OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
עמך
עַמְךָ (עַמְכֹה)
# כינוי לאוכלוסיה פשוטה 
#:* מתנהג כמו עמך
#:* כל מיני עמכות
=גיזרון=
* עַם בשיוך לנוכח. מהגיית דוברי עברית יידישאית קיצור מן עַמְךָ ישׂרָאֵל (השיוך במקור הוא לקב"ה). אז שמשה גם במובן של "שייכות אל העם היהודי"
=ראו גם=
*עממי
=גיזרון=
* עַם בשיוך לנוכח. מהגיית דוברי עברית יידישאית קיצור מן עַמְךָ ישׂרָאֵל (השיוך במקור הוא לקב"ה). אז שמשה גם במובן של "שייכות אל העם היהודי"
נקרא
נִקְרָא
#נקבע לו שם.
#:* קוראים לי שניאור, אבל בפי כולם אני נקרא אימת הטוסטוסים
#קראו את הטקסט המסוים.
#מוכרז בקול רם.
# אירע, הזדמן [בדרך כלל נכתב "נקרה" בה"א, אבל במקרא מופיע לפעמים באל"ף].
=ראו גם=
*כֻּנָּה
*עונה לשם
=ראו גם=
*כֻּנָּה
*עונה לשם
משמד
מְשֻׁמָּד
# יהודי שהמיר את דתו לדת אחרת. או שעזב שמירת המצוות במופגן.
=גזרון=
* נגזר משִׁמֵּד, שהמרת הדת נתפסת ככליון לנפש (שעת השמד).
* רמב"ן כתב שהוא נגזר מהשורש הארמי [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%29%24tmwd%28+V%20&cits=all שׁ־מ־ד־ע] בהשמטת העין, שמשמעותו הכרה וידיעה, שהמשומד נעשה כזר לדתו.
* ר' יונה אבן ג'אנח אמר שבמקור המילה היא "משועמד", ומשמעותה בסורית וערבית היא טבילה לשם נצרות. וכן מופיע בתרגום ר' שמואל אבן תיבון לספר הכוזרי: וכעי"ז כתב ר' יעקב אנטולי, חתנו של ר"ש אבן תיבון: .
=מילים נרדפות=
*אפיקורוס
*כופר
*מומר
*מין
=גזרון=
* נגזר משִׁמֵּד, שהמרת הדת נתפסת ככליון לנפש (שעת השמד).
* רמב"ן כתב שהוא נגזר מהשורש הארמי [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%29%24tmwd%28+V%20&cits=all שׁ־מ־ד־ע] בהשמטת העין, שמשמעותו הכרה וידיעה, שהמשומד נעשה כזר לדתו.
* ר' יונה אבן ג'אנח אמר שבמקור המילה היא "משועמד", ומשמעותה בסורית וערבית היא טבילה לשם נצרות. וכן מופיע בתרגום ר' שמואל אבן תיבון לספר הכוזרי: וכעי"ז כתב ר' יעקב אנטולי, חתנו של ר"ש אבן תיבון: .
=מילים נרדפות=
*אפיקורוס
*כופר
*מומר
*מין
מן הפח אל הפחת
מִן הַפַּח אֶל הַפַּחַת
# הידרדרות במצב; מעבר ממצב רע למצב גרוע.
=מקור=
* מן המקרא: , ומקבילתו ב. הפח הוא מלכודת בעל מנגנון דומה למלכודת העכברים הנטמנת במקום מעברו המצופה של הקרבן, וכשהלז נוגע בו, עולה הפח מן האדמה, הקרבן היה מפעיל את החלק הנע שבמלכודת, וחלק זה היה מכה בקרבן ומחזיק בו עד שהציד היה מוציא את שללו. השם פח נמצא גם בארמית נוצרית של ארץ ישראל, ובסורית. לערבית הגיעה אולי כמלה שאולה. 
:שונה ממתקן המלכודת עם הפח ,היה פחת . שנחפר באדמה, גם לצרכים אחרים משמעות זו מאוששת על ידי הפועל פחת בסורית וערבית ,שמשמעותו 'לנקוב חור', וכן מופיע הוא באכדית בשיכול הגיים פָּתחֻ (patākhu), בערבית השם מציין בור ציידים או מלכודת. הפחת נקרא גם בור , שוחה , שחת , שחיתות - בה נלכדים . הבור היה מכוסה רשת או כיסוי אחר להסתירו, והיה כנראה גם מתקן שבו משכו רשת מעל לבור אחרי שהחיה נכנסה אליו לאכול את הפתיון הנמצא בתוכו
=ראו גם=
*מאיגרא רמא לבירא עמיקתא
*נמלט בעור שניו
*הלך מדחי אל דחי
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
* מן המקרא: , ומקבילתו ב. הפח הוא מלכודת בעל מנגנון דומה למלכודת העכברים הנטמנת במקום מעברו המצופה של הקרבן, וכשהלז נוגע בו, עולה הפח מן האדמה, הקרבן היה מפעיל את החלק הנע שבמלכודת, וחלק זה היה מכה בקרבן ומחזיק בו עד שהציד היה מוציא את שללו. השם פח נמצא גם בארמית נוצרית של ארץ ישראל, ובסורית. לערבית הגיעה אולי כמלה שאולה. 
:שונה ממתקן המלכודת עם הפח ,היה פחת . שנחפר באדמה, גם לצרכים אחרים משמעות זו מאוששת על ידי הפועל פחת בסורית וערבית ,שמשמעותו 'לנקוב חור', וכן מופיע הוא באכדית בשיכול הגיים פָּתחֻ (patākhu), בערבית השם מציין בור ציידים או מלכודת. הפחת נקרא גם בור , שוחה , שחת , שחיתות - בה נלכדים . הבור היה מכוסה רשת או כיסוי אחר להסתירו, והיה כנראה גם מתקן שבו משכו רשת מעל לבור אחרי שהחיה נכנסה אליו לאכול את הפתיון הנמצא בתוכו
=ראו גם=
*מאיגרא רמא לבירא עמיקתא
*נמלט בעור שניו
*הלך מדחי אל דחי
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
נסח
נֹסַח
# סגנון מסוים לבחירת המילים שמרכיבות טקסט כתוב שמבדילו מ
#:* מתפלל בנוסח ספרד
=גיזרון=
בארמית נוסחא.
=מילים נרדפות=
*גרסה
*ורסיה
=ראו גם=
*מהדורה
*פתשגן
נִסֵּח
# בחר את המילים הרצויות יותר להרכיב טקסט
#:* סיימתי לכתוב רק צריך לנסח את המשפט כדי שישמע יותר עדין
=נגזרות=
*נִסּוּחַ
*נֻסַּח
**מְנֻסָּח
נֶסַח
# מסמך רשמי תעודי
#:* נסח טאבו
=גיזרון=
* מן נֹסַח
נִסַּח
# נעקר ממקומו, עפ"ר בדרך הרס וחורבן.
=גיזרון=
*קרוב לפועל המקראי "נזח" בהוראה דומה. מקביל לאכדית: - להסיר, לעקור, לשלוף. ארמית: [https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=nsx%20V&cits=all נסח] - להסיר. 
*קרוב לפועל נָסַע בהוראת: עקר, שלף ממקומו, וגם בהוראת: עבר ממקום למקום, נדד מרחק רב. שורש נ־ס־ע/נ־ז־ע קיים בשפות שמיות נוספות בהוראת: הוצאה, לקיחה, שליפה, ראו שם בגיזרון. 
*השורש מופיע בפועל כבד פעם אחת במקרא בארמית
=ראו גם=
*הסיח
*נעתק
=גיזרון=
בארמית נוסחא.
=מילים נרדפות=
*גרסה
*ורסיה
=ראו גם=
*מהדורה
*פתשגן
נִסֵּח
# בחר את המילים הרצויות יותר להרכיב טקסט
#:* סיימתי לכתוב רק צריך לנסח את המשפט כדי שישמע יותר עדין
=נגזרות=
*נִסּוּחַ
*נֻסַּח
**מְנֻסָּח
נֶסַח
# מסמך רשמי תעודי
#:* נסח טאבו
=גיזרון=
* מן נֹסַח
נִסַּח
# נעקר ממקומו, עפ"ר בדרך הרס וחורבן.
=גיזרון=
*קרוב לפועל המקראי "נזח" בהוראה דומה. מקביל לאכדית: - להסיר, לעקור, לשלוף. ארמית: [https://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=nsx%20V&cits=all נסח] - להסיר. 
*קרוב לפועל נָסַע בהוראת: עקר, שלף ממקומו, וגם בהוראת: עבר ממקום למקום, נדד מרחק רב. שורש נ־ס־ע/נ־ז־ע קיים בשפות שמיות נוספות בהוראת: הוצאה, לקיחה, שליפה, ראו שם בגיזרון. 
*השורש מופיע בפועל כבד פעם אחת במקרא בארמית
=ראו גם=
*הסיח
*נעתק
התרוצץ
הִתְרוֹצֵץ
# רץ אנה ואנה; היה חסר מנוח.
=גיזרון=
*צורת פועל זו מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=נגזרות=
* התרוצצות
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*צורת פועל זו מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=נגזרות=
* התרוצצות
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הפך עולמות
הָפַךְ עוֹלָמוֹת
# ניסה לשנות סדרי עולם על מנת להשיג את מטרתו/ התאמץ מאוד על מנת לפתור בעיה.
#:* הוא הפך עולמות כדי להיות עם אהובת ליבו.
#:* סבתו של הילד הפכה עולמות כדי למצוא תרופה שתציל את חייו של נכדה.
= ביטויים קרובים =
* הפך שולחנות
* הרעיש עולמות
* הפך כל אבן
= ניגודים =
* מנוחת עולם
= תרגום =
* יידיש: קערן וולטן .
* צרפתית: .remuer ciel et terre.
=ראו גם=
*עולם הפוך
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ביטויים
הָפַךְ עוֹלָמוֹת
# ניסה לשנות סדרי עולם על מנת להשיג את מטרתו/ התאמץ מאוד על מנת לפתור בעיה.
#:* הוא הפך עולמות כדי להיות עם אהובת ליבו.
#:* סבתו של הילד הפכה עולמות כדי למצוא תרופה שתציל את חייו של נכדה.
= ביטויים קרובים =
* הפך שולחנות
* הרעיש עולמות
* הפך כל אבן
= ניגודים =
* מנוחת עולם
= תרגום =
* יידיש: קערן וולטן .
* צרפתית: .remuer ciel et terre.
=ראו גם=
*עולם הפוך
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ביטויים
הדר"ג
# הדרת גאונו

