OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
צקלון
צִקְלוֹן
# <small>ספרותי</small> תרמיל, שׂק.
#:* "עת לאכול. בצל אחד הבנינים שטחנו לנו מחצלת על־פני הארץ והבאנו את צקלון הצֵדָה." ([http://benyehuda.org/hacohen/pardes.html "ביקור בפרדס"], מרדכי בן הלל הכהן)
#:* "אמר לו הקב"ה: יעקב, הלחם בצקלונך והבאר לפניך." (פרקי דרבי אליעזר, פרק 35)
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא: , ומובנה אינו ברור. יונתן בן־עוזיאל (המאה הראשונה לסה"נ) תרגם את "וכרמל בצקלנו" ל"וּפֵירוּכָן בִּלְבוּשֵׁיהּ", כלומר "ודגנים בקליפותיהם", ופרשני המקרא הסתמכו על פירוש זה. המשמעות "תרמיל, שק" קיימת החל מלשון ימי הביניים, ומבוססת על הפירוש הרווח לפי הקשר המילה בפסוק.תיבת צקל משמשת בהוראת קליפה ,תרגום יונתן מתרגם: "ופרוכין בקליפותיה". אחרים פרשו בהשראת האוגריתית בהוראת: חיטה ירוקה
:במאמרו "בעקבות הלשון והספר" מוסר נ"ה טור-סיני על סמך תעודות אוגרתיות כי האות ב' הכתובה בצורה: "בצקלנו" היא שורשית-מרובעת, והוראת המילה: מנחת בכורים. בפרשנות המודרנית נמצא שבאוגריתית קיימת המילה "בצקל" במשמעות "שיבולת", לפיכך יתכן כי צורת היסוד של "בצקלֹנו" היא בְּצִקְלֹן , כלומר הצירוף: "וכרמל בצקלֹנו" משמש בהוראת: תבואה טרייה כשהיא עדיין בשיבולתה. בנוסף,אפשר ושורש ב-צ-ק-ל מקורו בהלחם-שורשים בצק+קל בהוראת קלתית
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: "בצקלונו – (תרגום) בלבושיה."
* מצודת ציון: "וכרמל בצקלונו – שבלים רכים ומלאים, כשהם עדיין בקליפותיהן." 
* מצודת דוד: "בצקלונו – תרגם יונתן בקליפותיהן."
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 

קטגוריה:מילים עלומות שורש
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מלים שמשערים שהוראתן השתבשה
צִקְלוֹן
# <small>ספרותי</small> תרמיל, שׂק.
#:* "עת לאכול. בצל אחד הבנינים שטחנו לנו מחצלת על־פני הארץ והבאנו את צקלון הצֵדָה." ([http://benyehuda.org/hacohen/pardes.html "ביקור בפרדס"], מרדכי בן הלל הכהן)
#:* "אמר לו הקב"ה: יעקב, הלחם בצקלונך והבאר לפניך." (פרקי דרבי אליעזר, פרק 35)
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא: , ומובנה אינו ברור. יונתן בן־עוזיאל (המאה הראשונה לסה"נ) תרגם את "וכרמל בצקלנו" ל"וּפֵירוּכָן בִּלְבוּשֵׁיהּ", כלומר "ודגנים בקליפותיהם", ופרשני המקרא הסתמכו על פירוש זה. המשמעות "תרמיל, שק" קיימת החל מלשון ימי הביניים, ומבוססת על הפירוש הרווח לפי הקשר המילה בפסוק.תיבת צקל משמשת בהוראת קליפה ,תרגום יונתן מתרגם: "ופרוכין בקליפותיה". אחרים פרשו בהשראת האוגריתית בהוראת: חיטה ירוקה
:במאמרו "בעקבות הלשון והספר" מוסר נ"ה טור-סיני על סמך תעודות אוגרתיות כי האות ב' הכתובה בצורה: "בצקלנו" היא שורשית-מרובעת, והוראת המילה: מנחת בכורים. בפרשנות המודרנית נמצא שבאוגריתית קיימת המילה "בצקל" במשמעות "שיבולת", לפיכך יתכן כי צורת היסוד של "בצקלֹנו" היא בְּצִקְלֹן , כלומר הצירוף: "וכרמל בצקלֹנו" משמש בהוראת: תבואה טרייה כשהיא עדיין בשיבולתה. בנוסף,אפשר ושורש ב-צ-ק-ל מקורו בהלחם-שורשים בצק+קל בהוראת קלתית
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: "בצקלונו – (תרגום) בלבושיה."
* מצודת ציון: "וכרמל בצקלונו – שבלים רכים ומלאים, כשהם עדיין בקליפותיהן." 
* מצודת דוד: "בצקלונו – תרגם יונתן בקליפותיהן."
=תרגום=
* אנגלית: ‏ 

קטגוריה:מילים עלומות שורש
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מלים שמשערים שהוראתן השתבשה
עלעל
עִלְעֵל {{משני|א}}
# דפדף, עיֵּן עיון שטחי, או סקר בחיפזון, דפי ספר או דפי מסמכים כתובים.
=מקור=
*עברית חדשה. יצירת שרש מרובע מעָלֶה – בלשון הדף בספר. על משקל דפדף.
=מילים נרדפות=
* דפדף
* רפרף
עַלְעָל
# עָלֶה קטן.
#<small>בוטניקה</small> אחד החלקים של עלה מורכב.
#:*עלה התלתן מורכב משלשה עלעלים.
=מקור=
* צורת הקטנה של "עלה".
=תרגום=
קטגוריה:חלקי הצמח
עִלְעֵל {{משני|ב}}
#נשא הרוח, שָׂעַר
#:*וִיעַלְעֲלִינָה מן אתריה - <small>התרגום של: וִישָׂעֲרֵהוּ מִמְּקֹמוֹ. (יאיוב כז כא).</small>
=מקור=
*לשון חז"ל, ארמית.
=ראו גם=
*עַלְעוֹל 

קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:צורות הקטנה
=מקור=
*עברית חדשה. יצירת שרש מרובע מעָלֶה – בלשון הדף בספר. על משקל דפדף.
=מילים נרדפות=
* דפדף
* רפרף
עַלְעָל
# עָלֶה קטן.
#<small>בוטניקה</small> אחד החלקים של עלה מורכב.
#:*עלה התלתן מורכב משלשה עלעלים.
=מקור=
* צורת הקטנה של "עלה".
=תרגום=
קטגוריה:חלקי הצמח
עִלְעֵל {{משני|ב}}
#נשא הרוח, שָׂעַר
#:*וִיעַלְעֲלִינָה מן אתריה - <small>התרגום של: וִישָׂעֲרֵהוּ מִמְּקֹמוֹ. (יאיוב כז כא).</small>
=מקור=
*לשון חז"ל, ארמית.
=ראו גם=
*עַלְעוֹל 

קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:צורות הקטנה
מנהיג
מַנְהִיג
# ראש, מנהל; מי שעומד בראש ציבור, מפלגה, ארגון וכדומה.
# <small>(ברבים)</small> משוטי הספינה, וכפי הנראה משוטי ההגה.
=גיזרון=
* מן נָהַג בלשון המקרא; בארמית: נְהַג.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: מנהיג - ידית ההגה.
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
=מילים נרדפות=
* משוט
* קרש
* משוט הגה
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
=גיזרון=
* מן נָהַג בלשון המקרא; בארמית: נְהַג.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: מנהיג - ידית ההגה.
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
=מילים נרדפות=
* משוט
* קרש
* משוט הגה
=הערות שוליים=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
פיליטון
פִילִיטוֹן
# מאמר ביקורת קצר הכתוב בצורה קלה ומשעשעת.
#:* בזמן הרייך השלישי שימש הפיליטון את "מדיניות התרבות" ומטרתו הייתה בעיקר לגבש את זהות הקוראים ולהשפיע על טעמם.
=גיזרון=
# שיבוש הגייה של המילה הצרפתית feuilleton (נהגה: פֵיטוֹן), "דף קטן", הקטנה מ־feuillet, "דף".
=נגזרות=
* פיליטוניסט
=ראו גם=
* אירוניה
* ביקורת
* פובליציסטיקה
= סימוכין =
# 
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:צרפתיתקטגוריה:ספרותקטגוריה:עיתונות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
=גיזרון=
# שיבוש הגייה של המילה הצרפתית feuilleton (נהגה: פֵיטוֹן), "דף קטן", הקטנה מ־feuillet, "דף".
=נגזרות=
* פיליטוניסט
=ראו גם=
* אירוניה
* ביקורת
* פובליציסטיקה
= סימוכין =
# 
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:צרפתיתקטגוריה:ספרותקטגוריה:עיתונות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
לשד
לְשָׁד
# שמנונית, מיץ.
# חיות, תמצית.
=צירופים=
* עד לשד עצמות
=צירופים=
* עד לשד עצמות
בצית
בִּצִּית
# סירה קטנה הנישאת על סיפונה של ספינה או נגררת אחריה ומהווה חלק מציודה. נקראת גם בּוּצִית.
=גיזרון=
* מארמית. ככל הנראה מן בִּצָּה, על שום היות הסירה בעלת שוקע קטן ולכן מתאימה לשיט בביצות ובמים רדודים ולירידה מן האנייה אל החוף.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על בבלי, בבא בתרא, עג: "ביצית - היינו ספינה קטנה שקושרין לספינה גדולה וכשרוצין לעלות ליבשה נכנסין באותה קטנה מהגדולה שהגדולה אינה יכולה להתקרב אל שפת הים מפני עומקה. קוקיי"ט בלע"ז ויש לועזים בוצא קרוב ללשון העברי."<ref>קוקיי"ט היא coquet בצרפתית, סירת נהר קטנה; באנגלית: cock-boat. </ref> 
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=8822&st=&pgnum=77&hilite= ספר העתים] ליהודה בן ברזילי מברצלונה, עמ' 53-54: "אמר רב הונא: בד׳ אמות האי ביציאתא ספינות קטנות הן שעשויין לגדולות ומהלכות לפניהן כשמגיעות לנמל או למקום מים שאינן עמוקות שאין ספינות גדולות נכנסות לשם יושבין באותו ספינה קטנה עד שמגיעין ליבשה ואותה ספינה קטנה קלה היא מאוד ואין לה כובד דהולכת אפי' בביצה ולכך נקראת ביצית כדאמרי אינשי ביציאתא דמישן, ומישן זה בלשון ערב מיסאן והיא בקצה בבל מקום אגמי מים ורוב המקום ששם ביצה יש שם גומא וקנים ועושין לה ספינות קטנות וכן עושין לספינות גדולות ספינות קטנות כזו דיש לה דפנות שהן מחיצותיה אלא דיש בקרקעיתה חלל שהיא נסרים עשויין כמין שתי וערב והמים נכנסין לה ומי שיושב בה יושב במים ועושין אותה כדי שלא תטבע לעולם ואפי' נהפכת על פניה שהרי המים נכנסין תמיד לה [...]."
=מילים נרדפות=
* בוצית
* דוגית
=ראו גם=
* סירת שרות
* דינגית
=הערות שוליים=
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
=גיזרון=
* מארמית. ככל הנראה מן בִּצָּה, על שום היות הסירה בעלת שוקע קטן ולכן מתאימה לשיט בביצות ובמים רדודים ולירידה מן האנייה אל החוף.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על בבלי, בבא בתרא, עג: "ביצית - היינו ספינה קטנה שקושרין לספינה גדולה וכשרוצין לעלות ליבשה נכנסין באותה קטנה מהגדולה שהגדולה אינה יכולה להתקרב אל שפת הים מפני עומקה. קוקיי"ט בלע"ז ויש לועזים בוצא קרוב ללשון העברי."<ref>קוקיי"ט היא coquet בצרפתית, סירת נהר קטנה; באנגלית: cock-boat. </ref> 
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=8822&st=&pgnum=77&hilite= ספר העתים] ליהודה בן ברזילי מברצלונה, עמ' 53-54: "אמר רב הונא: בד׳ אמות האי ביציאתא ספינות קטנות הן שעשויין לגדולות ומהלכות לפניהן כשמגיעות לנמל או למקום מים שאינן עמוקות שאין ספינות גדולות נכנסות לשם יושבין באותו ספינה קטנה עד שמגיעין ליבשה ואותה ספינה קטנה קלה היא מאוד ואין לה כובד דהולכת אפי' בביצה ולכך נקראת ביצית כדאמרי אינשי ביציאתא דמישן, ומישן זה בלשון ערב מיסאן והיא בקצה בבל מקום אגמי מים ורוב המקום ששם ביצה יש שם גומא וקנים ועושין לה ספינות קטנות וכן עושין לספינות גדולות ספינות קטנות כזו דיש לה דפנות שהן מחיצותיה אלא דיש בקרקעיתה חלל שהיא נסרים עשויין כמין שתי וערב והמים נכנסין לה ומי שיושב בה יושב במים ועושין אותה כדי שלא תטבע לעולם ואפי' נהפכת על פניה שהרי המים נכנסין תמיד לה [...]."
=מילים נרדפות=
* בוצית
* דוגית
=ראו גם=
* סירת שרות
* דינגית
=הערות שוליים=
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:כלי שיט היסטוריים
ברך על המגמר
בֵּרֵךְ עַל הַמֻּגְמָר
# ברך ברכת בשמים על מוגמר, שהוא מין של קטורת.
# <small>בהשאלה</small>: הכריז על סיום מוצלח של משימה כלשהי.
#:*"בתום שלוש שנים של עבודה מאומצת," אמר המנהל, "אנו יכולים סוף סוף לברך על המוגמר."
=מקור=
* חז"ל דנו בדיני ברכות על בשמים, ועל המוגמר בפרט. במשנה נכתב: . רבי עובדיה מברטנורא מפרש: "'והוא אומר על המוגמר' - המברך ברכת המזון הוא מברך על המוגמר בורא עצי בשמים". בתלמוד נכתב: .
=מידע נוסף=
* בארמית 'גומרא' או 'גומרתא' היא "גחלת", וכן בערבית جَمْرَة (גַ'מְרַה). למשל: . ייתכן<ref>למשל, לדעת תוספות יום טוב על מסכת ברכות ו ו, שצוטטה לעיל.</ref> וממילה זו נגזר השם "מוגמר" לעשן בשמים הנשרפים על גחלים, וכן הפועל "לְגַמֵּר" במשמעות זו. למשל: , ורש"י מבאר: "מוגמר - בשמים על האש, לגמר את הכלים ואת הבגדים", או: , ורש"י שם מפרש "'מוגמר' - לבונה על גבי גחלים", ובהמשך מתאר "פירות בעשן בשמים, לקלוט טעם הבושם".
=ראו גם=
* בְּרָכָה
* קטורת
* מוגמר
* גמר את ההלל
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [http://hebrew-academy.org.il/2015/11/01/%D7%91%D7%99%D7%A8%D7%9A-%D7%A2%D7%9C-%D7%94%D7%9E%D7%95%D7%92%D7%9E%D7%A8/ בֵּרֵךְ עַל הַמֻּגְמָר], האתר האקדמיה ללשון עברית.
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:לשון חז"ל

=מקור=
* חז"ל דנו בדיני ברכות על בשמים, ועל המוגמר בפרט. במשנה נכתב: . רבי עובדיה מברטנורא מפרש: "'והוא אומר על המוגמר' - המברך ברכת המזון הוא מברך על המוגמר בורא עצי בשמים". בתלמוד נכתב: .
=מידע נוסף=
* בארמית 'גומרא' או 'גומרתא' היא "גחלת", וכן בערבית جَمْرَة (גַ'מְרַה). למשל: . ייתכן<ref>למשל, לדעת תוספות יום טוב על מסכת ברכות ו ו, שצוטטה לעיל.</ref> וממילה זו נגזר השם "מוגמר" לעשן בשמים הנשרפים על גחלים, וכן הפועל "לְגַמֵּר" במשמעות זו. למשל: , ורש"י מבאר: "מוגמר - בשמים על האש, לגמר את הכלים ואת הבגדים", או: , ורש"י שם מפרש "'מוגמר' - לבונה על גבי גחלים", ובהמשך מתאר "פירות בעשן בשמים, לקלוט טעם הבושם".
=ראו גם=
* בְּרָכָה
* קטורת
* מוגמר
* גמר את ההלל
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [http://hebrew-academy.org.il/2015/11/01/%D7%91%D7%99%D7%A8%D7%9A-%D7%A2%D7%9C-%D7%94%D7%9E%D7%95%D7%92%D7%9E%D7%A8/ בֵּרֵךְ עַל הַמֻּגְמָר], האתר האקדמיה ללשון עברית.
=הערות שוליים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:פתגמים
קטגוריה:לשון חז"ל

אזדרכת
אִזְדָּרֶכֶת
# עץ נוי נשיר ממשפחה שבסדרת הסבוננאים.
=גיזרון=
* – עץ בני החורין.
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: זַנְזַלַחְ'ת), (הגייה: אַזְדִרַחְ'ת)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עצים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הפרסית
=גיזרון=
* – עץ בני החורין.
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: זַנְזַלַחְ'ת), (הגייה: אַזְדִרַחְ'ת)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עצים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הפרסית
אסדת קדוח
אַסְדַּת קִדּוּחַ
אסדת קידוח בלב ים
# מתקן ימי המשמש לקידוח ולהפקת גז טבעי או נפט מקרקעית הים.
=ראו גם=
* אסדה
* אסדת נפט
* אסדת גז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנרגיה
קטגוריה:הנדסת מתקנים ימיים
=ראו גם=
* אסדה
* אסדת נפט
* אסדת גז
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנרגיה
קטגוריה:הנדסת מתקנים ימיים
קסוקר
קָסוֹקֶר
# <small>מיושן</small> פוזל. נאמר גם לתיאור אנשים קצרי־ראי, ובפרט לגבי מרכיבי משקפיים.
#:* תראה את הקסוקר הזה – בלי המשקפיים הוא לא רואה ממטר.
#:* "זה מה שאומרים קסוקר. זה – עין שמאלית כל־כך יפה, שהימנית מסתכלת עליה בהערצה" ("ציונה והעין המקולקלת", שייקה אופיר)
#:* "בארץ העוורים הקסוקר הוא מלך." (פתגם עממי)
=גיזרון=
* קאַסאָקע (kasoke), "פוזל". השווה לרוסית: косой (קוֹסוֹי), במשמעות דומה.
=ראו גם=
* אבו ארבע
* משקפופר
=גיזרון=
* קאַסאָקע (kasoke), "פוזל". השווה לרוסית: косой (קוֹסוֹי), במשמעות דומה.
=ראו גם=
* אבו ארבע
* משקפופר
ימה
יַמָּה
# מקוה מים גדול, המוקף יבשה.
#:* <!---ואולי זה יָמָהּ של סדום?!--->
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: בַּחִירַה)
= מידע נוסף =
* בתלמוד ובדברי חז"ל המילה המקראית אגם איננה מופיעה, וים או ימה משמשות כחלופה לה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מקווי מים
קטגוריה:מים
יָמָּה
#לכיוון הים.
#לכיוון מערב.
=גיזרון=
* תוספת של ה"א המגמה למילה יָם. הים התיכון נמצא במערבה של ארץ־ישראל, וכך נתקבלה המשמעות "לכיוון מערבה". ראו גם אָחוֹר. מצרית-קדומה בהגיית: גִאִ-מֶנְטִי ([https://en.wiktionary.org/wiki/jmntj#Egyptian jmntj]) בהוראת:מערבי,ימין (צד). להלן ההרוגליף:
:<hiero>imnt-t:y-N23</hiero>
* 2. טור סיני הציע לתקן את הפסוק: , בצורה הזאת: לפיכך מציע טור סיני ש"נפות מימה" (ממערב), הן: . 
:הדברים נכונים גם לגבי המסופר בספר דברי הימים:, וגם כאן יש לקרוא: .
*
=צירופים=
* ימה וקדמה צפונה ונגבה (2)
=מילים נרדפות=
* מערבה (1)
=ניגודים=
* קֵדְמָה (2)
* מזרחה (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
* רוסית: (2)
=מידע נוסף=
*דגש לתפארת הקריאה באות מ"ם.

