חוזה
חוֹזֶה {{משני|א}}
# הסכם מחייב בין שני צדדים או יותר, כך שכל צד חייב למלא את חלקו. לעתים קרובות החוזה מגדיר גם סנקציה, קנס, או עונש על צד שלא יקיים את החוזה או יפר אותו.
#:* ישנם מספר סוגים של חוזים: חוזה בכתב, חוזה בעל־פה, חוזה ג'נטלמני ועוד.
#:* על פי החוק, חוזים בעסקאות נדל"ן יהיו אך ורק בכתב.
#:* האמן נתבע על ידי חברת התקליטים מכיוון שהפר את החוזה.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל. אכדית בהגיית אֻחְ-חֻזֻ uḫḫuzu היא תיבה רבת משמעויות אחת מהן בהוראת חוזה-נשואין', וגם בהוראת - 'להעמיס דבר יקר ערך' 
*לפי רוב החוקרים המודרניים<ref>אבן שושן ערך חוזה, [http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_חוֹזֶה?lang=he מילון קליין].</ref>, מן חָזָה 'ראה' בהוראת 'חזון משותף בין הצדדים', 'מטרה משותפת'. באזכור היחיד במקרא (לעיל), מדובר ב'חוזה עם שְׁאוֹל' והמילה 'חוזה' מקבילה ל'חָזוּת' ('עִם שְׁאוֹל עָשִׂינוּ חֹזֶה<nowiki/>' ... 3 פסוקים אחר-כך: חָזוּתְכֶם אֶת שְׁאוֹל לֹא תָקוּם'), מילה שישעיהו גם משתמש בה במובן הרגיל 'חזון'. עובדה זו מחזקת את טענת הפרשנות המודרנית: 'חוזה' ו'חזות' בהוראה פיוטית 'חזון משותף בין הצדדים'.
*ישנן דעות אחרות: למשל, רש"י, מצודות דוד ומצודות ציון מפרשים "חוזה"="גבול", (ראו גם חָזָה ב) בדומה למלה "מחוז" בביטוי מחוז חפץ. מלבי"ם מפרש: "אות לראות ולחזות בו".
=צירופים=
* הוציא עליו חוזה
* הפרת חוזה
* חוזה על תנאי
* חוזים יש לקיים
* כריתת חוזה
=מידע נוסף=
*בספר "ודייק" מאת יעקב בהט ומרדכי רון הבחינו המחברים בין ברית ("קשר רעות וידידות, הסכם של שלום וכונות טובות") ובין חוזה ("כתב התקשרות, הסכם בין בני אדם בענין מסחרי וכיוב"). בפרט, גרסו המחברים כי "כורתים ברית" ו"עושים חוזה", כנראה בפסוק לעיל, ולא להפך.
=ראו גם=
* ברית
* הסכם
* התערבות
* זכרון דברים
=סימוכין=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חוֹזֶה {{משני|ב}}
# אדם בעל יכולת לראות את אשר יהיה בעתיד.
#:* הרצל נחשב לחוזה המדינה.
=גיזרון=
*בימי קדם המילה רואה שימשה כמילה נרדפת לנביא, כנאמר: . מאחר והשורש ח־ז־י/ה מקביל לשורש ר־א־י/ה, ועוד במקרא הוא יוחד לראייה נבואית (כמו המילים מחזה וחזיון), התחלף השורש במילה זו מהשורש ר־א־י/ה לשורש ח־ז־י/ה.
=צירופים=
*חוזה בכוכבים
=מילים נרדפות=
*נביא
*מגיד עתידות
=ראו גם=
* חזאי
* אצטגנין
חוֹזֶה {{משני|ג}}
#שם פרטי לזכר, הנפוץ בעיקר אצל היספנים.
=גיזרון=
* José – יוסי
=הערות שוליים=
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל. אכדית בהגיית אֻחְ-חֻזֻ uḫḫuzu היא תיבה רבת משמעויות אחת מהן בהוראת חוזה-נשואין', וגם בהוראת - 'להעמיס דבר יקר ערך' 
*לפי רוב החוקרים המודרניים<ref>אבן שושן ערך חוזה, [http://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_חוֹזֶה?lang=he מילון קליין].</ref>, מן חָזָה 'ראה' בהוראת 'חזון משותף בין הצדדים', 'מטרה משותפת'. באזכור היחיד במקרא (לעיל), מדובר ב'חוזה עם שְׁאוֹל' והמילה 'חוזה' מקבילה ל'חָזוּת' ('עִם שְׁאוֹל עָשִׂינוּ חֹזֶה<nowiki/>' ... 3 פסוקים אחר-כך: חָזוּתְכֶם אֶת שְׁאוֹל לֹא תָקוּם'), מילה שישעיהו גם משתמש בה במובן הרגיל 'חזון'. עובדה זו מחזקת את טענת הפרשנות המודרנית: 'חוזה' ו'חזות' בהוראה פיוטית 'חזון משותף בין הצדדים'.
*ישנן דעות אחרות: למשל, רש"י, מצודות דוד ומצודות ציון מפרשים "חוזה"="גבול", (ראו גם חָזָה ב) בדומה למלה "מחוז" בביטוי מחוז חפץ. מלבי"ם מפרש: "אות לראות ולחזות בו".
=צירופים=
* הוציא עליו חוזה
* הפרת חוזה
* חוזה על תנאי
* חוזים יש לקיים
* כריתת חוזה
=מידע נוסף=
*בספר "ודייק" מאת יעקב בהט ומרדכי רון הבחינו המחברים בין ברית ("קשר רעות וידידות, הסכם של שלום וכונות טובות") ובין חוזה ("כתב התקשרות, הסכם בין בני אדם בענין מסחרי וכיוב"). בפרט, גרסו המחברים כי "כורתים ברית" ו"עושים חוזה", כנראה בפסוק לעיל, ולא להפך.
=ראו גם=
* ברית
* הסכם
* התערבות
* זכרון דברים
=סימוכין=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
חוֹזֶה {{משני|ב}}
# אדם בעל יכולת לראות את אשר יהיה בעתיד.
#:* הרצל נחשב לחוזה המדינה.
=גיזרון=
*בימי קדם המילה רואה שימשה כמילה נרדפת לנביא, כנאמר: . מאחר והשורש ח־ז־י/ה מקביל לשורש ר־א־י/ה, ועוד במקרא הוא יוחד לראייה נבואית (כמו המילים מחזה וחזיון), התחלף השורש במילה זו מהשורש ר־א־י/ה לשורש ח־ז־י/ה.
=צירופים=
*חוזה בכוכבים
=מילים נרדפות=
*נביא
*מגיד עתידות
=ראו גם=
* חזאי
* אצטגנין
חוֹזֶה {{משני|ג}}
#שם פרטי לזכר, הנפוץ בעיקר אצל היספנים.
=גיזרון=
* José – יוסי
=הערות שוליים=
קטגוריה:שמות