קטגוריה:ראשי תיבות# הדרת גאונו

קטגוריה:ראשי תיבות
כקש"ת
# כבוד קדושת שם תפארתו# כבוד קדושת שם תפארתו
וז"ל
# וזה לשונו

קטגוריה:ראשי תיבות# וזה לשונו

קטגוריה:ראשי תיבות
לב אבן
לֵב אֶבֶן
# כינוי לאטימות וחוסר רחמים של אדם כלפי זולתו.
#:* לאדם אשר גורם נזק לאנשים אחרים ללא רחמים יש לב אבן.
#:* ראיתי בסדרה שהגיבור אמר לנבל "יש לך לב אבן! איך יכולת לעשות מעשה שכזה?"
=גיזרון=
* מקור הביטוי במקרא. בפסוק לעיל אלוהים אומר לעם ישראל שייקח מהם את לב האבן, כלומר את חוסר האכפתיות, את הרוע לב וייתן להם "לב בשר", לב טוב ויכולת למחול.
=ניגודים=
* רחמנות
* אכפתיות
=תרגום=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
* מקור הביטוי במקרא. בפסוק לעיל אלוהים אומר לעם ישראל שייקח מהם את לב האבן, כלומר את חוסר האכפתיות, את הרוע לב וייתן להם "לב בשר", לב טוב ויכולת למחול.
=ניגודים=
* רחמנות
* אכפתיות
=תרגום=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
עולם ומלואו
עוֹלָם וּמְלוֹאוֹ
# ביטוי זה מתאר התייחסות לדבר מה מסוים המהווה ערך רב עבור מישהו או משהו.
#:* כשאני מחזיקה את התינוק שלי בידי, אני מרגישה כאילו יש לי "עולם מלא" בתוך זרועותיי.
#:* כשאנשי מד"א עשו החייאה לאישה בהריון והצילו אותה ממוות, בעלה אמר להם שהם קיימו "עולם מלא".
= מקור =
* ביטוי זה נאמר בפרק שבו הדיינים דנים עם עדים שבאו להעיד בדיני נפשות.הדיינים מזהירים את העדים שעליהם לדייק בעדותם, מכיון שדנים בדיני נפשות (שעשוי להסתיים בגזר דין מוות) וכל אדם מהווה עולם מלא.
= ביטויים קרובים =
* לא יסולא בפז
= ניגודים =
* בטל בשישים
= תרגום =
* אנגלית: Priceless
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
עוֹלָם וּמְלוֹאוֹ
# ביטוי זה מתאר התייחסות לדבר מה מסוים המהווה ערך רב עבור מישהו או משהו.
#:* כשאני מחזיקה את התינוק שלי בידי, אני מרגישה כאילו יש לי "עולם מלא" בתוך זרועותיי.
#:* כשאנשי מד"א עשו החייאה לאישה בהריון והצילו אותה ממוות, בעלה אמר להם שהם קיימו "עולם מלא".
= מקור =
* ביטוי זה נאמר בפרק שבו הדיינים דנים עם עדים שבאו להעיד בדיני נפשות.הדיינים מזהירים את העדים שעליהם לדייק בעדותם, מכיון שדנים בדיני נפשות (שעשוי להסתיים בגזר דין מוות) וכל אדם מהווה עולם מלא.
= ביטויים קרובים =
* לא יסולא בפז
= ניגודים =
* בטל בשישים
= תרגום =
* אנגלית: Priceless
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
ארוך כאורך הגלות
אָרוך כּאורֶך הגָלוּת
# דבר ארוך מאוד וממושך.
#:* זמן ההמתנה בתור לפיצה ארוך כאורך הגלות.
#:* נאומו היה ארוך כאורך הגלות.
#:*"שורקת הדלות בארובה, וכל שריקה כאורך הגלות" ([https://benyehuda.org/read/20540 חיים לנסקי])
= מקור =
* מקור הביטוי ביידיש : "לאנג ווי דער יידישער גלות" (רוביק רוזנטל)
= ביטויים קרובים =
* ארוך טווח
* ארוך כמו שרוך

=
= ראו גם =
* גלות

קטגוריה:ביטויים
= מקור =
* מקור הביטוי ביידיש : "לאנג ווי דער יידישער גלות" (רוביק רוזנטל)
= ביטויים קרובים =
* ארוך טווח
* ארוך כמו שרוך

=
= ראו גם =
* גלות

קטגוריה:ביטויים
העלים עין
הֶעֱלִים עַיִן
#העלים עין, כלומר, "להחליק על זה", להעמיד פנים שלא ידענו שזה קרה.
#:*היום התקיים מבחן. ראיתי שהילד העתיק, אך העלמתי עין.
#:*ראיתי את הילד גונב מהסופר אך העלמתי עין.
=נגזרות=
*העלמת עין
=ניגודים=
*הקפיד
*התייחס
*שם לב
=תרגום=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=נגזרות=
*העלמת עין
=ניגודים=
*הקפיד
*התייחס
*שם לב
=תרגום=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
ראה בעיני רוחו
רָאָה בְּעֵינֵי רוּחוֹ
# דמיין, פנטז, ראה בדמיונו.
#:* הוא ראה בעיני רוחו את הסבל שעברתי במלחמת העולם השנייה.
#:* הוא ראה בעיני רוחו את המלחמה שעומדת לבוא.
= מקור =
* מקור הביטוי מאנגלית (הוזכר בפעם הראשונה בספר איש חוק של ג'פרי צ'וסר)
= ביטויים קרובים =
* שוה לנגד עיניו
= תרגום =
קטגוריה:ביטויים
= מקור =
* מקור הביטוי מאנגלית (הוזכר בפעם הראשונה בספר איש חוק של ג'פרי צ'וסר)
= ביטויים קרובים =
* שוה לנגד עיניו
= תרגום =
קטגוריה:ביטויים
בעל המאה הוא בעל הדעה
בַּעַל הַמֵּאָה הוּא בַּעַל הַדֵּעָה
# דעה של איש עשיר נחשבת יותר מאשר דעה של בן אדם עני
#:* הבעלים של קבוצת הכדורגל הוא זה שמחליט על ענייני הקבוצה מכיוון שהוא בעל המאה אז הוא בעל הדעה.
#:* הגבר החליט לשפץ את ביתו בניגוד לרצון אישתו מכיוון שהוא היחיד שמפרנס בביתו  והשתמש בטיעון כי בעל המאה הוא בעל הדעה.
= מקור =
* "דער וואָס האָט די מאה האָט די דעה."(יידיש)
= ביטויים קרובים =
* הכסף יענה את הכל

קטגוריה:ביטויים
בַּעַל הַמֵּאָה הוּא בַּעַל הַדֵּעָה
# דעה של איש עשיר נחשבת יותר מאשר דעה של בן אדם עני
#:* הבעלים של קבוצת הכדורגל הוא זה שמחליט על ענייני הקבוצה מכיוון שהוא בעל המאה אז הוא בעל הדעה.
#:* הגבר החליט לשפץ את ביתו בניגוד לרצון אישתו מכיוון שהוא היחיד שמפרנס בביתו  והשתמש בטיעון כי בעל המאה הוא בעל הדעה.
= מקור =
* "דער וואָס האָט די מאה האָט די דעה."(יידיש)
= ביטויים קרובים =
* הכסף יענה את הכל

קטגוריה:ביטויים
הכתובת על הקיר
הכתובת על הקיר
# מציין מצב שיש בו סימנים ברורים לאסון ורק טיפש לא מבין שזה מה שצפוי לו.
#:* בזמן המלחמה ראינו את ההפסד והגנרלים לא הבינו שהכתובת הייתה על הקיר
#:* בזמן הקורונה יוסי הקים עסק והפסיד ולא הבין שהכתובת הייתה על הקיר.
= מקור =
* בספר דניאל, בפרק ה', מסופר על משתה שנערך ועל כתובת שהופיעה על הקיר באמצע המשתה והמלך קרא לכל אנשיו החכמים לבוא לפרש אותה. אף אחד לא הצליח חוץ מאחד החכם העברי שפירש את המשפט בכך שיבוא חורבן על בבל. המלך לא האמין ולאחר מכן בבל נפלה בידי הפרסים. כך נולד הביטוי הכתובת על הקיר, כלומר המלך ראה מה עתיד לקרות ולא עשה כלום בנידון.
= ביטויים קרובים =
* שאלה רטורית