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:מלים המנוקדות בדגש לתפארת הקריאה
קטגוריה:שושנת הרוחות
קטגוריה:מצרית
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: בַּחִירַה)
= מידע נוסף =
* בתלמוד ובדברי חז"ל המילה המקראית אגם איננה מופיעה, וים או ימה משמשות כחלופה לה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מקווי מים
קטגוריה:מים
יָמָּה
#לכיוון הים.
#לכיוון מערב.
=גיזרון=
* תוספת של ה"א המגמה למילה יָם. הים התיכון נמצא במערבה של ארץ־ישראל, וכך נתקבלה המשמעות "לכיוון מערבה". ראו גם אָחוֹר. מצרית-קדומה בהגיית: גִאִ-מֶנְטִי ([https://en.wiktionary.org/wiki/jmntj#Egyptian jmntj]) בהוראת:מערבי,ימין (צד). להלן ההרוגליף:
:<hiero>imnt-t:y-N23</hiero>
* 2. טור סיני הציע לתקן את הפסוק: , בצורה הזאת: לפיכך מציע טור סיני ש"נפות מימה" (ממערב), הן: . 
:הדברים נכונים גם לגבי המסופר בספר דברי הימים:, וגם כאן יש לקרוא: .
*
=צירופים=
* ימה וקדמה צפונה ונגבה (2)
=מילים נרדפות=
* מערבה (1)
=ניגודים=
* קֵדְמָה (2)
* מזרחה (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
* רוסית: (2)
=מידע נוסף=
*דגש לתפארת הקריאה באות מ"ם.

קטגוריה:תואר־הפועל
קטגוריה:מלים המנוקדות בדגש לתפארת הקריאה
קטגוריה:שושנת הרוחות
קטגוריה:מצרית
תרי עשר
תְּרֵי עֲשַׂר
# שנים עשר.
# אחד מספרי התנ"ך, הכולל שנים־עשר ספרי נבואה קצרים שכונסו יחד מפאת קוצרם.
=גיזרון=
* במשמעות (1).
= מילים נרדפות =
* שתים עשרה
* תריסר (1)
=ראו גם=
* עשתי עשר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
*
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
* במשמעות (1).
= מילים נרדפות =
* שתים עשרה
* תריסר (1)
=ראו גם=
* עשתי עשר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
*
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
נביא
נָבִיא
# אדם המסוגל לתקשר עם אל.
# אדם המסוגל לחזות את העתיד.
#:* איך אני יכול להגיד לך מתי ירד גשם? מה אני, נביא?
# נביא שקר, אדם הטוען כי הוא מסוגל לתקשר עם אל, אך למעשה מדבר על דעת עצמו.
# מתורגמן.
=גיזרון=
* מן נ־ב־א, ניבא, התנבא (אכדית: , לקרוא). ארמית: נְבִיָּא; ערבית: נַבִּי. יש שקישרו לשורש נ־ב־ע, בחילוף א/ע.
=צירופים=
* אין שני נביאים מתנבאים בסגנון אחד
* אין נביא בעירו
* בני הנביאים
* הגם שאול בנביאים?
* חכם עדיף מנביא
* נביא אמת
* נביא זעם
* נביא שקר
= מילים נרדפות=
* איש האלהים, חוזה, צופה, רואה (1)
* מגיד עתידות (2)
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: נַבִּיّ)
=ראו גם=
* אורקל
* חוזה ב'
* מגיד עתידות
* התנבא
* כהן
=סימוכין=
קטגוריה:דתקטגוריה:בעלי מקצוע
=גיזרון=
* מן נ־ב־א, ניבא, התנבא (אכדית: , לקרוא). ארמית: נְבִיָּא; ערבית: נַבִּי. יש שקישרו לשורש נ־ב־ע, בחילוף א/ע.
=צירופים=
* אין שני נביאים מתנבאים בסגנון אחד
* אין נביא בעירו
* בני הנביאים
* הגם שאול בנביאים?
* חכם עדיף מנביא
* נביא אמת
* נביא זעם
* נביא שקר
= מילים נרדפות=
* איש האלהים, חוזה, צופה, רואה (1)
* מגיד עתידות (2)
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: נַבִּיّ)
=ראו גם=
* אורקל
* חוזה ב'
* מגיד עתידות
* התנבא
* כהן
=סימוכין=
קטגוריה:דתקטגוריה:בעלי מקצוע
הרה
הָרָה
# קלט בקרבו זרע (מופרה). לרוב כפועל בלשון נקבה: הָרְתָה.
# יצר בקרבו דבר חשוב להוציאו לעולם.
=גזרון=
* * תיבה קדומה מרובד עברית-כנענית. אוגריתית - הֲרִי 𐎅𐎗𐎊 . במצרית קדומה מצוייה תיבה המקבילה ל"הָרָה", הגייה: ג'wרְ - "ı͗wr" , האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' תירגם הירוגליף זה בהוראת - "הָרָה" , באותה תיבה מצויות צורות הרוגליף מאוחרות יותר, כגון : "יאור", "אֲחִיגֹמֶא" (צמח), "אפריון" ..
* רש"י מפרש תיבת בהוראת 'רחם' (של חיה).
=נגזרות=
* הוֹרֶה
* הָרֶה
=מילים נרדפות=
* התעבר (1)
* הגה (2)
הָרֶה
# שגדל בקרבו עובר. לרוב בא כתואר בנקבה: הָרָה.
# הצפוי להוציא מתוכו דבר חשוב.
=גיזרון=
צורת ההווה, כתואר, של הפועל הָרָה דלעיל. (ניטה במשקל קָטֶל שזהה לקוֹטֵל
=צירופים=
* הרה אסון
* הרה גורל
* הרה משמעות
* הרת עולם
=מילים נרדפות=
* נושא בחובו (2)
=תרגום=
* ערבית: (חַאמִל)
* רוסית: (בנקבה)
הָרָה
# קלט בקרבו זרע (מופרה). לרוב כפועל בלשון נקבה: הָרְתָה.
# יצר בקרבו דבר חשוב להוציאו לעולם.
=גזרון=
* * תיבה קדומה מרובד עברית-כנענית. אוגריתית - הֲרִי 𐎅𐎗𐎊 . במצרית קדומה מצוייה תיבה המקבילה ל"הָרָה", הגייה: ג'wרְ - "ı͗wr" , האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' תירגם הירוגליף זה בהוראת - "הָרָה" , באותה תיבה מצויות צורות הרוגליף מאוחרות יותר, כגון : "יאור", "אֲחִיגֹמֶא" (צמח), "אפריון" ..
* רש"י מפרש תיבת בהוראת 'רחם' (של חיה).
=נגזרות=
* הוֹרֶה
* הָרֶה
=מילים נרדפות=
* התעבר (1)
* הגה (2)
הָרֶה
# שגדל בקרבו עובר. לרוב בא כתואר בנקבה: הָרָה.
# הצפוי להוציא מתוכו דבר חשוב.
=גיזרון=
צורת ההווה, כתואר, של הפועל הָרָה דלעיל. (ניטה במשקל קָטֶל שזהה לקוֹטֵל
=צירופים=
* הרה אסון
* הרה גורל
* הרה משמעות
* הרת עולם
=מילים נרדפות=
* נושא בחובו (2)
=תרגום=
* ערבית: (חַאמִל)
* רוסית: (בנקבה)
תנאי
תְּנַאי
# דבר שנקבע כהכרחי לקיום עניין.
# 
#:* הפסקת מעשי האיבה היוותה תנאי מקדים לחידוש שיחות השלום.
# (גם) מה שבטבעו נדרש לקיום עניין.
#:* תנאי מזג האוויר לא אפשרו את שיגור מעבורת החלל.
#:* תנאי המחיה הירודים תרמו להתפשטות המגפה.
=גיזרון=
הפועל התנה בלשון חז"ל. השורש ת.נ.ה בארמית מקביל לשורש ש.נ.ה בעברית שניות ושינוי
=צירופים=
* מאסר על תנאי
* תנאי בטל
* תנאי הכרחי
* תנאי מספיק
=ראו גם=
* התניה
* מצב
=גיזרון=
הפועל התנה בלשון חז"ל. השורש ת.נ.ה בארמית מקביל לשורש ש.נ.ה בעברית שניות ושינוי
=צירופים=
* מאסר על תנאי
* תנאי בטל
* תנאי הכרחי
* תנאי מספיק
=ראו גם=
* התניה
* מצב
מנעל
מִנְעָל {{משני|א}}
# נעל, כיסוי לכף הרגל ולחלקה התחתון של הרגל. 
# פרסה; לוחית ברזל בצורת קשת, הממוסמרת לפרסת סוס, כדי להקטין את שחיקתה והתבלותה.
# התקן סביב תחמושת תת־קליבר של כלי ירייה או תותח, האוטם את המרווח בין הקֶלַע לבין הקנה. לאחר היציאה מהקנה ניתק המנעל מהקלע.
=גיזרון=
* מן נַעַל.
* מנעל (התקן לתחמושת תת-קליבר) הוא sabot (סָבּוֹ), נעל עץ, קבקב. המנעלים הראשונים היו עשויים עץ והזכירו בצורתם נעלי עץ.<ref>יאיר בורלא, לקסיקון מונחים צבאיים. דביר, 1988.</ref>
=מילים נרדפות=
* נעל (1)
* פרסה (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1); אנגלית: (2); (3)
=הערות שוליים=
קטגוריה:לבוש
קטגוריה:כלי נשק
מִנְעָל {{משני|ב}}
# התקן מכני ממתכת לנעילת שער או דלת; סוגר, מנעול.
# מנגנון מכני המצית את מטען אבק השריפה ברובים ואקדחים נטעני־לוע מיושנים.
=גיזרון=
* מן נ-ע-ל. 
* מנעל (מנגנון הצתה) הוא lock, שאחד מפירושיו הוא "מנעול", אף שהתקן זה אינו נועל דבר.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על דברים לג כה: "ברזל ונחשת מנעלך" - עכשיו הוא מדבר כנגד כל ישראל שהיו גבוריהם יושבים בערי הספר ונועלים אותה שלא יוכלו האויבים ליכנס בה כאילו היא סגורה במנעולים ובריחים של ברזל ונחשת ד"א ברזל ונחשת מנעלך ארצכם נעולה בהרים שחוצבין מהם ברזל ונחשת וארצו של אשר היתה מנעולה של א"י.
* רמב"ן על דברים לג כה: ולכך אמר "ברזל ונחשת מנעלך" שיהיו לו דלתות נחושה ובריחי ברזל וכל הארץ נעולה בהם והוא רמז שישמור ה' כל הארץ מאויב ומתנקם.
=נגזרות=
* מִנְעוּל
=מילים נרדפות=
* בריח (1), (2)
* מנעול (1)
* מצית (2)
=תרגום=
* (1), (2)
=ראו גם=
* מצית חלמיש
* מצית פתיל

