OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
מקק
מֶקֶק
# עפרורית הנוצרת מרקבון של חומר אורגני.
=גיזרון=
השורש מ.ו.ק נמצא במקרא 'אתם ימקו' נמק.
=מילים נרדפות=
*רקב,רקבובית
*אבק
מַקָּק
# השם העממי לתיקן.
=מקור=
בתלמוד נכתב על מקק הספרים ועל מקק התפילין. פרשנים רבים ראו במקק מילה נרדפת לריקבון, מק, מכיוון ששתי אלו מגיעות מאותו השורש (נמק). 
ולכן המקק הוא הריקבון ולא התולעת <br>
אמנם יש שפירשו שבהשאלה זהו גם שם לתולעת עצמה <br> 
יתכן שאין סתירה בין הפירושים שנאמרו לפי תפיסה מדעית של התקופה ההיא שסברו שתולעי רקבון נוצרים מהחומר עצמו.
=ראו גם=
* תולעת ספרים
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:חרקים
=גיזרון=
השורש מ.ו.ק נמצא במקרא 'אתם ימקו' נמק.
=מילים נרדפות=
*רקב,רקבובית
*אבק
מַקָּק
# השם העממי לתיקן.
=מקור=
בתלמוד נכתב על מקק הספרים ועל מקק התפילין. פרשנים רבים ראו במקק מילה נרדפת לריקבון, מק, מכיוון ששתי אלו מגיעות מאותו השורש (נמק). 
ולכן המקק הוא הריקבון ולא התולעת <br>
אמנם יש שפירשו שבהשאלה זהו גם שם לתולעת עצמה <br> 
יתכן שאין סתירה בין הפירושים שנאמרו לפי תפיסה מדעית של התקופה ההיא שסברו שתולעי רקבון נוצרים מהחומר עצמו.
=ראו גם=
* תולעת ספרים
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:חרקים
נפוט
נִפּוּט
# דישת הכותנה וניקויה מהזרעים ומהפסולת.
=גיזרון=
לשון חז"ל 'מנפט' (בבלי שבת ע"ג)
=ראו גם=
*ניפט
*ניפוץ
*סירוק
*שיבוט (ג)
=גיזרון=
לשון חז"ל 'מנפט' (בבלי שבת ע"ג)
=ראו גם=
*ניפט
*ניפוץ
*סירוק
*שיבוט (ג)
נפוץ
נָפוֹץ
# פרטיו נפרדו והתרחקו זה מזה.
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא.
=צירופים=
* נפוץ לכל עבר
=מילים נרדפות=
*נָפַץ
*התפזר 
*התבדר
*התפרש
*פוזר
=ניגודים=
*התאחד
*התמרכז
=ראו גם=
*הפצה
*תפוצה
נָפוֹץ {{משני|ב}}
# מה שנמצא בכמות מרובה.
#:* מנהג נפוץ הוא להביא יין למארחים.
#:* אטום חמצן הוא היסוד הנפוץ ביותר בכדור הארץ.
=גיזרון=
מהפועל המקראי נפוץ א
=צירופים=
*טרשת נפוצה
=מילים נרדפות=
*מָצוי
* רוֹוֵחַ
*שכיח
*מפורסם
נִפּוּץ
# שבירה בכוח, ריסוק לחלקים.
# הכאה על תבואה כותנה או צמר, להפרדה וניקוי.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל ניפץ המקראי.
=צירופים=
* נפוץ מיתוס
=מילים נרדפות=
* ניתוץ
* פירוק
* כתישה
* שיבור
נָפוּץ
# שבור מרוסק
=גיזרון=
מילה יחידאית במקרא
נָפוּץ {{משני|ב}}{{הערת שוליים|תלוי גירסאות}}
# שורש מאכל קרוב לצנון.
=גיזרון=
לא מצוי יש גורסים נָפוּס ראו גם
=פרשנים מפרשים=
* ממי הצנון אלא שעליו דומים לעלי הלפת
=הערות שוליים=====נָפוֹץ
# פרטיו נפרדו והתרחקו זה מזה.
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא.