=
= מקור =
* בספר דניאל, בפרק ה', מסופר על משתה שנערך ועל כתובת שהופיעה על הקיר באמצע המשתה והמלך קרא לכל אנשיו החכמים לבוא לפרש אותה. אף אחד לא הצליח חוץ מאחד החכם העברי שפירש את המשפט בכך שיבוא חורבן על בבל. המלך לא האמין ולאחר מכן בבל נפלה בידי הפרסים. כך נולד הביטוי הכתובת על הקיר, כלומר המלך ראה מה עתיד לקרות ולא עשה כלום בנידון.
= ביטויים קרובים =
* שאלה רטורית

=
פרפרים בראש
יֵש לוֹ פַּרְפָּרִים בָּרֹאש
#

#בן אדם שהוזה, חולם על דברים לא מציאותיים, חושב על רעיונות מוזרים, מעופף
#:* התלמיד חלם בהקיץ בתוך הכיתה. היו לו פרפרים בראש בזמן השיעור.
#:* הוא נמצא בסטלה, הוא עם פרפרים בראש.
= מקור =
מקור הביטוי בצרצפתית: avoir des papillons dans le compteur
= ביטויים קרובים =
* פרפרים בבטן

קטגוריה:ביטויים
יֵש לוֹ פַּרְפָּרִים בָּרֹאש
#

#בן אדם שהוזה, חולם על דברים לא מציאותיים, חושב על רעיונות מוזרים, מעופף
#:* התלמיד חלם בהקיץ בתוך הכיתה. היו לו פרפרים בראש בזמן השיעור.
#:* הוא נמצא בסטלה, הוא עם פרפרים בראש.
= מקור =
מקור הביטוי בצרצפתית: avoir des papillons dans le compteur
= ביטויים קרובים =
* פרפרים בבטן

קטגוריה:ביטויים
אם אין לחם תאכלו עוגות
אִם אַיִן לֶחֶם תֹּאכְלוּ עוּגוֹת
# חלק מן האנשים טוענים כי ביטוי זה מייצג אופטימיות ואומר שתמיד אפשר לאלתר ולהסתדר, חלק טוענים על סמך העבר שמשמעות הביטוי הינה מהווה התנשאות וזלזול.
#:* הלכתי למאפייה לבקש קמח והמוכר אמר "אם אין לחם תאכלו עוגות".
= מקור =
הפילוסוף ז'אן ז'אק רוסו כתב את המשפט הזה בספר "וידויים" ,שכתב בשנת 1767, ופורסם בשנת 1782. בספר, הציטוט יוחס למלכה כלשהי, לא למארי אנטואנט, ועוד לפני פרסום הספר, זו הייתה אמירה ידועה בצרפת: "S'ils n'ont pas de pain, qu'ils mangent de la brioche"
= ביטויים קרובים =
* רעב לא יבין שבע ושבע לא יבין רעב
* לעג לרש
= ניגודים =
* כאחד העם

=
= ראו גם =
* לחם
* עוגה

קטגוריה:ביטויים שמקורם בחיבורים ספרותיים
= מקור =
הפילוסוף ז'אן ז'אק רוסו כתב את המשפט הזה בספר "וידויים" ,שכתב בשנת 1767, ופורסם בשנת 1782. בספר, הציטוט יוחס למלכה כלשהי, לא למארי אנטואנט, ועוד לפני פרסום הספר, זו הייתה אמירה ידועה בצרפת: "S'ils n'ont pas de pain, qu'ils mangent de la brioche"
= ביטויים קרובים =
* רעב לא יבין שבע ושבע לא יבין רעב
* לעג לרש
= ניגודים =
* כאחד העם

=
= ראו גם =
* לחם
* עוגה

קטגוריה:ביטויים שמקורם בחיבורים ספרותיים
דראון עולם
דִרְאוֹן עוֹלָם
# חורבן, פשע או בזיון שייזכר  לנצח, ולא ימחה לעולם. 
#:* הבושה שהוא גרם לי תהיה לדראון עולם. לא אשכח את ההרגשה הזאת לעולם והיא לא תעלם.
#:* כשירדתי מהבמה וההמון קרא בוז כלפיי, הרגשתי דראון עולם. 

# מעשה נורא שייזכר לשנים רבות, והעונש על מעשה זה יימשך לתקופה ארוכה.
#:* חבר שלי אמר שלא כדאי לי לעשות את המעשה, כי אני אזכור אותו לדיראון עולם.
#:* כולם מגנים את המעשה שהוא עשה, המעשה ייזכר לדראון עולם.
= מקור הביטוי =
* 

הפסוק מנבא שחלק מהמתים יקומו כדי לחיות חיים נעימים לעולם. הכוונה לצדיקים שביניהם, וחלק אחר, הרשעים, יקומו כדי להתבזות לעולם. 
הפסוק מסביר על תחיית המתים ואיך כולם יקומו לתחייה. בפסוק נשאלת השאלה מה עם הרשעים, ומוסבר שהם אומנם יקומו לתחייה, אך יהיו מקור לקללות ולבושה.
= ביטויים קרובים =
* בושה וכלימה
= ניגודים =
* יראת כבוד

=
= קישורים חיצוניים =
* [https://hebrew-academy.org.il/keyword/%D7%9C%D6%B0%D7%93%D6%B4%D7%A8%D6%B0%D7%90%D7%95%D6%B9%D7%9F-%D7%A2%D7%95%D6%B9%D7%9C%D6%B8%D7%9D האקדמיה ללשון לעברית]
* [http://www.daat.ac.il/daat/olam_hatanah/mefaresh.asp?mefaresh=ezra&book=37&perek=12 בשבילי התנ"ך]
* [http://www.nivsafa.co.il/?niv=lederaon-olam ניב שפה]
* [https://www.milononline.net/mobile/do_search.php?Q=%E3%E9%F8%E0%E5%EF+%F2%E5%EC%ED מילון אבניאון]
* [https://www.otzar.org.il/%D7%91%D7%99%D7%AA-%D7%94%D7%9E%D7%93%D7%A8%D7%A9/%D7%91%D7%99%D7%90%D7%95%D7%A8-%D7%95%D7%A9%D7%A0%D7%A0%D7%AA%D7%9D-%D7%A2%D7%9C-%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%9A/%D7%91%D7%99%D7%90%D7%95%D7%A8-%D7%95%D7%A9%D7%A0%D7%A0%D7%AA%D7%9D-%D7%9C%D7%A1%D7%A4%D7%A8%D7%99-%D7%94%D7%9B%D7%AA%D7%95%D7%91%D7%99%D7%9D/%D7%93%D7%A0%D7%99%D7%90%D7%9C/%D7%93%D7%A0%D7%99%D7%90%D7%9C-%D7%A4%D7%A8%D7%A7-%D7%99%D7%91 אוצר התורה]

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= מקור הביטוי =
* 

הפסוק מנבא שחלק מהמתים יקומו כדי לחיות חיים נעימים לעולם. הכוונה לצדיקים שביניהם, וחלק אחר, הרשעים, יקומו כדי להתבזות לעולם. 
הפסוק מסביר על תחיית המתים ואיך כולם יקומו לתחייה. בפסוק נשאלת השאלה מה עם הרשעים, ומוסבר שהם אומנם יקומו לתחייה, אך יהיו מקור לקללות ולבושה.
= ביטויים קרובים =
* בושה וכלימה
= ניגודים =
* יראת כבוד

=
= קישורים חיצוניים =
* [https://hebrew-academy.org.il/keyword/%D7%9C%D6%B0%D7%93%D6%B4%D7%A8%D6%B0%D7%90%D7%95%D6%B9%D7%9F-%D7%A2%D7%95%D6%B9%D7%9C%D6%B8%D7%9D האקדמיה ללשון לעברית]
* [http://www.daat.ac.il/daat/olam_hatanah/mefaresh.asp?mefaresh=ezra&book=37&perek=12 בשבילי התנ"ך]
* [http://www.nivsafa.co.il/?niv=lederaon-olam ניב שפה]
* [https://www.milononline.net/mobile/do_search.php?Q=%E3%E9%F8%E0%E5%EF+%F2%E5%EC%ED מילון אבניאון]
* [https://www.otzar.org.il/%D7%91%D7%99%D7%AA-%D7%94%D7%9E%D7%93%D7%A8%D7%A9/%D7%91%D7%99%D7%90%D7%95%D7%A8-%D7%95%D7%A9%D7%A0%D7%A0%D7%AA%D7%9D-%D7%A2%D7%9C-%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%9A/%D7%91%D7%99%D7%90%D7%95%D7%A8-%D7%95%D7%A9%D7%A0%D7%A0%D7%AA%D7%9D-%D7%9C%D7%A1%D7%A4%D7%A8%D7%99-%D7%94%D7%9B%D7%AA%D7%95%D7%91%D7%99%D7%9D/%D7%93%D7%A0%D7%99%D7%90%D7%9C/%D7%93%D7%A0%D7%99%D7%90%D7%9C-%D7%A4%D7%A8%D7%A7-%D7%99%D7%91 אוצר התורה]