קטגוריה:כלי נשק
מִנְעָל {{משני|א}}
# נעל, כיסוי לכף הרגל ולחלקה התחתון של הרגל. 
# פרסה; לוחית ברזל בצורת קשת, הממוסמרת לפרסת סוס, כדי להקטין את שחיקתה והתבלותה.
# התקן סביב תחמושת תת־קליבר של כלי ירייה או תותח, האוטם את המרווח בין הקֶלַע לבין הקנה. לאחר היציאה מהקנה ניתק המנעל מהקלע.
=גיזרון=
* מן נַעַל.
* מנעל (התקן לתחמושת תת-קליבר) הוא sabot (סָבּוֹ), נעל עץ, קבקב. המנעלים הראשונים היו עשויים עץ והזכירו בצורתם נעלי עץ.<ref>יאיר בורלא, לקסיקון מונחים צבאיים. דביר, 1988.</ref>
=מילים נרדפות=
* נעל (1)
* פרסה (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1); אנגלית: (2); (3)
=הערות שוליים=
קטגוריה:לבוש
קטגוריה:כלי נשק
מִנְעָל {{משני|ב}}
# התקן מכני ממתכת לנעילת שער או דלת; סוגר, מנעול.
# מנגנון מכני המצית את מטען אבק השריפה ברובים ואקדחים נטעני־לוע מיושנים.
=גיזרון=
* מן נ-ע-ל. 
* מנעל (מנגנון הצתה) הוא lock, שאחד מפירושיו הוא "מנעול", אף שהתקן זה אינו נועל דבר.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על דברים לג כה: "ברזל ונחשת מנעלך" - עכשיו הוא מדבר כנגד כל ישראל שהיו גבוריהם יושבים בערי הספר ונועלים אותה שלא יוכלו האויבים ליכנס בה כאילו היא סגורה במנעולים ובריחים של ברזל ונחשת ד"א ברזל ונחשת מנעלך ארצכם נעולה בהרים שחוצבין מהם ברזל ונחשת וארצו של אשר היתה מנעולה של א"י.
* רמב"ן על דברים לג כה: ולכך אמר "ברזל ונחשת מנעלך" שיהיו לו דלתות נחושה ובריחי ברזל וכל הארץ נעולה בהם והוא רמז שישמור ה' כל הארץ מאויב ומתנקם.
=נגזרות=
* מִנְעוּל
=מילים נרדפות=
* בריח (1), (2)
* מנעול (1)
* מצית (2)
=תרגום=
* (1), (2)
=ראו גם=
* מצית חלמיש
* מצית פתיל

קטגוריה:כלי נשק
סמרטוט
סְמַרְטוּט
# בד בלוי.
# כינוי לאדם חלש אופי.
#:* תתחיל לעמוד על שלך, אל תהיה סמרטוט!
=גיזרון=
*יש הגוזרים אותו מהוספת התחילית ס' לשורש
= צירופים =
* סמרטוט רצפה
=נגזרות=
* סמרטוטי
* סמרטוטיות
* סמרטוטר
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=ראו גם=
* מטלית
* שרמוטה
= הערות שוליים =
קטגוריה:לשון חז"לקטגוריה:עוני
=גיזרון=
*יש הגוזרים אותו מהוספת התחילית ס' לשורש
= צירופים =
* סמרטוט רצפה
=נגזרות=
* סמרטוטי
* סמרטוטיות
* סמרטוטר
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=ראו גם=
* מטלית
* שרמוטה
= הערות שוליים =
קטגוריה:לשון חז"לקטגוריה:עוני
זרנוק
זַרְנוּק
# צינור גמיש לכיבוי שריפות, להשקיה ועוד.
#:* הכבאי פרש את הזרנוק וחיבר את קצהו לברז הכיבוי.
= גיזרון =
* זַרְנוּקָא, חמת, דלי או צינור עשויים עור של בעל חיים ([http://he.wikisource.org/wiki/בבא_בתרא_נח_א בבא בתרא נח א], [http://he.wikisource.org/wiki/בבא_בתרא_קסז_א בבא בתרא קסז א]).
*ייתכן שהמילה היא משורש עם חילוף למנ"ר, או מהשורש עם ר' דיסימילטורית. (או לחלופין, הלחם שני השורשים לעיל)
=ראו גם=
* מזנק
* מזרק
* סילון
*מטפה
קטגוריה:כלים
= גיזרון =
* זַרְנוּקָא, חמת, דלי או צינור עשויים עור של בעל חיים ([http://he.wikisource.org/wiki/בבא_בתרא_נח_א בבא בתרא נח א], [http://he.wikisource.org/wiki/בבא_בתרא_קסז_א בבא בתרא קסז א]).
*ייתכן שהמילה היא משורש עם חילוף למנ"ר, או מהשורש עם ר' דיסימילטורית. (או לחלופין, הלחם שני השורשים לעיל)
=ראו גם=
* מזנק
* מזרק
* סילון
*מטפה
קטגוריה:כלים
צובל
צוֹבֶּל
# יונק קטן ממשפחת הסמוריים, הנקרא גם דלק סיבירי. מגדלים או צדים אותו בשל פרוותו המשובחת.
= גיזרון =
* Zobel.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון בעלי חיים נכר (תשל"ב).
=מילים נרדפות=
* דלק סיבירי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:טורפים
= גיזרון =
* Zobel.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון בעלי חיים נכר (תשל"ב).
=מילים נרדפות=
* דלק סיבירי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:טורפים
בוקניר
בּוּקָנִיר
# שודד ים, ובמיוחד שודדי הים האירופיים שפעלו באיים הקריביים במאה ה־17 ובתחילת המאה ה־18.
= גיזרון =
* buccaneer. מן boucanier (בּוּקָנְיֶיא) בצרפתית. המקור הוא המילה בוקאן, אסכלה לעישון וייבוש בשר ציד בשפת האינדיאנים ילידי האיים הקריביים. המילה נקלטה בצרפתית באמצעות ציידים צרפתים שעסקו בציד בקר באי היספניולה, והיא שהעניקה להם את הכינוי boucaniers. ב־1630 סולקו ציידים אלה מהיספניולה על ידי הספרדים ועברו אל האי טורטוגה הסמוך. הם החלו לעסוק בשוד ימי ותקפו את אוניותיה של ספרד ששטו מאירופה אל נחלותיה בדרום אמריקה. עד מהרה הצטרפו אליהם גם בני עמים אחרים, אנגלים והולנדים, והכינוי "בוקניר" במשמעות של שודד ים – תוך התייחסות מיוחדת לאלה שפעלו באיים הקריביים ובחופי האימפריה הספרדית באמריקה – נפוץ בשפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* פירט
* קורסאר
=ראו גם=
* ברביקיו
* פיליבסטר
* ליסטים
* שוד ימי
* שוד ים
* פירטיות
=סימוכין=
קטגוריה:בעלי מקצוע
= גיזרון =
* buccaneer. מן boucanier (בּוּקָנְיֶיא) בצרפתית. המקור הוא המילה בוקאן, אסכלה לעישון וייבוש בשר ציד בשפת האינדיאנים ילידי האיים הקריביים. המילה נקלטה בצרפתית באמצעות ציידים צרפתים שעסקו בציד בקר באי היספניולה, והיא שהעניקה להם את הכינוי boucaniers. ב־1630 סולקו ציידים אלה מהיספניולה על ידי הספרדים ועברו אל האי טורטוגה הסמוך. הם החלו לעסוק בשוד ימי ותקפו את אוניותיה של ספרד ששטו מאירופה אל נחלותיה בדרום אמריקה. עד מהרה הצטרפו אליהם גם בני עמים אחרים, אנגלים והולנדים, והכינוי "בוקניר" במשמעות של שודד ים – תוך התייחסות מיוחדת לאלה שפעלו באיים הקריביים ובחופי האימפריה הספרדית באמריקה – נפוץ בשפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* פירט
* קורסאר
=ראו גם=
* ברביקיו
* פיליבסטר
* ליסטים
* שוד ימי
* שוד ים
* פירטיות
=סימוכין=
קטגוריה:בעלי מקצוע
מזנק
מַזְנֵק
# הנחיר או הַפִּיָּה הצרה בקצהו של זרנוק. 
#:* הכבאי כיוון את המזנק אל הלהבות והתיז לעברן סילון של קצף.
#:* מזנקים לכיבוי אש יכולים ליצור סוגים שונים של סילונות ומסכי מים.
=גיזרון=
* מן זִנֵּק במשמעות: התיז, הקליח, השפריץ.
* ועד הלשון העברית, מילון למונחי כבאות (תש"ז), 1947.
=ראו גם=
*הזנק
*הזניק

קטגוריה:טכנולוגיה
=גיזרון=
* מן זִנֵּק במשמעות: התיז, הקליח, השפריץ.
* ועד הלשון העברית, מילון למונחי כבאות (תש"ז), 1947.
=ראו גם=
*הזנק
*הזניק