=צירופים=
* נפוץ לכל עבר
=מילים נרדפות=
*נָפַץ
*התפזר 
*התבדר
*התפרש
*פוזר
=ניגודים=
*התאחד
*התמרכז
=ראו גם=
*הפצה
*תפוצה
נָפוֹץ {{משני|ב}}
# מה שנמצא בכמות מרובה.
#:* מנהג נפוץ הוא להביא יין למארחים.
#:* אטום חמצן הוא היסוד הנפוץ ביותר בכדור הארץ.
=גיזרון=
מהפועל המקראי נפוץ א
=צירופים=
*טרשת נפוצה
=מילים נרדפות=
*מָצוי
* רוֹוֵחַ
*שכיח
*מפורסם
נִפּוּץ
# שבירה בכוח, ריסוק לחלקים.
# הכאה על תבואה כותנה או צמר, להפרדה וניקוי.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל ניפץ המקראי.
=צירופים=
* נפוץ מיתוס
=מילים נרדפות=
* ניתוץ
* פירוק
* כתישה
* שיבור
נָפוּץ
# שבור מרוסק
=גיזרון=
מילה יחידאית במקרא
נָפוּץ {{משני|ב}}{{הערת שוליים|תלוי גירסאות}}
# שורש מאכל קרוב לצנון.
=גיזרון=
לא מצוי יש גורסים נָפוּס ראו גם
=פרשנים מפרשים=
* ממי הצנון אלא שעליו דומים לעלי הלפת
נדיר
נָדִיר
# דבר שאינו מצוי, יקר המציאות.
#:* הזהב הוא יסוד מתכתי נדיר
=גיזרון=
* באותה משמעות.
=ניגודים=
*נפוץ
*שכיח
*תדיר
נָדִיר {{משני|ב}}
# הכיוון מתחת למקום הצופה, המשכו של הציר אל הזנית.
#:* בעת ירח מלא, אם הירח נמצא בזנית השמש נמצאת בנדיר.
=גיזרון=
* באותה משמעות.
=ניגודים=
*נפוץ
*שכיח
*תדיר
נָדִיר {{משני|ב}}
# הכיוון מתחת למקום הצופה, המשכו של הציר אל הזנית.
#:* בעת ירח מלא, אם הירח נמצא בזנית השמש נמצאת בנדיר.
זנית
זֶנִית
# נקודה בשמים הנמצאת בדיוק מעל ראשו של הצופה.
#:* בעת ירח מלא, אם הירח נמצא בזנית השמש נמצאת בנדיר.
#:* כוכב צדק נמצא כרגע עשר מעלות מזרחה מהזנית.
=גיזרון=
* ימי-ביניימית: cenit, senit וממנה דרך צרפתית עתיקה cenith לצרפתית מודרנית zénith ולשאר לשונות אירופה.
* אפשר שהמקור הוא – כיוון, מסלול; קיצור של - הכיוון מעל הראש.
=מידע נוסף=
* גם: זניט, אך הכתיב בטי"ת נחשב שגוי.<ref></ref>.
=גיזרון=
* ימי-ביניימית: cenit, senit וממנה דרך צרפתית עתיקה cenith לצרפתית מודרנית zénith ולשאר לשונות אירופה.
* אפשר שהמקור הוא – כיוון, מסלול; קיצור של - הכיוון מעל הראש.
=מידע נוסף=
* גם: זניט, אך הכתיב בטי"ת נחשב שגוי.<ref></ref>.
נפץ
נָפַץ
# התפזר, מקבץ פרטים התפשט במרחב.
# ניער.(ניעור סלסלה ושפיכת פירותיה) (ניעור בגד מאבק וכדו')
=גיזרון=
*צורה חלופית של נפוץ.