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
גאליוט
גַּאלְיוֹט
# ספינת משא דו־תורנית קטנה ממוצא הולנדי, בעלת חרטום וירכתיים מעוגלים ומערך מעטה דומה לזה של קֶֶטְשׁ: מפרש גף ראשי גדול ממדים ומפרש גף אחורי קטן ממנו במידה ניכרת.
=גיזרון=
* galliot <-- galjoot בהולנדית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* galliot <-- galjoot בהולנדית.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
ג'ונקה
ג'וּנְקָה
# כינוי לספינת מפרשים טיפוסית למימי המזרח הרחוק, ובמיוחד לספינת מפרשים סינית.
=גיזרון=
* , "סירה", מילה שנהגתה בסינית עתיקה 船 (/ɦljon/), דרך יאווית (שפת יאווה): jong וגם djung – אוניית ים, ספינת משא, לערבית: جنك (/d͡ʒunk/, חילוף "נג" ב־ "נק"), אל פורטוגזית junco או הולנדית jonk, מהן לאנגלית junk ולשאר לשונות אירופה ולעברית.
* לפי דעה אחרת מקור המילה jong אינו בסינית אלא ביאווית. המילה מופיעה בכתובות יאוויות מן המאה ה־9, והיא נזכרת בתעודה דו־לשונית סינית־מלאית מן המאה ה־15 כמילה במלאית שפירושה "אונייה".
* המילה "ג'ונקה" בשפות אירופה שימשה לציון ספינה יאווית/מלאית (jong) וספינה סינית (chuán) גם יחד, למרות שמדובר בשני כלי שיט שונים. עם היעלמותה של הג'ונג היאווית/מלאית ממרחבי הים במאה ה־17, נותרה למילה משמעות אחת של "ספינת מפרשים סינית".
=תרגום=
* רוסית: (džónka)
=סימוכין=
# Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976. p. 437.
# הערך [https://en.wikipedia.org/wiki/Djong_(ship) Djong (ship)] בוויקיפדיה באנגלית.
# 
# 

קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* , "סירה", מילה שנהגתה בסינית עתיקה 船 (/ɦljon/), דרך יאווית (שפת יאווה): jong וגם djung – אוניית ים, ספינת משא, לערבית: جنك (/d͡ʒunk/, חילוף "נג" ב־ "נק"), אל פורטוגזית junco או הולנדית jonk, מהן לאנגלית junk ולשאר לשונות אירופה ולעברית.
* לפי דעה אחרת מקור המילה jong אינו בסינית אלא ביאווית. המילה מופיעה בכתובות יאוויות מן המאה ה־9, והיא נזכרת בתעודה דו־לשונית סינית־מלאית מן המאה ה־15 כמילה במלאית שפירושה "אונייה".
* המילה "ג'ונקה" בשפות אירופה שימשה לציון ספינה יאווית/מלאית (jong) וספינה סינית (chuán) גם יחד, למרות שמדובר בשני כלי שיט שונים. עם היעלמותה של הג'ונג היאווית/מלאית ממרחבי הים במאה ה־17, נותרה למילה משמעות אחת של "ספינת מפרשים סינית".
=תרגום=
* רוסית: (džónka)
=סימוכין=
# Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976. p. 437.
# הערך [https://en.wikipedia.org/wiki/Djong_(ship) Djong (ship)] בוויקיפדיה באנגלית.
# 
# 

קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
קורות ערב
קוֹרוֹת עֵרֶב
# באוניות ובספינות מפרשים: שתי קורות עץ קצרות (לימים מוטות ברזל) בקצה העליון של תורן תחתי ותורן עילי, הפרושות לצדדים לרוחב האוניה; הקורות נשענות על כתפי התורן וקורות השתי, נושאות על גבן את הדוכנית ומרווחות את רכסות התורן שמעליה. 
#:* בתרנים שאינם מצוידים בדוכניות, משמשות קורות הערב רק לריווח הרכסות שמעליו.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "קֵרוּי עֵרֶב".
* ביכטות מפרשים משמשים משמשים הרווחנים (מצליבים) לריווח יתרי הצד המחוברים לראש התורן.
=צירופים=
* קורות ערב תחתיות, עיליות, עלעיליות וכו'
=מילים נרדפות=
* קרוי ערב
* בַּדֵי עֵרֶב <small>(עפ"י מילון ראובן אלקלעי)</small>
=ניגודים=
* קֵרוּי שְׁתִי
* קוֹרוֹת שְׁתִי
=ראו גם=
* רַוְחָן
* מַצְלִיב
* קֵרוּי
* שתי וערב
=סימוכין=
* Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976. p. 214

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "קֵרוּי עֵרֶב".
* ביכטות מפרשים משמשים משמשים הרווחנים (מצליבים) לריווח יתרי הצד המחוברים לראש התורן.
=צירופים=
* קורות ערב תחתיות, עיליות, עלעיליות וכו'
=מילים נרדפות=
* קרוי ערב
* בַּדֵי עֵרֶב <small>(עפ"י מילון ראובן אלקלעי)</small>
=ניגודים=
* קֵרוּי שְׁתִי
* קוֹרוֹת שְׁתִי
=ראו גם=
* רַוְחָן
* מַצְלִיב
* קֵרוּי
* שתי וערב
=סימוכין=
* Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976. p. 214

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
קורות שתי
קוֹרוֹת שְׁתִי
# באוניות ובספינות מפרשים: שתי קורות עץ קצרות בקצה העליון של התורן התחתי, מתוחות לאורך הספינה. הן נשענות על כתפי התורן ותומכות בתורן העילי, בדוכנית ובקורות הערב. קורות־שְׁתִי נוספות מורכבות גם לקצות התרנים העילי והעלעילי.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "קֵרוּי שְׁתִי".
=מילים נרדפות=
* קֵרוּי שְׁתִי
=ניגודים=
* קֵרוּי עֵרֶֶב
* קורות ערב
=ראו גם=
* רַוְחָן
* מַצְלִיב
* קֵרוּי
* שתי וערב
=סימוכין=
* Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976. p. 888

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "קֵרוּי שְׁתִי".
=מילים נרדפות=
* קֵרוּי שְׁתִי
=ניגודים=
* קֵרוּי עֵרֶֶב
* קורות ערב
=ראו גם=
* רַוְחָן
* מַצְלִיב
* קֵרוּי
* שתי וערב
=סימוכין=
* Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976. p. 888

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
גלת התרן
גֻּלַּת הַתֹרֶן
גולת התורן בקצה ראש התורן
# פיסה עגולה מעץ או מתכת בקצה ראשו של תורן.
#:* בדרך כלל מותקנת לאחד מצדדי גולת התורן גלגלת קטנה, בה מושחל חבל להנפת דגלים.
=גיזרון=
* תרגום מאנגלית: mast truck באותה משמעות. קרוב אל גולת הכותרת.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "כפתור התֹרֶן".
=מילים נרדפות=
* כפתור ראש התורן, כפתור התורן
=ראו גם=
* גֻּלָּה
* ראש התורן
* אָמִיר
* קודקוד הגף

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* תרגום מאנגלית: mast truck באותה משמעות. קרוב אל גולת הכותרת.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "כפתור התֹרֶן".
=מילים נרדפות=
* כפתור ראש התורן, כפתור התורן
=ראו גם=
* גֻּלָּה
* ראש התורן
* אָמִיר
* קודקוד הגף

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
תרן עליון
תֹּרֶן עֶלְיוֹן
# באוניות מפרשים: הקטע הרביעי בממד הגובה של התורן, מעל התורן העילי.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
* באוניות מפרשים בנוי התורן מכמה קטעים המחוברים זה לזה, אשר נקראים לפי סדרם: תורן תחתי, תורן עילי, תורן עלעילי, תורן עליון ותורן מרקיע. המפרשים והסקריות נקראים על שם התרנים אליהם הם מחוברים: סקריה תחתית, מפרש עליון קדמי וכו'.
=צירופים=
* תורן עליון קדמי (fore royal mast)
* תורן עליון ראשי (main royal mast)
* תורן עליון אחורי (mizzen royal mast)
=ראו גם=
* מפרש עליון
* תורן תחתי
* תורן עילי
* תורן עלעילי
* תורן מרקיע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
* באוניות מפרשים בנוי התורן מכמה קטעים המחוברים זה לזה, אשר נקראים לפי סדרם: תורן תחתי, תורן עילי, תורן עלעילי, תורן עליון ותורן מרקיע. המפרשים והסקריות נקראים על שם התרנים אליהם הם מחוברים: סקריה תחתית, מפרש עליון קדמי וכו'.
=צירופים=
* תורן עליון קדמי (fore royal mast)
* תורן עליון ראשי (main royal mast)
* תורן עליון אחורי (mizzen royal mast)
=ראו גם=
* מפרש עליון
* תורן תחתי
* תורן עילי
* תורן עלעילי
* תורן מרקיע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
קסום
קָסוּם
# שהוא תוצר של מעשה כשפים או נדמה ככזה.
=גיזרון=
*בינוני פעול מן קָסַם המקראי
=תרגום=
קטגוריה:מיסטיקה
קָסוּם
# שהוא תוצר של מעשה כשפים או נדמה ככזה.
=גיזרון=
*בינוני פעול מן קָסַם המקראי
=תרגום=
קטגוריה:מיסטיקה
קסוס
קִסּוֹס
# צמח מטפס ממשפחה שבסדרת הסוככאים.
=גיזרון=
* . הצורה מופיעה בכתב־יד קאופמן, אך הצורה בדפוסים היא קִסּוֹם, תחת חילוף ס/ם.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:מלים שיתכן שהעתקתן השתבשה
=גיזרון=
* . הצורה מופיעה בכתב־יד קאופמן, אך הצורה בדפוסים היא קִסּוֹם, תחת חילוף ס/ם.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:מלים שיתכן שהעתקתן השתבשה
קולר הראש
קוֹלַר הָרֹאשׁ
# באוניות מפרשים: חלק עץ חזק ועבה ובו שני חורים גדולים, האחד מרובע והשני עגול, המשמש לחיבור שני תרנים זה לזה, אחד מעל השני.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* קשר קולר
* קולר מוט החרטום
=סימוכין=
* Cap in: W.H. Smyth, The Sailor's Word-Book, 1867. p. 158
=הערות שוליים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=ראו גם=
* קשר קולר
* קולר מוט החרטום
=סימוכין=
* Cap in: W.H. Smyth, The Sailor's Word-Book, 1867. p. 158
=הערות שוליים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
קדקוד הגף
קָדְקוֹד הַגַּף
# בסירות ובספינות מפרשים: הקצה האחורי של גף, אליו מחובר קודקוד המפרש.
=גיזרון=
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: "קדקוד"; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "קדקוד", "קדקוד הגף".
=ראו גם=
* נף הקודקוד