קטגוריה:טכנולוגיה
בקרת נזקים
בַּקָּרַת נְזָקִים
תרגיל בקרת נזקים באנייה
# פעולות החרום הסדורות המבוצעות בכלי שיט על מנת להצילו מטביעה אם פרצה בו שריפה, עלה על שרטון, ניבעו בו פרצות, נפגע מאש אויב וכדומה.
= גיזרון =
* damage control.
=צירופים=
* צוות בקרת נזקים
=ראו גם=
* כיבוי אש
* הצלה
* חילוץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
= גיזרון =
* damage control.
=צירופים=
* צוות בקרת נזקים
=ראו גם=
* כיבוי אש
* הצלה
* חילוץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
משרוקית רב מלחים
מַשְׁרוֹקִית רַב־מַלָּחִים
thumb
# משרוקית מתכת מיוחדת, ששימשה באוניות מפרשים מלחמתיות להעברת פקודות לאנשי הצוות וכיום משמשת לצרכים טקסיים בלבד. 
#:* בימים שקדמו למערכות הכריזה והרמקולים הייתה משרוקית רב המלחים אמצעי התקשורת הפנימית היעיל ביותר באונייה.
=גיזרון=
* boatswain's pipe.
= ראו גם=
* משמר דופנתי
* רב מלחים
* צינור דיבור
* שפופרת דיבור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* boatswain's pipe.
= ראו גם=
* משמר דופנתי
* רב מלחים
* צינור דיבור
* שפופרת דיבור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
דבר ב (שורש)
השורש ד־ב־ר <small>ב</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
השורש ד־ב־ר <small>ב</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
דבר א (שורש)
השורש ד־ב־ר <small>א</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ד־ב־ר <small>א</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
מלח כשיר
מַלָּח כָּשִׁיר
# באוניות סוחר: שם הדרגה של מלח מנוסה, המוסמך לבצע את עבודות הסיפון הנהוגות באונייה. 
#:* בסולם דרגות הסיפון בצי המסחרי נמצא המלח הכשיר בין מלח פשוט לרב מלחים.
# דרגת חוגר בציי המלחמה של בריטניה וקנדה, המקבילה לדרגת טוראי.
= גיזרון =
* able seaman.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940.
=תרגום=
* אנגלית: (בראשי תיבות .A.B)
=ראו גם=
* מַלָּח
* מלח מתחיל
* שוליית מלחים
* מלח פשוט
* רב מלחים
* רב מלח
* ספן
* יורד ים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע

קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
= גיזרון =
* able seaman.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940.
=תרגום=
* אנגלית: (בראשי תיבות .A.B)
=ראו גם=
* מַלָּח
* מלח מתחיל
* שוליית מלחים
* מלח פשוט
* רב מלחים
* רב מלח
* ספן
* יורד ים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע

קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
מלח ראשון
מַלָּח רִאשׁוֹן
# דרגת חוגר בציי מלחמה, המקבילה לדרגת טוראי ראשון בחילות היבשה; הייתה נהוגה בחיל הים הישראלי בשנותיו הראשונות.
=מילים נרדפות=
* טוראי ראשון
=ראו גם=
* מַלָּח
* רב מלח
=סימוכין=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
קטגוריה:דרגות בצה"ל
=מילים נרדפות=
* טוראי ראשון
=ראו גם=
* מַלָּח
* רב מלח
=סימוכין=
קטגוריה:ימאות
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
קטגוריה:דרגות בצה"ל
רב מלח
רַב מַלָּח
# דרגת חוגר בציי מלחמה אחדים, המקבילה לדרגת רב טוראי בחילות היבשה. הייתה נהוגה גם בחיל הים הישראלי בשנותיו הראשונות.
=מילים נרדפות=
* רב טוראי
=ראו גם=
* מַלָּח
* מלח ראשון
* רב מלחים
* מלח בכיר
=הערות=
קטגוריה:דרגות בצה"ל
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
=מילים נרדפות=
* רב טוראי
=ראו גם=
* מַלָּח
* מלח ראשון
* רב מלחים
* מלח בכיר
=הערות=
קטגוריה:דרגות בצה"ל
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
מץ
מֹץ <sub>גם</sub> מוֹץ
# הקליפות שעוטפות את גרעיני הדגן.
=גיזרון=
*מקור המילה במקרא.
=צירופים=
* כמוץ לפני רוח
=תרגום=
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:בוטניקה
מֵץ
# אויב מדכא.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת.
=ראו גם=
*מיץ

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מֹץ <sub>גם</sub> מוֹץ
# הקליפות שעוטפות את גרעיני הדגן.
=גיזרון=
*מקור המילה במקרא.
=צירופים=
* כמוץ לפני רוח
=תרגום=
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:בוטניקה
מֵץ
# אויב מדכא.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת.
=ראו גם=
*מיץ