=ניגודים=
*נאסף
*התקבץ קובץ
=ראו גם=
*הפצה
*תפוצה
*נפוצה
נִפֵּץ
# שבר בכוח, ריסק לחלקים.
#:* נפוץ הכדים (שופטים)
#:* וככלות נַפֵּץ יד עם קֹדֶשׁ (דניאל)
# הפריד אגודה, היתיר עצים מרפסודה
# הפריד את סיבי הכותנה מן הזרעים.
=גיזרון=
שורשים מקראיים. כולם משמעות של הפרדה, פיזור.
=מילים נרדפות=
*ריסק (1)
*פירק (2)
*הפריד (2)
*ניפט (3)
=תרגום=
*אנגלית: (1); (3)
נָפַץ
# התפזר, מקבץ פרטים התפשט במרחב.
# ניער.(ניעור סלסלה ושפיכת פירותיה) (ניעור בגד מאבק וכדו')
=גיזרון=
*צורה חלופית של נפוץ.
=ניגודים=
*נאסף
*התקבץ קובץ
=ראו גם=
*הפצה
*תפוצה
*נפוצה
נִפֵּץ
# שבר בכוח, ריסק לחלקים.
#:* נפוץ הכדים (שופטים)
#:* וככלות נַפֵּץ יד עם קֹדֶשׁ (דניאל)
# הפריד אגודה, היתיר עצים מרפסודה
# הפריד את סיבי הכותנה מן הזרעים.
=גיזרון=
שורשים מקראיים. כולם משמעות של הפרדה, פיזור.
=מילים נרדפות=
*ריסק (1)
*פירק (2)
*הפריד (2)
*ניפט (3)
=תרגום=
*אנגלית: (1); (3)
הגיע לפרק האיש מקדש
הִגִּיעַ לְפֶרֶק הָאִישׁ מְקַדֵּשׁ
* הגיע לפרקו הגיע לזמן שראוי להנשא.
=משמעות=
* ביטוי המכיל משחק מילים. 
המילה פֶרֶק מכילה מס' משמעויות ביניהן 1. תקופת זמן בחיים, וכן 2.פרק- יחידת חלוקת טקסט בספר. פרק האיש מקדש הוא פרק שני במסכת קידושין.
הגיע לפרק האיש מקדש נשמע כהגיע בלימודו לפרק שני במסכת קידושין, וגם הגיע לפרק בו צריך לקדש-לישא אשה. קידושין
=ביטויים קרובים=
* הגיע לפרקו

קטגוריה:ביטויים
=משמעות=
* ביטוי המכיל משחק מילים. 
המילה פֶרֶק מכילה מס' משמעויות ביניהן 1. תקופת זמן בחיים, וכן 2.פרק- יחידת חלוקת טקסט בספר. פרק האיש מקדש הוא פרק שני במסכת קידושין.
הגיע לפרק האיש מקדש נשמע כהגיע בלימודו לפרק שני במסכת קידושין, וגם הגיע לפרק בו צריך לקדש-לישא אשה. קידושין
=ביטויים קרובים=
* הגיע לפרקו

קטגוריה:ביטויים
שדה לבן
שְֹדֵּה לָבָן
# שדה לגידול תבואה: חיטים, שעורים וכדומה, להבדיל מפרדס או מכרם הנקראים "שדה אילן".
=גיזרון=
* חז"ל. המראה של שדה התבואה בהיר וללא צללים, בשונה מפרדס וכדומה.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על מועד קטן ג ב: שדה לבן - של תבואה:
=מידע נוסף=
* "שְֹדֵּה לָבָן" הוא גם השם היהודי של העיירה בילה צרקווה באוקראינה. פירוש השם האוקראיני הוא "הכנסייה הלבנה"; היהודים לא רצו להשתמש במילה "כנסייה" שנחשבת לעבודה זרה והחליפו ל"שדה לבן".