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: "קדקוד"; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "קדקוד", "קדקוד הגף".
=ראו גם=
* נף הקודקוד

קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
הגדיל תפרשת
הִגְדִיל תִּפְרֹשֶׂת
# הגדיל את השטח האפקטיבי של מפרשי סירה או אונייה על ידי התרת כל פתילי הצמצום או הנפת מפרשים נוספים, כדי להגדיל את מהירותה.
#:* מגדילים תפרושת למשל בשעת מרדף אחרי אוניית אויב או בעת מנוסה מפניה.
=גיזרון=
* על יסוד מיעט תפרושת, ממונחי האקדמיה ללשון העברית.
=ניגודים=
* מיעט תפרושת
* צמצם מפרשים
=מילים נרדפות=
* פרש את כל המפרשים
=סימוכין=
* 
* 
* 

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* על יסוד מיעט תפרושת, ממונחי האקדמיה ללשון העברית.
=ניגודים=
* מיעט תפרושת
* צמצם מפרשים
=מילים נרדפות=
* פרש את כל המפרשים
=סימוכין=
* 
* 
* 

קטגוריה:ימאות
קרב לרוח
קֵרֵב לָרוּחַ
# בסירות ובספינות מפרשים: הקטין את הזווית בין חרטום כלי השיט לבין כיוון נשיבת הרוח. בסירת מפרשים: על ידי דחיפת ידית ההגה לצד החסי, למבוא הרוח.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
* luff הוא שמה של השפה הפונה לרוח של מפרש רוחבי, "שפה גלאית". !Luff היא הפקודה להגאי לקרב לרוח.
=מילים נרדפות=
* עָלָה לָרוּחַ [סלנג]
* חִדֵּד, חידד [סלנג]
=ניגודים=
* ירד מהרוח [סלנג]
* ריחק מהרוח
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n148/mode/1up Luff] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805
* Luff in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
* luff הוא שמה של השפה הפונה לרוח של מפרש רוחבי, "שפה גלאית". !Luff היא הפקודה להגאי לקרב לרוח.
=מילים נרדפות=
* עָלָה לָרוּחַ [סלנג]
* חִדֵּד, חידד [סלנג]
=ניגודים=
* ירד מהרוח [סלנג]
* ריחק מהרוח
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n148/mode/1up Luff] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805
* Luff in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976

קטגוריה:ימאות
רחק מהרוח
רִחֵק מֵהָרוּחַ
# בסירות ובספינות מפרשים: הגדיל את הזווית בין חרטום הסירה לכיוון נשיבה הרוח. בסירת מפרשים: על ידי דחיפת ידית ההגה לצד הגלי.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* ירד מהרוח [סלנג]
=ניגודים=
* עָלָה לָרוּחַ [סלנג]
* חִדֵּד, חידד [סלנג]
* קֵרֵב לרוח
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n31/mode/1up Bear up, Bear away] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=מילים נרדפות=
* ירד מהרוח [סלנג]
=ניגודים=
* עָלָה לָרוּחַ [סלנג]
* חִדֵּד, חידד [סלנג]
* קֵרֵב לרוח
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n31/mode/1up Bear up, Bear away] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805

קטגוריה:ימאות
קצה אחורי
קָצֶה אֲחוֹרִי
# קצה חבל העוגן או שרשרת העוגן הקשור לגוף כלי השיט אחרי הזקפים.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "קצה אחורי"; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "קְצֵה חֶבֶל, קְצֵה שַׁרְשֶׁרֶת".
=סימוכין=
* Bitter end in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976

קטגוריה:עוגנים ועגינה
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "קצה אחורי"; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "קְצֵה חֶבֶל, קְצֵה שַׁרְשֶׁרֶת".
=סימוכין=
* Bitter end in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976

קטגוריה:עוגנים ועגינה
טעם של עוד
טַעַם שֶׁל עוֹד
# רצון לנסות או לחוות מחדש משהו שנהנינו ואהבנו ולא מיצינו.
#:* החופשה הזאת הייתה מהנה מאוד והשאירה לכל בני המשפחה טעם של עוד.
#:* הסושי הזה מצויין, הוא משאיר טעם של עוד.
= קישורים חיצוניים =
* [https://www.milononline.net/do_search.php?Q=%E8%F2%ED+%F9%EC+%F2%E5%E3 מילון אבניאון]

* העם הביא את הביטוי "טעם של עוד" (מילון אבניאון)<blockquote></blockquote>

קטגוריה:ביטויים
= קישורים חיצוניים =
* [https://www.milononline.net/do_search.php?Q=%E8%F2%ED+%F9%EC+%F2%E5%E3 מילון אבניאון]

* העם הביא את הביטוי "טעם של עוד" (מילון אבניאון)<blockquote></blockquote>

קטגוריה:ביטויים
נכמר
נִכְמַר
# התחמם, בער.
# התעוררות רגשות.
=גזרון=
#חלק מהפרשנים ביארו ש"נכמרו" הכוונה הושחרו, ביניהם התרגום לאיכה שתרגם "אתקדרו". וכן כתב רד"ק (השרשים, כמר) וביאר שכֹּמֶר נקרא כך משום שבגדיו שחורים. ומלבי"ם (הושע י,ה) כתב שבמקור הכוונה לכהני השמש שהיה עורם שחור מריבוי עמידתם לפני השמש. וכן נקט גזניוס, ואמר שמקורו מן שורש ארכאי ח-מ-ר שיש לו זיקה סמנטית לתיבות חמם, חום. אמנם רוב המפרשים (רש"י, ראב"ע, ר"א בן הרמב"ם, רלב"ג, שד"ל) פירשו שאין הכוונה לשחרות אלא להתחממות. וכן נראה מההשאלה להתעוררות רגשות נראה שאין הכוונה לשחרות אלא להתחממות. וכן נראה עוד מהשימוש של חז"ל במילה, בהקשר של הטמנת פירות באדמה בכדי שיתחממו (=יתבשלו), ראה כומר.
#רש"ר הירש (בראשית מג,ל) אמר שהמשמעות הבסיסית של השורש היא הטמנה או סגירה בעד דבר (), ומזה נגזר מכמרת (). ובפירות נהגו להטמינם בכדי שיתחממו ויתססו, ונהיה במשמעות של חימום (), ומכאן הושאל גם ל"רגשות עצורים, אשר כתוצאה מדיכויָם והדחקתם, מגיעים לתסיסה עזה".
=פרשנים מפרשים=
*ראב"ע (בראשית מג,ל): "נכמרו - בערו ויקדו, וכן: עורנו כתנור נכמרו. והמלה מבנין נפעל. ועל כן כאשר יתחמם האדם יבכה. וכן אמר הגאון (רס"ג): כי בן אדם כדמות עולם קטן, והטעם: על ערכו. והנה תולדת המטר שיעלה איד מן הארץ, ובהיותו קרוב לרקיע, יקרש וירד מטר. וכן בן אדם יעלה חום מכבדו ולבו, כדמות עשן אל מוחו, ובגעתו שם יקרש ויורידו עיניו דמעות, כי אין בראש האדם מעיין".
=צירופים=
*נכמרו רחמיו
=קישורים חיצוניים=
*
=גזרון=
#חלק מהפרשנים ביארו ש"נכמרו" הכוונה הושחרו, ביניהם התרגום לאיכה שתרגם "אתקדרו". וכן כתב רד"ק (השרשים, כמר) וביאר שכֹּמֶר נקרא כך משום שבגדיו שחורים. ומלבי"ם (הושע י,ה) כתב שבמקור הכוונה לכהני השמש שהיה עורם שחור מריבוי עמידתם לפני השמש. וכן נקט גזניוס, ואמר שמקורו מן שורש ארכאי ח-מ-ר שיש לו זיקה סמנטית לתיבות חמם, חום. אמנם רוב המפרשים (רש"י, ראב"ע, ר"א בן הרמב"ם, רלב"ג, שד"ל) פירשו שאין הכוונה לשחרות אלא להתחממות. וכן נראה מההשאלה להתעוררות רגשות נראה שאין הכוונה לשחרות אלא להתחממות. וכן נראה עוד מהשימוש של חז"ל במילה, בהקשר של הטמנת פירות באדמה בכדי שיתחממו (=יתבשלו), ראה כומר.
#רש"ר הירש (בראשית מג,ל) אמר שהמשמעות הבסיסית של השורש היא הטמנה או סגירה בעד דבר (), ומזה נגזר מכמרת (). ובפירות נהגו להטמינם בכדי שיתחממו ויתססו, ונהיה במשמעות של חימום (), ומכאן הושאל גם ל"רגשות עצורים, אשר כתוצאה מדיכויָם והדחקתם, מגיעים לתסיסה עזה".
=פרשנים מפרשים=
*ראב"ע (בראשית מג,ל): "נכמרו - בערו ויקדו, וכן: עורנו כתנור נכמרו. והמלה מבנין נפעל. ועל כן כאשר יתחמם האדם יבכה. וכן אמר הגאון (רס"ג): כי בן אדם כדמות עולם קטן, והטעם: על ערכו. והנה תולדת המטר שיעלה איד מן הארץ, ובהיותו קרוב לרקיע, יקרש וירד מטר. וכן בן אדם יעלה חום מכבדו ולבו, כדמות עשן אל מוחו, ובגעתו שם יקרש ויורידו עיניו דמעות, כי אין בראש האדם מעיין".
=צירופים=
*נכמרו רחמיו
מעטן
מַעֲטָן
# בור או כלי שמניחים בו את הזיתים בכדי שיתרככו ויהיה אפשר להוציא מהם שמן.
=גזרון=
*השורש ככל הנראה נגזר משורש שמשמעו כיסוי. בדומה למילה הנרדפת "כומר" שיסודה בשרש שמשמעו הטמנה.
*הערוך ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48232&st=&pgnum=208&hilite= מעטן]) ור"ש משאנץ (טהרות ט,א) ציינו שזה קרוב לעטין - אבר מלא חלב ביונקים. 
*בהגיה המקובלת זה ב. אבל בכ"י קאופמן מופיע ב: "מַעְטֵן", וכן מופיע בתוספתא (מעשרות ג,ז) בכתיב מלא: "מעטין" (ט' צרויה).
=ראו גם=
*עביט
*עטין
=גזרון=
*השורש ככל הנראה נגזר משורש שמשמעו כיסוי. בדומה למילה הנרדפת "כומר" שיסודה בשרש שמשמעו הטמנה.
*הערוך ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48232&st=&pgnum=208&hilite= מעטן]) ור"ש משאנץ (טהרות ט,א) ציינו שזה קרוב לעטין - אבר מלא חלב ביונקים. 
*בהגיה המקובלת זה ב. אבל בכ"י קאופמן מופיע ב: "מַעְטֵן", וכן מופיע בתוספתא (מעשרות ג,ז) בכתיב מלא: "מעטין" (ט' צרויה).
=ראו גם=
*עביט
*עטין
עטין
עֲטִין
# אבר בלוטות החלב ביונקים.
=גיזרון=
*מילה יחידאית. ההוראה הנ"ל היא המקובלת, וכן פירשו בתרגום הארמי ומפרשים נוספים. לפירושים אחרים ראו להלן.
*יש אומרים ששורש גזור משורש שמשמעו כיסוי.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: "חלבו ולחלוחו ושומנו נקרא עטיניו." נראה שלדעתו 'עטין' הוא מקום בגוף שמצטבר בו שומן, והוא מפרש 'חָלָב' = חֵלֶב.
*אבן ג'אנח: כד שנותנים בו חלב.
*ראב"ע: "עטיניו– מלשון ישמעאל, המקום שיברכו עליו הגמלים על המים."
*רמב"ם (פיהמ"ש מנחות ח,ד): "עטיניו- הם עצמות שיש בהם מוח, דימה אותן למעטן לפי שהן רחבים וגדולות בחלולם."
=נגזרות=
*מעטן