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
רב מלחים
רַב מַלָּחִים
# (א) הדרוג הבכיר במחלקת הסיפון של אונייה מסחרית או אוניית דיג. (ב) באוניות מפרשים מלחמתיות: קצין משנה שהיה אחראי על תקינות סירות האונייה, המפרשים, החיבל, הדגלים, העוגנים, חבלי העוגנים וחבלי הרתיקה. (ג) קברניט של אוניית סוחר.
=גיזרון=
* על יסוד "רב חובל" בלשון המקרא. צירוף של רב (שר, קצין) + מַלָּח.
* * ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940.
=צירופים=
* כסא רב מלחים
* משרוקית רב מלחים
* עוזר רב מלחים
=מילים נרדפות=
* בוסן <small>(סלנג, מאנגלית)</small>
* ראש המלחים, בוצמן, באצמאן <small>(לשון התחייה)</small>
=ראו גם=
* רב משמנים
* רב מלח
* רב חובלים
* רב חובל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
=גיזרון=
* על יסוד "רב חובל" בלשון המקרא. צירוף של רב (שר, קצין) + מַלָּח.
* * ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940.
=צירופים=
* כסא רב מלחים
* משרוקית רב מלחים
* עוזר רב מלחים
=מילים נרדפות=
* בוסן <small>(סלנג, מאנגלית)</small>
* ראש המלחים, בוצמן, באצמאן <small>(לשון התחייה)</small>
=ראו גם=
* רב משמנים
* רב מלח
* רב חובלים
* רב חובל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
מלח פשוט
מַלָּח פָּשׁוּט
# עובד סיפון בעל הדרגה המקצועית הנמוכה ביותר באונייה מסחרית, מתחת מלח כשיר; וגם: הדרגה הנמוכה ביותר של מלח בציי המלחמה של בריטניה, ארצות הברית ומדינות נוספות.
=גיזרון=
* תרגום שאילה מאנגלית: ordinary seaman.
=מידע נוסף=
* הביטוי באנגלית before the mast, מילולית: "לפני התורן", פירושו "כמלח פשוט", ימאי שאינו קצין; המלחים באוניות מפרשים מסחריות התגוררו בצור החרטום (מגורי חרטום), מלפנים לתורן הקדמי, בניגוד לקצינים שהתגוררו בירכתיים.
=מילים נרדפות=
* סְתַם מַלָּח, ס"מ
=תרגום=
* אנגלית: (בראשי תיבות .O.S)
=ראו גם=
* מלח כשיר
* רב מלחים
* מלח מתחיל
* שולית מלחים
* דֵּרוּג
=הערת שוליים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
=גיזרון=
* תרגום שאילה מאנגלית: ordinary seaman.
=מידע נוסף=
* הביטוי באנגלית before the mast, מילולית: "לפני התורן", פירושו "כמלח פשוט", ימאי שאינו קצין; המלחים באוניות מפרשים מסחריות התגוררו בצור החרטום (מגורי חרטום), מלפנים לתורן הקדמי, בניגוד לקצינים שהתגוררו בירכתיים.
=מילים נרדפות=
* סְתַם מַלָּח, ס"מ
=תרגום=
* אנגלית: (בראשי תיבות .O.S)
=ראו גם=
* מלח כשיר
* רב מלחים
* מלח מתחיל
* שולית מלחים
* דֵּרוּג
=הערת שוליים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
אכרומטי
אַכְרוֹמָטִי
# חסר צבע.
# תיאור מערכת אופטית או אלומת אור ללא עיוותים הקשורים לצבע.
= גיזרון =
* מיוונית אתיקה – ἀχρωμάτιστος (אַכְרוֹמָטִיסְטוֹס, “לא־צבוע”), חיבור של ἀ- (אַ־, קידומת המציינת שלילה) + χρῶμα (כְרוֹמָה, “צבע”); כנראה דרך אנגלית או שפות אירופה אליהם הגיעה מלטינית.
= צירופים =
* עדשה אכרומטית
* עצמית אכרומטית
* צמד האכרומטי
= נגזרות =
* אכרומטיות
= ניגודים =
* צבעוני
* כרומטי
= ראו גם =
* מונוכרומטי
קטגוריה:צבעים
= גיזרון =
* מיוונית אתיקה – ἀχρωμάτιστος (אַכְרוֹמָטִיסְטוֹס, “לא־צבוע”), חיבור של ἀ- (אַ־, קידומת המציינת שלילה) + χρῶμα (כְרוֹמָה, “צבע”); כנראה דרך אנגלית או שפות אירופה אליהם הגיעה מלטינית.
= צירופים =
* עדשה אכרומטית
* עצמית אכרומטית
* צמד האכרומטי
= נגזרות =
* אכרומטיות
= ניגודים =
* צבעוני
* כרומטי
= ראו גם =
* מונוכרומטי
קטגוריה:צבעים
קשוה
קַשְׂוָה
# כלי לנוזלים מכלי המקדש.
# כל אחד משני המכסים הקשים הקעורים, הזהים פחות או יותר, הנעים על ציר ובתוכם חיה הרכיכה.
#:* לכל צדפה יש שתי קשוות המחוברות במיתר.
=מקור=
במקרא המלה נזכרת רק בין כלי המשכן. מהצירוף "קְשׂוֹת הַנָּסֶךְ" משמע שהוא כלי להחזקת נוזלים המשמך לניסוך, וכן פירשו רוב המפרשים. באוגריתית המילה 𐎖𐎌𐎚 (קשת) מופיעה כתקבולת ל"כוס". יש אומרים שקרוב לקֶשֶׁת (כלי נשק), שהוראתה המקורית היתה כנראה: חצי עיגול. השוו אכדית: - קשת, חצי עיגול. 
 מתוך הבנתה כקערית או ספל הושאלה לתאור מכסה קעור.
=מילים נרדפות=
* קסווה
* ספל
=תרגום=
*#
=מידע נוסף=
*בתלמוד מופיעה פרשנות אחרת: לפי פרשנות זו הקשוות הן חלק מהמערכת התומכת בלחם הפנים. אמנם המפרשים העירו על הקשיים שפירוש זה מעלה: תמוה לפרש את המילה "נסך" מלשון סיכוך, כיסוי. בנוסף, בספרות חז"ל המילה המקבילה "קסוה" משמשת בהוראת: כלי לנוזלים לניסוך. לכן מסתבר שהפרשנות הנ"ל היא אסמכתא, נסיון להצמיד את מבנה השולחן כפי שהיה מוכר לחז"ל למקרא.
=סימוכין=
קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:רכיכות
=מקור=
במקרא המלה נזכרת רק בין כלי המשכן. מהצירוף "קְשׂוֹת הַנָּסֶךְ" משמע שהוא כלי להחזקת נוזלים המשמך לניסוך, וכן פירשו רוב המפרשים. באוגריתית המילה 𐎖𐎌𐎚 (קשת) מופיעה כתקבולת ל"כוס". יש אומרים שקרוב לקֶשֶׁת (כלי נשק), שהוראתה המקורית היתה כנראה: חצי עיגול. השוו אכדית: - קשת, חצי עיגול. 
 מתוך הבנתה כקערית או ספל הושאלה לתאור מכסה קעור.
=מילים נרדפות=
* קסווה
* ספל
=תרגום=
*#
=מידע נוסף=
*בתלמוד מופיעה פרשנות אחרת: לפי פרשנות זו הקשוות הן חלק מהמערכת התומכת בלחם הפנים. אמנם המפרשים העירו על הקשיים שפירוש זה מעלה: תמוה לפרש את המילה "נסך" מלשון סיכוך, כיסוי. בנוסף, בספרות חז"ל המילה המקבילה "קסוה" משמשת בהוראת: כלי לנוזלים לניסוך. לכן מסתבר שהפרשנות הנ"ל היא אסמכתא, נסיון להצמיד את מבנה השולחן כפי שהיה מוכר לחז"ל למקרא.
=סימוכין=
קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:רכיכות
ברוקולי
בְּרוֹקוֹלִי
# ירק מאכל ממשפחת המצליבים.
= גיזרון =
* broccoli, מבסיס brocco – זרוע, ענף והסיומת oli- להקטנה ולריבוי.
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הלטינית
= גיזרון =
* broccoli, מבסיס brocco – זרוע, ענף והסיומת oli- להקטנה ולריבוי.
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הלטינית
כסא רב מלחים
כִּסֵא רַב מַלָּחִים
# לוח עץ קצר קשור למעלן, לעבודה בישיבה במרומי התורן או מעבר לדופן; כיום רתמת בטיחות משמשת לאותה מטרה.
= גיזרון =
* boatswain's chair.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט וספנות (תשע"ג), 2013: מוֹשַׁב רִתְמָה (boatswain’s chair, bosun’s chair).
=ראו גם=
* רב מלחים
* משרוקית רב מלחים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
= גיזרון =
* boatswain's chair.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי כלי שיט וספנות (תשע"ג), 2013: מוֹשַׁב רִתְמָה (boatswain’s chair, bosun’s chair).
=ראו גם=
* רב מלחים
* משרוקית רב מלחים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ימאות
קליה
קְלִיָּה
# שיטת בישול בה מייבשים ומחממים מזון בחום יבש.
=גיזרון=
*שם פעולה מן קלה.
=נגזרות=
* קלאי (אבוב של קלאין)
=ראו גם=
* אפייה
* בישול
=סמוכין=
* ‫[https://books.google.co.il/books?id=OPEzAAAAMAAJ&q=%D7%9E%D7%97%D7%91%D7%AA+%D7%90%D7%98%D7%99%D7%9E%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%92%D7%99%D7%94&dq=%D7%9E%D7%97%D7%91%D7%AA+%D7%90%D7%98%D7%99%D7%9E%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%92%D7%99%D7%94&hl=iw&sa=X&ved=0ahUKEwjVn76p_5jmAhXLYlAKHR_RAPoQ6AEIKDAA מילון דו־לשוני אטימולוגי לערבית מדוברת ולעברית ] ; אברהם שטאל.
קְלָיָה
# זרע מאכל או גרעין של דגנים וקטניות שנמתק בחום האש. נאכלו כממתקים וחטיפים בעת שמחה.
=גיזרון=
* לשון חז"ל משורש מקראי.
* קליות = בוטנים . עפ"י ארמית (קליתא qlytˀ) - תא .לפיכך, "[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=br%40qlyt%29+N&cits=all בר - קלייתא]" הוא "זה שחולק את אותו התא", קרי ה"בטן" - שכל אחד מתרמיליו מכיל בדרך-כלל זוג זרעים.
=צירופים=
* אבוב של קליות
=תרגום=
קטגוריה:בישול
קֵלָיָה
# שם פרטי לזכר,מופיע ברשימת לווים וכהנים שנשאו נשים נוכריות
=גזרון=
* "קֵלָיָה הוּא קְלִיטָא", ואונקולוס מפרש עפ"י: - "קלוט" הוא "חסִיר" כלומר איבר שתפוס בתנוחה לא טיבעית ושאינו מתפקד כהלכה, ככתוב .
* יוספוס במלחמת היהודים מכנה klitus את אחד מבני הגליל שעשה מום בידו והפכה ליד שאינה מתפקדת . תושבי הגליל כינוהו "קליטא" .
* מלשון קדם-הלנית : [https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%BA%CE%BB%CE%B5%CE%AF%CF%82#Ancient_Greek κλείς] "קליאיס" - "וו של אבזם" , "עצם הבריח" , גם בהוראת - "תפס" או "וו" (לסגירת דלת) כנראה על שום התפס הנעוץ בבגדי גידמים כדי לקבע את שארית היד . ומנגזרת זו באה גם המילה גם "קְליט" "דגדגן, clit (הנראה מקרוב כ"כפתור" או "וו").
=ראו גם=
* רגל קלוטה
=מילים נרדפות=
*נכות

=
קְלִיָּה
# שיטת בישול בה מייבשים ומחממים מזון בחום יבש.
=גיזרון=
*שם פעולה מן קלה.
=נגזרות=
* קלאי (אבוב של קלאין)
=ראו גם=
* אפייה
* בישול
=סמוכין=
* ‫[https://books.google.co.il/books?id=OPEzAAAAMAAJ&q=%D7%9E%D7%97%D7%91%D7%AA+%D7%90%D7%98%D7%99%D7%9E%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%92%D7%99%D7%94&dq=%D7%9E%D7%97%D7%91%D7%AA+%D7%90%D7%98%D7%99%D7%9E%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%92%D7%99%D7%94&hl=iw&sa=X&ved=0ahUKEwjVn76p_5jmAhXLYlAKHR_RAPoQ6AEIKDAA מילון דו־לשוני אטימולוגי לערבית מדוברת ולעברית ] ; אברהם שטאל.
קְלָיָה
# זרע מאכל או גרעין של דגנים וקטניות שנמתק בחום האש. נאכלו כממתקים וחטיפים בעת שמחה.
=גיזרון=
* לשון חז"ל משורש מקראי.
* קליות = בוטנים . עפ"י ארמית (קליתא qlytˀ) - תא .לפיכך, "[http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=br%40qlyt%29+N&cits=all בר - קלייתא]" הוא "זה שחולק את אותו התא", קרי ה"בטן" - שכל אחד מתרמיליו מכיל בדרך-כלל זוג זרעים.
=צירופים=
* אבוב של קליות
=תרגום=
קטגוריה:בישול
קֵלָיָה
# שם פרטי לזכר,מופיע ברשימת לווים וכהנים שנשאו נשים נוכריות
=גזרון=
* "קֵלָיָה הוּא קְלִיטָא", ואונקולוס מפרש עפ"י: - "קלוט" הוא "חסִיר" כלומר איבר שתפוס בתנוחה לא טיבעית ושאינו מתפקד כהלכה, ככתוב .
* יוספוס במלחמת היהודים מכנה klitus את אחד מבני הגליל שעשה מום בידו והפכה ליד שאינה מתפקדת . תושבי הגליל כינוהו "קליטא" .
* מלשון קדם-הלנית : [https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%BA%CE%BB%CE%B5%CE%AF%CF%82#Ancient_Greek κλείς] "קליאיס" - "וו של אבזם" , "עצם הבריח" , גם בהוראת - "תפס" או "וו" (לסגירת דלת) כנראה על שום התפס הנעוץ בבגדי גידמים כדי לקבע את שארית היד . ומנגזרת זו באה גם המילה גם "קְליט" "דגדגן, clit (הנראה מקרוב כ"כפתור" או "וו").
=ראו גם=
* רגל קלוטה
שקם
שִׁקֵּם
# בנה מחדש.
#:* המתנדבים שיקמו את הבנין שנחרב ברעידת־האדמה.
=גיזרון=
* בניין שפעל עבור השרש . לבניין זה פעמים רבות משמעות של עשיית הפעולה מחדש. במקרה זה, המשמעות היא "הקים מחדש".
שֻׁקַּם
# נבנה מחדש.
#:* הבנין שנחרב ברעידת־האדמה שוקם בידי המתנדבים.
=גיזרון=
* ראו שִׁקֵּם.
שִׁקֵּם
# בנה מחדש.
#:* המתנדבים שיקמו את הבנין שנחרב ברעידת־האדמה.
=גיזרון=
* בניין שפעל עבור השרש . לבניין זה פעמים רבות משמעות של עשיית הפעולה מחדש. במקרה זה, המשמעות היא "הקים מחדש".
שֻׁקַּם
# נבנה מחדש.
#:* הבנין שנחרב ברעידת־האדמה שוקם בידי המתנדבים.
=גיזרון=
* ראו שִׁקֵּם.
רהוט
רָהוּט
# ביצע באופן חלק, ללא הפסקות, קטיעות בלתי רצויות או כל תקלה.
#:* קריאתו של הקריין הייתה רהוטה.
# אופן ביטוי ברור וקולח.
=גיזרון=
* צורת בינוני פעול מהשורש הארמי ר־ה־ט, שמשמעו ריצה.
=צירופים=
* כתב רהוט
=ניגודים=
* מְגֻמְגַּם
* מְקֻטַּע
* עלג
רִהוּט
# פעולת שיבוץ הרהיטים במרחב כלשהו.
#:* ריהוט הבית החדש נמשך מספר שבועות.
# כלל הרהיטים הנמצא במקום כלשהו.
#:* הריהוט בבית החדש עשוי כולו עץ אורן.
=צירופים=
* ריהוט גן
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
* ערבית: (1)
* ערבית: (2)

