התפעל])

*שימו לב: העושה אנלוגיה בבניין פֻּעַל בזמן ההווה לגזרת נל"י/ה-דינו שגיאה. עה"פ מנוקדת בקמץ ולא בצירה, יש לומר אפוא מְדֻ<big>כָּ</big>א ולא מְדֻ<big>כֵּ</big>א.
<noinclude>
קטגוריה:ד (שורשים)
</noinclude>השורש ד־כ־א הוא שורש מגזרת נל"א.
=הערות=
1) כיתר הפעלים מגזרת השלמים הנוטים בו, בהיוותרות ת"ו הבניין; הִתְדַּכֵּא.

2) בהידמות מלאה של פה"פ דל"ת לת"ו הבניין, כך לפי האקדמיה ללשון העברית:"בבניין התפעל כאשר אות השורש הראשונה היא דל"ת נוצר רצף של שני עיצורים דומים מאוד בהגייתם: תי"ו ודל"ת – התְדרדר. במקרה זה יכולה לחול הידמות של התי"ו לדל"ת: במקום התי"ו יבוא דגש בדל"ת – הִדּרדר" ([http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/24031012.aspxרצץ האותיות ת' ו-ד' בבניין התפעל])

*שימו לב: העושה אנלוגיה בבניין פֻּעַל בזמן ההווה לגזרת נל"י/ה-דינו שגיאה. עה"פ מנוקדת בקמץ ולא בצירה, יש לומר אפוא מְדֻ<big>כָּ</big>א ולא מְדֻ<big>כֵּ</big>א.
<noinclude>
קטגוריה:ד (שורשים)
</noinclude>
רנן (שורש)
השורש ר־נ־ן הוא שורש הנוטה בבניינים קל והתפעל לפי גזרת ע"ע, וביתר הבניינים נוטה לפי גזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
קטגוריה:גזרת הכפולים
</noinclude>השורש ר־נ־ן הוא שורש הנוטה בבניינים קל והתפעל לפי גזרת ע"ע, וביתר הבניינים נוטה לפי גזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
קטגוריה:גזרת הכפולים
</noinclude>
הרע
הֵרַע
#<small>(יבוא עם מילת היחס ל-)</small> פגע, גרם לרעה.
#:*"וְאַתָּה אֲשֶׁר יָכוֹל/ לְהָרַע לְמִי עָשָׂה לְךָ רַע וְאֵין מֵשִׁיב" ([http://benyehuda.org/hanagid/ben_kohelet_0314.html "עֲלֵי-מַה תְּהִי"], ר' שמואל הנגיד)
=גיזרון=
*השורש ר-ע-ע מקורו מן המקרא.
=מילים נרדפות=
*פגע
*הזיק
=תרגום=
קטגוריה:גזרת הכפולים
=גיזרון=
*השורש ר-ע-ע מקורו מן המקרא.
=מילים נרדפות=
*פגע
*הזיק
=תרגום=
קטגוריה:גזרת הכפולים
רעע א (שורש)
השורש ר־ע־ע <small>א</small> הוא שורש מגזרת ע"ע.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
קטגוריה:גזרת הכפולים

</noinclude>
השורש ר־ע־ע <small>א</small> הוא שורש מגזרת ע"ע.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
קטגוריה:גזרת הכפולים

</noinclude>
רעע ב (שורש)
השורש ר־ע־ע <small>ב</small> הוא שורש מגזרת ע"ע.
=הערות=
*

<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
</noinclude>השורש ר־ע־ע <small>ב</small> הוא שורש מגזרת ע"ע.
=הערות=
*

<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
</noinclude>