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
עֵטִין
# עצות.
=גזרון=
#מהשורש , בחילוף צ-ט המצוי בארמית, כמו: (=יועציו).
=הערות שוליים=====עֲטִין
# אבר בלוטות החלב ביונקים.
=גיזרון=
*מילה יחידאית. ההוראה הנ"ל היא המקובלת, וכן פירשו בתרגום הארמי ומפרשים נוספים. לפירושים אחרים ראו להלן.
*יש אומרים ששורש גזור משורש שמשמעו כיסוי.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י: "חלבו ולחלוחו ושומנו נקרא עטיניו." נראה שלדעתו 'עטין' הוא מקום בגוף שמצטבר בו שומן, והוא מפרש 'חָלָב' = חֵלֶב.
*אבן ג'אנח: כד שנותנים בו חלב.
*ראב"ע: "עטיניו– מלשון ישמעאל, המקום שיברכו עליו הגמלים על המים."
*רמב"ם (פיהמ"ש מנחות ח,ד): "עטיניו- הם עצמות שיש בהם מוח, דימה אותן למעטן לפי שהן רחבים וגדולות בחלולם."
=נגזרות=
*מעטן

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
עֵטִין
# עצות.
=גזרון=
#מהשורש , בחילוף צ-ט המצוי בארמית, כמו: (=יועציו).
עטן
עָטַן
# לשים במעטן.
=גזרון=
גזור מהמילה מעטן, שהוא המקום שבו מניחים את הזיתים בכדי שיתרככו.
=גזרון=
גזור מהמילה מעטן, שהוא המקום שבו מניחים את הזיתים בכדי שיתרככו.
כלי עגינה
כְּלֵי עֲגִינָה
# שם כללי לעוגני האונייה, חבליהם ושרשרותיהם.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מילים נרדפות=
* ציוד עגינה
=תרגום=
קטגוריה:עוגנים ועגינה
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מילים נרדפות=
* ציוד עגינה
=תרגום=
קטגוריה:עוגנים ועגינה
ידעוני
יִדְּעוֹנִי
# מי שעוסק בפולחן לשדים, לרוחות, ויצורים על טבעיים אחרים על־מנת שיוכל לשלוט בהם ושיעשו כמבוקשו.
=ראו גם=
*אוב
*כת השטן
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:מיסטיקה
קטגוריה:מצות לא תעשה
=ראו גם=
*אוב
*כת השטן
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:מיסטיקה
קטגוריה:מצות לא תעשה
שלמים
שְׁלָמִים
# אחד מסוגי הקרבנות שהיו קרבים מן החי בבית המקדש. בדרך כלל בא כנדבה, ובשרו מתחלק לשלשה חלקים: האמורים - קרבים על גבי המזבח, החזה והשוק - ניתנים לכהנים לאכילה, ושאר הבשר - נאכל על ידי הבעלים בכל תחומי ירושלים.
=גזרון=
*בספרא (דיבורא דנדבה פרשה טז) גזרו משלום: "שמביא שלום לעולם" או משום ש"הכל שלום בהם: הדם והאמורים למזבח, החזה והשוק לכהנים, העור והבשר לבעלים". רשב"ם (ויקרא ג,א) גזר מ"שִלֵּם", כיון ששלמים מגיעים כתוצאה מנדר שצריך לשלם. שד"ל הביא לכך סימוכין: .
=הערות שוליים=
קטגוריה:ריבויים
שְׁלָמִים
# אחד מסוגי הקרבנות שהיו קרבים מן החי בבית המקדש. בדרך כלל בא כנדבה, ובשרו מתחלק לשלשה חלקים: האמורים - קרבים על גבי המזבח, החזה והשוק - ניתנים לכהנים לאכילה, ושאר הבשר - נאכל על ידי הבעלים בכל תחומי ירושלים.
=גזרון=
*בספרא (דיבורא דנדבה פרשה טז) גזרו משלום: "שמביא שלום לעולם" או משום ש"הכל שלום בהם: הדם והאמורים למזבח, החזה והשוק לכהנים, העור והבשר לבעלים". רשב"ם (ויקרא ג,א) גזר מ"שִלֵּם", כיון ששלמים מגיעים כתוצאה מנדר שצריך לשלם. שד"ל הביא לכך סימוכין: .
=הערות שוליים=
קטגוריה:ריבויים
נמל היעד
נְמַל הַיַּעַד
# הנמל אליו מתכננת אונייה להגיע ואליו היא עושה את דרכה, וגם הנמל אליו מיועד המטען אותו היא מובילה.
=גיזרון=
* port of destination, באותה משמעות.
=ניגודים=
* נְמַל הַיְּצִיאָה
=ראו גם=
* יעד
* נמל בית
* נמל פריקה
* נמל טעינה
* מחוז ("נמל")
=סימוכין=
* Destination in: C.W.T Layton, Dictionary of Nautical Words and Terms, 1973

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* port of destination, באותה משמעות.
=ניגודים=
* נְמַל הַיְּצִיאָה
=ראו גם=
* יעד
* נמל בית
* נמל פריקה
* נמל טעינה
* מחוז ("נמל")
=סימוכין=
* Destination in: C.W.T Layton, Dictionary of Nautical Words and Terms, 1973

קטגוריה:ימאות
נמלץ
נִמְלַץ
# מתוק, נעים.
=גזרון=
*מילה יחידאית במקרא. על פי הקשר נראה שהכוונה מתוק. רשב"ם גזר מהמילה מליצה, שדברי מליצה נעימים לחיך ומתגלגלים על הלשון.
*קרוב לערבית: - חָלָק.

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
נִמְלָץ
#בלשון גבוהה ובמליצות ספרותיות; בדרך כלל בכדי להרשים.
=גזרון=
*גזור מהמילה מליצה.
=הערות שוליים=====נִמְלַץ
# מתוק, נעים.
=גזרון=
*מילה יחידאית במקרא. על פי הקשר נראה שהכוונה מתוק. רשב"ם גזר מהמילה מליצה, שדברי מליצה נעימים לחיך ומתגלגלים על הלשון.
*קרוב לערבית: - חָלָק.