קטגוריה:רהיטים
=גיזרון=
* צורת בינוני פעול מהשורש הארמי ר־ה־ט, שמשמעו ריצה.
=צירופים=
* כתב רהוט
=ניגודים=
* מְגֻמְגַּם
* מְקֻטַּע
* עלג
רִהוּט
# פעולת שיבוץ הרהיטים במרחב כלשהו.
#:* ריהוט הבית החדש נמשך מספר שבועות.
# כלל הרהיטים הנמצא במקום כלשהו.
#:* הריהוט בבית החדש עשוי כולו עץ אורן.
=צירופים=
* ריהוט גן
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
* ערבית: (1)
* ערבית: (2)

קטגוריה:רהיטים
קטיפה
קְטִיפָה {{משני|א}}
# מין בד ארוג, בעל מרקם רך ונעים, נחשב לעתים בד יוקרתי.
#:* הגבר ההדור לבש חולצת־קטיפה שחורה.
=צירופים=
* מהפכת קטיפה
=ראו גם=
* פלוסין
* קורדרוי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
קטגוריה:בדים
קְטִיפָה {{משני|ב}}
# הפרדה של חלק מצמח באמצעות משיכתו.
#:* קטיפת פרחים באזור זה אסורה.
=גיזרון=
* מן המקרא. שם־פעולה של קטף.
=ראו גם=
* קטיף

קטגוריה:חקלאות
=צירופים=
* מהפכת קטיפה
=ראו גם=
* פלוסין
* קורדרוי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
קטגוריה:בדים
קְטִיפָה {{משני|ב}}
# הפרדה של חלק מצמח באמצעות משיכתו.
#:* קטיפת פרחים באזור זה אסורה.
=גיזרון=
* מן המקרא. שם־פעולה של קטף.
=ראו גם=
* קטיף

קטגוריה:חקלאות
זמרה
זִמְרָה {{משני|א}}
# שירה ונגינה.
#:* בחוג לזמרה משתתפים בכל שבוע כעשרים איש.
=גיזרון=
*מקור המילה במקרא.
=מילים נרדפות=
* זֶמֶר
* רינה
=ראו גם=
* מוזיקה
* רננה
זִמְרָה
# תנובה משובחת.
=גיזרון=
*מקור המילה במקרא.
=מילים נרדפות=
* מיטב היבול
=מידע נוסף=
* רש"י, בפירושו לבראשית מ"ג י"א מקשר את הביטוי "מזמרת הארץ" לזמרה במשמעות שירה "מתורגם: 'מדמשבח בארעא' שהכל מזמרים עליו כשהוא בא לעולם".
* יתכן גם משורש אחר "קטיף הארץ" מהפועל זָמַר המקראי.
=ראו גם=
* מזמרה
* תבואה
=גיזרון=
*מקור המילה במקרא.
=מילים נרדפות=
* זֶמֶר
* רינה
=ראו גם=
* מוזיקה
* רננה
זִמְרָה
# תנובה משובחת.
=גיזרון=
*מקור המילה במקרא.
=מילים נרדפות=
* מיטב היבול
=מידע נוסף=
* רש"י, בפירושו לבראשית מ"ג י"א מקשר את הביטוי "מזמרת הארץ" לזמרה במשמעות שירה "מתורגם: 'מדמשבח בארעא' שהכל מזמרים עליו כשהוא בא לעולם".
* יתכן גם משורש אחר "קטיף הארץ" מהפועל זָמַר המקראי.
=ראו גם=
* מזמרה
* תבואה
כי האדם עץ השדה
כִּי הָאָדָם עֵץ־הַשָּׁדֶה
# אמרה המדמה את האדם לעץ ואת העץ לאדם.
#*"כי האדם עץ השדה - כמו האדם גם העץ צומח, כמו העץ האדם נגדע." ("עץ השדה", נתן זך)
#על האדם – העץ – לזכור תמיד את הזולת. להעניק, לתת את המיטב. (אתר "בית חב"ד")
#*המורה אמרה לתלמיד: "כי האדם עץ השדה, וכמו שהעץ מניב פירות וטוּב, כך אתה תמיד נותן מעצמך לאחרים".
#העץ משקף לאדם את עצמו.
#*האסם הוא חלק מהנוף ומושרש בסביבתו ("לשון ראשון", עמ' 390)
#*המורה קראה לי לשיחה לאחר שהרסתי את הגינה של בית הספר, ואמרה לי: "מעשיך אינם ראויים, כי האדם עץ השדה".
=מקור=
* בפרשת "שופטים" - מופיע .
== פרשנות המקור ==
ביטוי זה הוא הסבר לאיסור לכרות עצי פרי לצורך הקמת מצור על עיר.

אחד הפירושים של הביטוי בהקשר המקראי הוא שלאדם אסור להרוס את הדבר שאותו הוא צורך להתקיימותו - העץ הוא חיי האדם (אבן עזרא). לפי פירוש אחר משמעות הביטוי בפסוק היא שאלה רטורית - וכי עץ השדה הוא אדם?
= ראו גם =
# אדם
# עץ
# שדה
= ביטויים קרובים =
* לכרות את הענף עליו אתה יושב

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
כִּי הָאָדָם עֵץ־הַשָּׁדֶה
# אמרה המדמה את האדם לעץ ואת העץ לאדם.
#*"כי האדם עץ השדה - כמו האדם גם העץ צומח, כמו העץ האדם נגדע." ("עץ השדה", נתן זך)
#על האדם – העץ – לזכור תמיד את הזולת. להעניק, לתת את המיטב. (אתר "בית חב"ד")
#*המורה אמרה לתלמיד: "כי האדם עץ השדה, וכמו שהעץ מניב פירות וטוּב, כך אתה תמיד נותן מעצמך לאחרים".
#העץ משקף לאדם את עצמו.
#*האסם הוא חלק מהנוף ומושרש בסביבתו ("לשון ראשון", עמ' 390)
#*המורה קראה לי לשיחה לאחר שהרסתי את הגינה של בית הספר, ואמרה לי: "מעשיך אינם ראויים, כי האדם עץ השדה".
=מקור=
* בפרשת "שופטים" - מופיע .
== פרשנות המקור ==
ביטוי זה הוא הסבר לאיסור לכרות עצי פרי לצורך הקמת מצור על עיר.

אחד הפירושים של הביטוי בהקשר המקראי הוא שלאדם אסור להרוס את הדבר שאותו הוא צורך להתקיימותו - העץ הוא חיי האדם (אבן עזרא). לפי פירוש אחר משמעות הביטוי בפסוק היא שאלה רטורית - וכי עץ השדה הוא אדם?
= ראו גם =
# אדם
# עץ
# שדה
= ביטויים קרובים =
* לכרות את הענף עליו אתה יושב

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
דיר באלכ
דִּיר בַּאלַכּ
# השמר לך. שים לב.
#:* אסור לכם להסתובב פה. דיר באלכום אם אני אתפוס אתכם פה שוב.
#:* המכונית הזו יקרה לי. דיר באלכ עליה.
=גיזרון=
* . המשמעות המילולית היא "נהל את דעתך".
=מידע נוסף=
* בספר דניאל מופיע: . משמעות הביטוי שם אינה ברורה. רש"י שם מפרש "בל - איני יודע דוגמתו אך ענינו יורה פתרונו", ומפרש את "בל" בתור דיחוי או שהות.
:אולם, פרשנים אחרים נחלקו בפירושם את הביטוי "שם בל". אבן עזרא מפרש פסוק זה: "'שם בל' - לבו, כמו בלשון ישמעאל: 'בל' - 'לב'", וכך פירשו זו גם פרשנים אחרים.
=ראו גם=
* נשמר
* נתן דעתו
* שם לב
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=גיזרון=
* . המשמעות המילולית היא "נהל את דעתך".
=מידע נוסף=
* בספר דניאל מופיע: . משמעות הביטוי שם אינה ברורה. רש"י שם מפרש "בל - איני יודע דוגמתו אך ענינו יורה פתרונו", ומפרש את "בל" בתור דיחוי או שהות.
:אולם, פרשנים אחרים נחלקו בפירושם את הביטוי "שם בל". אבן עזרא מפרש פסוק זה: "'שם בל' - לבו, כמו בלשון ישמעאל: 'בל' - 'לב'", וכך פירשו זו גם פרשנים אחרים.
=ראו גם=
* נשמר
* נתן דעתו
* שם לב
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
אכל קרצה
אָכַל קֻרְצָה
# הלשין. דיווח לשלטונות על מעשה לא חוקי של רעו, למרות, שהדבר נוגע למדווח.
#:* "כסא זהב היה לר' דוד'ל, וחרות על הכסא: "דוד מלך ישׂראל חי וקים". ואכלו קורצא, שר' דוד'ל מתנשׂא למלוך, שהוא מורד במלכות..." ([http://benyehuda.org/perets/gilgulo.html "גלגולו של נגון"], י"ל פרץ)
#:* "אף אכילת קורצא כמה דרכים לפניה. יש מטילים פסול באדם על פי פשט, עומדים ונוטלים מעשה שהיה, עובדה שנתרחשה, עובדה פשוטה ברורה ומחוורת כל צרכה. תכופות מלשינים על פי רמז, מוצאים רמז בן רמז לדבר, מגלים כוונה במעשה מן המעשים..." ([http://benyehuda.org/shmaryahu/milxamtenu.html "מלחמתנו"], שמריהו לוין)
=מקור=
* הן משמעות הפועל "אכל" והן משמעות המילה "קורצה" אינן ברורות לחלוטין.
:רש"י, בפירושו על אומר: "ותרגומו 'לא תיכול קורצין' כמו . נראה בעיני, שהיה משפטם לאכול בבית המקבל דבריהם שום הלעטה, והוא גמר חזוק שדבריו מקויימים ומעמידם על האמת, ואותה הלעטה נקראת 'אכילת קורצין' לשון , שכן דרך כל הולכי רכיל לקרוץ בעיניהם ולרמוז דברי רכילותן, שלא יבינו שאר השומעים".
:פרשנים רבים חלקו על דברי רש"י, וביניהם הרמב"ן. פרשנים מודרניים רבים מפרשים את "קורצה" כ"עיסה" או כ"חתיכה", וראו את המלשין כמי שאוכל מלחמו או מבשרו של המולשן.
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.biu.ac.il/JH/Parasha/bechuko/kle.html על פירוש הביטוי "אכל קורצא"]. מאמר מאת פרופ' יעקב קליין, דף שבועי מס' 342 של אוניברסיטת בר אילן
=ראו גם=
*רכל
*מלחך פנכה

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
=מקור=
* הן משמעות הפועל "אכל" והן משמעות המילה "קורצה" אינן ברורות לחלוטין.
:רש"י, בפירושו על אומר: "ותרגומו 'לא תיכול קורצין' כמו . נראה בעיני, שהיה משפטם לאכול בבית המקבל דבריהם שום הלעטה, והוא גמר חזוק שדבריו מקויימים ומעמידם על האמת, ואותה הלעטה נקראת 'אכילת קורצין' לשון , שכן דרך כל הולכי רכיל לקרוץ בעיניהם ולרמוז דברי רכילותן, שלא יבינו שאר השומעים".
:פרשנים רבים חלקו על דברי רש"י, וביניהם הרמב"ן. פרשנים מודרניים רבים מפרשים את "קורצה" כ"עיסה" או כ"חתיכה", וראו את המלשין כמי שאוכל מלחמו או מבשרו של המולשן.
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.biu.ac.il/JH/Parasha/bechuko/kle.html על פירוש הביטוי "אכל קורצא"]. מאמר מאת פרופ' יעקב קליין, דף שבועי מס' 342 של אוניברסיטת בר אילן
=ראו גם=
*רכל
*מלחך פנכה

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים בארמית
ים המלח
יָם הַמֶּלַח
# ימה המצויה בתחום השבר הסורי אפריקני, על הגבול בין ישראל לירדן, במקום הנמוך ביותר בעולם.
# האוקינוסים והימים המחוברים להם, להוציא את היםים והימות שתוך היבשות ומימיהם מתוקים בדרך כלל.
=גיזרון=
* קרוי כך על שום רמת המליחות הגבוהה של מימיו, כ־33% מלח לעומת פחות מ־4% בים התיכון.
=מילים נרדפות=
* הים הקדמוני
* ים המוות
* ים הערבה .
* עמק השדים
=ראו גם=
*הים הגדול
=הערות שוליים=
קטגוריה:מקווי מים
=גיזרון=
* קרוי כך על שום רמת המליחות הגבוהה של מימיו, כ־33% מלח לעומת פחות מ־4% בים התיכון.
=מילים נרדפות=
* הים הקדמוני
* ים המוות
* ים הערבה .
* עמק השדים
=ראו גם=
*הים הגדול
=הערות שוליים=
קטגוריה:מקווי מים
הם
הֵם {{משני|א}}
# אלו ששם; כינוי המציין רבים ממין זכר, בגוף שלישי.
#:* "– היכן הילדים?" "– הם הלכו לישון."
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: הֻםְ)
קטגוריה:כינויי גוף
הָם
# גרם לבלבול,
=גיזרון=
המילה מופיעה פעם אחת במקרא. ככל הנראה גזור ממהומה. קרוב לפועל המם.
=פרשנים מפרשים=
רש"י דייק מכך שמופיע בשני קמצים שלמעשה הכוונה "הָם אותם". אמנם לדעת רשב"ם אין לחלק ביניהם, וגם כאן השורש הוא ה־מ־ם. והוא פירש: "והמם- והרעים קול מהומה גדולה במלחמה."
=ראו גם=
*מהומה
*תהום

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הֵם {{משני|ב}}
# תרכובת כימית טבעתית, שבמרכזה אטום ברזל.
#:* ההם קשור תמיד לחלבון כלשהו, ופעולתו הפיזיולוגית מתאפשרת רק כשהוא קשור לַחלבון.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביוכימיה
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: הֻםְ)
קטגוריה:כינויי גוף
הָם
# גרם לבלבול,
=גיזרון=
המילה מופיעה פעם אחת במקרא. ככל הנראה גזור ממהומה. קרוב לפועל המם.
=פרשנים מפרשים=
רש"י דייק מכך שמופיע בשני קמצים שלמעשה הכוונה "הָם אותם". אמנם לדעת רשב"ם אין לחלק ביניהם, וגם כאן השורש הוא ה־מ־ם. והוא פירש: "והמם- והרעים קול מהומה גדולה במלחמה."
=ראו גם=
*מהומה
*תהום

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הֵם {{משני|ב}}
# תרכובת כימית טבעתית, שבמרכזה אטום ברזל.
#:* ההם קשור תמיד לחלבון כלשהו, ופעולתו הפיזיולוגית מתאפשרת רק כשהוא קשור לַחלבון.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביוכימיה
הן
הֵן {{משני|א}}
# אלו ששם; כינוי המציין רבים ממין נקבה, בגוף שלישי.
#:* "– היכן הבנות?" "– הן הלכו לישון."
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: הֻןַّ)
קטגוריה:כינויי גוף
הֵן {{משני|ב}}
# אמנם, אכן, הדבר נכון.
# הרי.
# (בעת מנין של פריטים) גם, כמו כן.
#:* בזמן היעדרך פיניתי הן את הכלים, הן את האשפה.
=צירופים=
* הן צדק
* הן שלך צדק ולאו שלך צדק
* מכלל הן אתה שומע לאו
=נגזרות=
* הנה
* 
* ההין (תלוי פרשנות)
=מילים נרדפות=
* כן (1)
* הלא, הרי (2)
* גם, כמו כן (3)
=תרגום=
*#
*#
*#
* אנגלית: (1) (3)
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: הֻןַّ)
קטגוריה:כינויי גוף
הֵן {{משני|ב}}
# אמנם, אכן, הדבר נכון.
# הרי.
# (בעת מנין של פריטים) גם, כמו כן.
#:* בזמן היעדרך פיניתי הן את הכלים, הן את האשפה.
=צירופים=
* הן צדק
* הן שלך צדק ולאו שלך צדק
* מכלל הן אתה שומע לאו
=נגזרות=
* הנה
* 
* ההין (תלוי פרשנות)
=מילים נרדפות=
* כן (1)
* הלא, הרי (2)
* גם, כמו כן (3)
=תרגום=
*#
*#
*#
* אנגלית: (1) (3)
שקית
שַׂקִּית
שקית נייר
שקית אריזה של חטיף
# שק קטן או תיק קטן לנשיאת חפצים או לאריזתם, עשוי מחומר גמיש כגון: ניילון, נייר, בד.
#:* את הסנדוויץ' שלי לעבודה שמתי בתוך שקית.
=צירופים=
* שקית ניילון
* שקית נייר
* שקית בד
* שקית יום הולדת
=ראו גם=
* שק
* שקיק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי קיבול
=צירופים=
* שקית ניילון
* שקית נייר
* שקית בד
* שקית יום הולדת
=ראו גם=
* שק
* שקיק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי קיבול
רב משמנים
רַב מְשַׁמְּנִים
# הדֵּרוּג הבכיר במחלקת המכונה של אונייה מסחרית. מקביל לרב המלחים במחלקת הסיפון.
=מילים נרדפות=
* דונקימן <small>(סלנג, מאנגלית)</small>
=ראו גם=
* מנוען
* מכונן
* מסיק
* משמן
* רב מלחים
=קישורם חיצוניים=
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
=מילים נרדפות=
* דונקימן <small>(סלנג, מאנגלית)</small>
=ראו גם=
* מנוען
* מכונן
* מסיק
* משמן
* רב מלחים
=קישורם חיצוניים=
קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
דרוג
דֵּרוּג
# עריכה או סידור לפי דרגות.
#:* משרד האוצר פרסם את דרוג השכר של העובדים הסוציאליים במגזר הציבורי.
#:* דרוג אניות המלחמה בתקופת המפרשים נעשה על פי מספר התותחים שנשאו.
# ימאי בצי המסחרי שאינו קצין. 
#:* נציג איגוד הימאים חתם על חוזה העבודה לדרוגים בחברת הספנות "אל־ים".
=גיזרון=
מן ד-ר-ג, דֵּרֵג.
 rating.
=תרגום=
# אנגלית: (1); (2)
=ראו גם=
* חוגר (בחיל הים)
* מלח פשוט

קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי
=גיזרון=
מן ד-ר-ג, דֵּרֵג.
 rating.
=תרגום=
# אנגלית: (1); (2)
=ראו גם=
* חוגר (בחיל הים)
* מלח פשוט

קטגוריה:דרגות ותפקידים בצי