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
נִמְלָץ
#בלשון גבוהה ובמליצות ספרותיות; בדרך כלל בכדי להרשים.
=גזרון=
*גזור מהמילה מליצה.
בלשת
בֹּלֶשֶׁת
#גוף משטרתי המפעיל שוטרים ובלשים העוסקים בתפקידי בילוש.
#:*האצ"ל פוצץ את מטה הבולשת הבריטית כתגובה לגירוש המעפילים.
# חיילי המלך שהיו עוברים בערים ולוקחים מהסחורות והנכסים בכח.
=גיזרון=
*מהשורש הארמי שמשמעו חיפוש. חיילי המלך נקראו כך "על שם שמחפשין ובולשים את העיר" (רש"י שבת מא,א ד"ה כבולשת).
*בחלק מהמקורות מנוקד "בַּלֶּשֶׁת" ב, אבל בכ"י קאופמן מנוקד "בֹּלֶשֶׁת", ובתלמוד הבבלי מופיע בכתיב מלא.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ארמיתקטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
*מהשורש הארמי שמשמעו חיפוש. חיילי המלך נקראו כך "על שם שמחפשין ובולשים את העיר" (רש"י שבת מא,א ד"ה כבולשת).
*בחלק מהמקורות מנוקד "בַּלֶּשֶׁת" ב, אבל בכ"י קאופמן מנוקד "בֹּלֶשֶׁת", ובתלמוד הבבלי מופיע בכתיב מלא.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ארמיתקטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
בלוש ותשכח
בְּלוֹש וְתִשְׁכַּח
# אם תרצה לדעת, עליך לחפש ולעיין.
=גיזרון=
*מארמית; מילולית: "חפש ותמצא".
=ראו גם=
*בלש
*דוק ותשכח

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
=גיזרון=
*מארמית; מילולית: "חפש ותמצא".
=ראו גם=
*בלש
*דוק ותשכח

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
דוק ותשכח
דוֹק וְתִשְׁכַּח
# אם תרצה לדעת, עליך לדקדק/לעיין שם.
# אם תעיין/תדקדק תמצא שהאמת כדבריי.
=גיזרון=
*מארמית. מילולית: תדקדק ותמצא.
=ביטויים מקבילים=
*בלוש ותשכח (1)
=ראו גם=
*ודוק

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
=גיזרון=
*מארמית. מילולית: תדקדק ותמצא.
=ביטויים מקבילים=
*בלוש ותשכח (1)
=ראו גם=
*ודוק

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
דוק מינה
דּוֹק מִינָּהּ
# דקדק והוצא מזה.
=גזרון=
*מארמית. מילולית: דקדק מזה.
=ראו גם=
*דון מינה ואוקי באתרא
*ודוק

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
=גזרון=
*מארמית. מילולית: דקדק מזה.
=ראו גם=
*דון מינה ואוקי באתרא
*ודוק

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
מוט מדידת עמק
מוֹט מְדִידַת עֹמֶק
# מוט מכויל למדידת עומק או מפלס מים; בימים עברו: (א) גָּשׁוֹשׁ, מוט מכויל למדידת עומק המים עם התקרבות הספינה לחוף או בעת שיט בנהר. (ב) מוט ברזל מכויל ששימש למדידת גובה המים שנאספו בתחתית האונייה (בעוקת המשאבה בשיפוליים), כדי לוודא אם היא דולפת.
=גיזרון=
* sounding rod/pole. מן sounding – "מדידת עומק" ו־pole או rod – מוט, מקל.
=מילים נרדפות=
* גשוש (א)
* מוט מדידה
=ראו גם=
* מד עומק
* אנך עומק
* חבל האנך
* עוקה
* מי שיפוליים
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n222/mode/1up Sounding rod] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805
* Sounding rod in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:הידרוגרפיה
=גיזרון=
* sounding rod/pole. מן sounding – "מדידת עומק" ו־pole או rod – מוט, מקל.
=מילים נרדפות=
* גשוש (א)
* מוט מדידה
=ראו גם=
* מד עומק
* אנך עומק
* חבל האנך
* עוקה
* מי שיפוליים
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n222/mode/1up Sounding rod] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805
* Sounding rod in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:הידרוגרפיה
מוט מדידה
מוֹט מְדִידָה
# מוט מכויל למדידת עומק או מפלס מים; בימים עברו: (א) גָּשׁוֹשׁ, מוט מכויל למדידת עומק המים עם התקרבות הספינה לחוף או בעת שיט בנהר. (ב) מוט ברזל מכויל ששימש למדידת גובה המים שנאספו בתחתית האונייה (בעוקת המשאבה בשיפוליים), כדי לוודא אם חודרים לתוכה מים.
=גיזרון=
* sounding rod או sounding pole. מן sounding – "מדידת עומק" ו־pole או rod – מוט, מקל.
=מידע נוסף=
* באוניות מפרשים נמצאו המשאבות על הסיפון. המוט למדידת גובה המים בשיפוליים הורד בחבל דרך חריץ בתֻּבַּת המשאבה עד לעוקה.
=מילים נרדפות=
* גשוש (א)
* מוט מדידת עומק
=ראו גם=
* מד עומק
* אנך עומק
* חבל האנך
* עוקה
* מי שיפוליים
* סרגל
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n222/mode/1up Sounding rod] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805
* Sounding rod in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976

קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* sounding rod או sounding pole. מן sounding – "מדידת עומק" ו־pole או rod – מוט, מקל.
=מידע נוסף=
* באוניות מפרשים נמצאו המשאבות על הסיפון. המוט למדידת גובה המים בשיפוליים הורד בחבל דרך חריץ בתֻּבַּת המשאבה עד לעוקה.
=מילים נרדפות=
* גשוש (א)
* מוט מדידת עומק
=ראו גם=
* מד עומק
* אנך עומק
* חבל האנך
* עוקה
* מי שיפוליים
* סרגל
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n222/mode/1up Sounding rod] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805
* Sounding rod in: Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976

קטגוריה:ימאות
רטש
# בקע, שסע, פלח
# הגיה את התשליל (נגטיב). בהשאלה: לתקן תצלום.
# בקע, שסע, פלח
# הגיה את התשליל (נגטיב). בהשאלה: לתקן תצלום.
למשל ולשנינה
לְמָשָׁל וְלִשְׁנִינָה
# כשמשתמשים במישהו כדוגמה למשהו נלעג.
=מקור=
* מקור הביטוי במקרא. נראה שבהתחלה השתמשו בו כצירוף מקרי, ולפעמים צורפו אליו ביטויים נוספים, לדוגמא: , או: . משמעות מילולית: "משל" - דבר שממשילים בו, מביאים אותו כדוגמא. "שנינה" - שמדברים בו שוב ושוב.
=ביטויים קרובים=
* בז
* זלזול
* לעג
* לגלוג
=ניגודים=
* פרגון
* מחמאה

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
* מקור הביטוי במקרא. נראה שבהתחלה השתמשו בו כצירוף מקרי, ולפעמים צורפו אליו ביטויים נוספים, לדוגמא: , או: . משמעות מילולית: "משל" - דבר שממשילים בו, מביאים אותו כדוגמא. "שנינה" - שמדברים בו שוב ושוב.
=ביטויים קרובים=
* בז
* זלזול
* לעג
* לגלוג
=ניגודים=
* פרגון
* מחמאה

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
סטראו
סְטֶרֵאוֹ
# מכשיר חשמלי המשמיע מוזיקה מוקלטת, והוא בעל מספר רמקולים ע"מ שהצליל יישמע כבא מכל הכיוונים כבשמיעה טבעית.
=גיזרון=
*קיצור מן סטראופוני. stereo
=ראו גם=
*מגבר
*רדיו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכשירי חשמל
קטגוריה:טכנולוגיה
קטגוריה:מוזיקה
=גיזרון=
*קיצור מן סטראופוני. stereo
=ראו גם=
*מגבר
*רדיו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכשירי חשמל
קטגוריה:טכנולוגיה
קטגוריה:מוזיקה
צלם אלהים
גוף אלוהים
גוף אלוהים
נבק
נָבַק
# התרוקן.
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא. למרות שהניקוד מורה לכאורה שהמילה בבנין פָּעַל ושורש נ־ב־ק, המפרשים (ראב"ע, רד"ק, שד"ל) הסכימו שבאמת היא מבנין נִפְעַל ושורש ב־ק־ק, וציינו למקומות נוספים בהם התבנית נָקְ(ט)לָה משמשת לבנין נפעל בשורשים כפולי עה"פ, כגון: , .
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא. למרות שהניקוד מורה לכאורה שהמילה בבנין פָּעַל ושורש נ־ב־ק, המפרשים (ראב"ע, רד"ק, שד"ל) הסכימו שבאמת היא מבנין נִפְעַל ושורש ב־ק־ק, וציינו למקומות נוספים בהם התבנית נָקְ(ט)לָה משמשת לבנין נפעל בשורשים כפולי עה"פ, כגון: , .
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
ברב חובלים תטבענה הספינות
בְּרֹב חוֹבְלִים תִּטְבַּעְנָה הַסְּפִינוֹת
*דבר שרבים מתעסקים בו אין בו ברכה.
=מקור=
ספר מעשיות לרבנו ניסים גאון: "כל מקום שבו ראשים הרבה נשחת ונחרב ונאשם... על כן יאמרו המושלים: ברוב חובלים תטבענה הספינות ובראש אחד תתישב עיר".
=ביטויים קרובים=
*קדרה דבי שותפי לא חמימא ולא קרירא
=ניגודים=
*כמה שיותר, יותר טוב
*
=תרגום=
*אנגלית: <!--יותר מדי טבחים מקדיחים את התבשיל-->
=ראו גם=
*דבר אחד לדור
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=מקור=
ספר מעשיות לרבנו ניסים גאון: "כל מקום שבו ראשים הרבה נשחת ונחרב ונאשם... על כן יאמרו המושלים: ברוב חובלים תטבענה הספינות ובראש אחד תתישב עיר".
=ביטויים קרובים=
*קדרה דבי שותפי לא חמימא ולא קרירא
=ניגודים=
*כמה שיותר, יותר טוב
*
=תרגום=
*אנגלית: <!--יותר מדי טבחים מקדיחים את התבשיל-->
=ראו גם=
*דבר אחד לדור
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
דבר אחד לדור
דַּבָּר אֶחָד לַדּוֹר (או: לְדּוֹר)
מנהיג צריך להיות אחד, ולא טוב שיהיו שני שותפים להנהגה.
=מקור=
*מקור הביטוי בחז"ל: . מנהיג נקרא "דַּבָּר" משום שהוא מנהיג את העם, ובארמית שורש ד־ב־ר משמעו הנהגה. ביטוי דומה: "ברבות הרשויות אין טוב", וכדברי פילון: . בספר חסידים (קעט) ביאר כך את הפסוק . תומס אקוינס ביאר כך את הפסוק .
=ראו גם=
*ברב חובלים תטבענה הספינות

קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=מקור=
*מקור הביטוי בחז"ל: . מנהיג נקרא "דַּבָּר" משום שהוא מנהיג את העם, ובארמית שורש ד־ב־ר משמעו הנהגה. ביטוי דומה: "ברבות הרשויות אין טוב", וכדברי פילון: . בספר חסידים (קעט) ביאר כך את הפסוק . תומס אקוינס ביאר כך את הפסוק .
=ראו גם=
*ברב חובלים תטבענה הספינות

קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
ממרר
מַמְּרֹר
# דבר בעל טעם מר.
#*
=גיזרון=
*מילה יחידאית. מקבילה בצורתה למילה יחידאית אחרת: מַמְּגוּרָה.
*המ"ם השניה דגושה, כנראה לתפארת הקריאה; או בכדי שהמ"ם השניה לא תיבלע. ולפי סברא אחרת המ"ם הראשונה אינה חלק מהמילה אלא לשימוש.
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מלים המנוקדות בדגש לתפארת הקריאה
מַמְּרֹר
# דבר בעל טעם מר.
#*
=גיזרון=
*מילה יחידאית. מקבילה בצורתה למילה יחידאית אחרת: מַמְּגוּרָה.
*המ"ם השניה דגושה, כנראה לתפארת הקריאה; או בכדי שהמ"ם השניה לא תיבלע. ולפי סברא אחרת המ"ם הראשונה אינה חלק מהמילה אלא לשימוש.
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מלים המנוקדות בדגש לתפארת הקריאה
מרר בבכי
מֵרֵר בְּבֶכִי
# בכה הרבה.
=גיזרון=
*צירוף מקראי. ר"א מבלגנצי ושד"ל פירשו שהכוונה שיבכה בכי מר, ולפי זה יתכן שהצירוף גזור מהביטוי "בכי תמרורים". ולפי ראב"ע הכוונה בכי שיגרום לשומעים להרגיש מרירות.
=ראה גם=
* תמרורים
* בכי תמרורים
* דמעות שליש
=גיזרון=
*צירוף מקראי. ר"א מבלגנצי ושד"ל פירשו שהכוונה שיבכה בכי מר, ולפי זה יתכן שהצירוף גזור מהביטוי "בכי תמרורים". ולפי ראב"ע הכוונה בכי שיגרום לשומעים להרגיש מרירות.
=ראה גם=
* תמרורים
* בכי תמרורים
* דמעות שליש
התאכסן
הִתְאַכְסֵן
# התארח לזמן מה בבית אחרים או באכסניה.
=גיזרון=
*מן אכסניה, בלשון חז"ל אכסניא.
=מילים נרדפות=
*התארח
*השתכן
=גיזרון=
*מן אכסניה, בלשון חז"ל אכסניא.
=מילים נרדפות=
*התארח
*השתכן
פותחים בכבוד אכסניה
פּוֹתְחִים בִּכְבוֹד אַכְסַנְיָה
# כאשר מכבדים אורח לשאת דברים, ראוי שיפתח בשבח המארח לכבדו.
#:*"ראשית כל, כמו שאומרים, "פותחים בכבוד אכסניה", אז אני רוצה להודות למר גולדבלום על האירוח הנפלא..."
=מקור=
*מן התלמוד: .
=ראו גם=
* אכסניה

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
*מן התלמוד: .
=ראו גם=
* אכסניה

קטגוריה:ביטויים
אפסניא
אַפְסַנְיָא
# תשלום המשכורת והמזונות לחיילים.
=גיזרון=
* – משכורת, אספקה; הלחם של – מטעמים, וכן – אקנה, בתורו מן – מחיר.
=מידע נוסף=
*בחז"ל מצינו גם את התצורה ברבים: "אופסנין" (מדרש תנחומא, פרשת צו א).
*בחלק מהמקורות מופיע בטעות "אספניא".
=ראו גם=
* אכסניה
* הֲלָךְ
=תרגום=
קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:צבא
=גיזרון=
* – משכורת, אספקה; הלחם של – מטעמים, וכן – אקנה, בתורו מן – מחיר.
=מידע נוסף=
*בחז"ל מצינו גם את התצורה ברבים: "אופסנין" (מדרש תנחומא, פרשת צו א).
*בחלק מהמקורות מופיע בטעות "אספניא".
=ראו גם=
* אכסניה
* הֲלָךְ
=תרגום=
קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:צבא
סקסופוביה
פחד לא רציונלי ממיניות, המתבטאת בגילויי שנאה למיניות בין בני אדם.
פחד לא רציונלי ממיניות, המתבטאת בגילויי שנאה למיניות בין בני אדם.
מעפן
מַעֲפָן
# גרוע במיוחד.
#: הביאו לנו חדר ממש מעפן.
=גיזרון=
מערבית: מַעֲפָן (مُعَفَّن)- רקוב, מעופש, מזוהם, גרוע במיוחד.
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:ערבית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
מַעֲפָן
# גרוע במיוחד.
#: הביאו לנו חדר ממש מעפן.
=גיזרון=
מערבית: מַעֲפָן (مُعَفَّن)- רקוב, מעופש, מזוהם, גרוע במיוחד.
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:ערבית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
זמן שאול
[חַי עַל] זְמַן שָׁאוּל
# כשברור שבקרוב יתם הזמן. 
#:* המחבל ידע כי הוא נמצא על הכוונת, ושהוא חי על זמן שאול.
=מקור=
*שאול הוא שאינו תחת בעלותו.
=ביטויים קרובים=
*שעון חול
*קו אדום

תקופה שבה ממשיכים לפעול כרגיל על אף שהסוף כבר ידוע ויכול לבוא בכל רגע.
[חַי עַל] זְמַן שָׁאוּל
# כשברור שבקרוב יתם הזמן. 
#:* המחבל ידע כי הוא נמצא על הכוונת, ושהוא חי על זמן שאול.
=מקור=
*שאול הוא שאינו תחת בעלותו.
=ביטויים קרובים=
*שעון חול
*קו אדום

תקופה שבה ממשיכים לפעול כרגיל על אף שהסוף כבר ידוע ויכול לבוא בכל רגע.
ניחא
נִיחָא
בסדר, שיהיה
=מילים נרדפות=
*כפרה
*מילא
נִיחָא
בסדר, שיהיה
=מילים נרדפות=
*כפרה
*מילא
בת שבע
בַּת שֶׁבַע
# אחד מזני התאנים הנחשב יפה ומשובח.
# שם פרטי לנקבה
=מידע נוסף=
מדברי רש"י והתלמוד עולה כי השם בת־שבע נחשב למילה אחת.
=ראו גם=
*אלישבע
*יהושבע
*באר שבע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:שמות
=מידע נוסף=
מדברי רש"י והתלמוד עולה כי השם בת־שבע נחשב למילה אחת.
=ראו גם=
*אלישבע
*יהושבע
*באר שבע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:שמות
חסיד
חָסִיד
# מי שמגלה דבקות דתית.
# חרדי המשתייך לאחד הזרמים השמים דגש על ההתעלות הרוחנית יותר מאשר על הפלפול.
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=צירופים=
* חסיד שוטה
=מילים נרדפות=
*אדוק (1)
*מעריץ (1)
=ניגודים=
* ליטאי (2)
* מתנגד (2)
=תרגום=
*אנגלית: (1)
=ראו גם=
*אדמו"ר
*בעש"ט
*חב"ד
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=צירופים=
* חסיד שוטה
=מילים נרדפות=
*אדוק (1)
*מעריץ (1)
=ניגודים=
* ליטאי (2)
* מתנגד (2)
=תרגום=
*אנגלית: (1)
=ראו גם=
*אדמו"ר
*בעש"ט
*חב"ד
תיוב"ע
תיוב"ע
# תרגום יונתן בן עוזיאל
יחס סדר חד
יחס R מעל קבוצה A נקרא יחס סדר חלקי חד / חזק אם

R הוא אנטי רפלקסיבי, אנטי סימטרי וטרנזיטיב
יחס R מעל קבוצה A נקרא יחס סדר חלקי חד / חזק אם

R הוא אנטי רפלקסיבי, אנטי סימטרי וטרנזיטיב
עדו
עִדּוֹ (גם עִדּוֹא)
# שם פרטי לזכר
=גיזרון=
*יש הקושרים<!---ר' באתר האקדמיה להלן---> בין השם עידו לשם עודד, ובשניהם קיים חילוף ע/ח עם השורש המבטא שמחה (באוגריתית השורש מתבטא בצורת ע'־ד־ד).
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:שמות
=גיזרון=
*יש הקושרים<!---ר' באתר האקדמיה להלן---> בין השם עידו לשם עודד, ובשניהם קיים חילוף ע/ח עם השורש המבטא שמחה (באוגריתית השורש מתבטא בצורת ע'־ד־ד).
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:שמות