=ראו גם=
* שדה שלחין
* בית השלחין
* שדה בעל

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:חקלאות
שְֹדֵּה לָבָן
# שדה לגידול תבואה: חיטים, שעורים וכדומה, להבדיל מפרדס או מכרם הנקראים "שדה אילן".
=גיזרון=
* חז"ל. המראה של שדה התבואה בהיר וללא צללים, בשונה מפרדס וכדומה.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על מועד קטן ג ב: שדה לבן - של תבואה:
=מידע נוסף=
* "שְֹדֵּה לָבָן" הוא גם השם היהודי של העיירה בילה צרקווה באוקראינה. פירוש השם האוקראיני הוא "הכנסייה הלבנה"; היהודים לא רצו להשתמש במילה "כנסייה" שנחשבת לעבודה זרה והחליפו ל"שדה לבן".
=ראו גם=
* שדה שלחין
* בית השלחין
* שדה בעל

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:חקלאות
בדור
בִּדּוּר
# מצב נפשי, אישי או חברתי, יזום, לקלות דעת הנאה ושחרור מלחצים
#:* ההצגה נערכה כחלק מתוכן בידורי שאנו משתדלים לתת לתלמידים.
=גיזרון=
*שם פעולה מהפועל בידר, שמשמעותו המקורית היא פיזור. קיצור של המונח פיזור דעת או פיזור נפש.
=צירופים=
* בידור חינוכי
* צוות בידור
=נגזרות=
*בדרן
*בידורי
=מילים נרדפות=
* שֹחוק, משחק
=ראו גם=
* הומור
* הצגה
* תרבות
=קישורים חיצוניים=
*
=גיזרון=
*שם פעולה מהפועל בידר, שמשמעותו המקורית היא פיזור. קיצור של המונח פיזור דעת או פיזור נפש.
=צירופים=
* בידור חינוכי
* צוות בידור
=נגזרות=
*בדרן
*בידורי
=מילים נרדפות=
* שֹחוק, משחק
=ראו גם=
* הומור
* הצגה
* תרבות
פזר
פִּזֵר (גם פִּזַר)
# הפיץ על פני שטח נרחב, חילק בנדיבות .
#:* עדשת הפנס פיזרה את האור בצורה שווה.
=גיזרון=
* מן המקרא. השורש פ־ז־ר מקביל לשורש הארמי [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=bdr%20V&cits=all ב־ד־ר] בארמית (ומשם בעברית התבדר, בידור). ערבית: - לפצל, לשבור לכמה חלקים.
*יתכן שקשור לאכדית בהוראה מעין הפוכה: - להחביא, להבריח.
=מילים נרדפות=
* זרה
* הפיץ
=ניגודים=
* אסף
* קיבץ
* כינס
* צבר
* מיקד
=נגזרות=
* פזרן
* פיזור הדעת
* פַּזָּר
פֻּזַּר
# שפיזרו אותו.
=נגזרות=
*מפוזר

קטגוריה: מילים יחידאיות בתנ"ך
פָּזֵר
#פָּזֵ֡ר - אחד מטעמי המקרא המשמש כשליש בתוך תחומו של משנה. 
#:* הוא ביצע יפה את נגינת הפזר, אבל זייף בזרקא.
פִּזֵר (גם פִּזַר)
# הפיץ על פני שטח נרחב, חילק בנדיבות .
#:* עדשת הפנס פיזרה את האור בצורה שווה.
=גיזרון=
* מן המקרא. השורש פ־ז־ר מקביל לשורש הארמי [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=bdr%20V&cits=all ב־ד־ר] בארמית (ומשם בעברית התבדר, בידור). ערבית: - לפצל, לשבור לכמה חלקים.
*יתכן שקשור לאכדית בהוראה מעין הפוכה: - להחביא, להבריח.
=מילים נרדפות=
* זרה
* הפיץ
=ניגודים=
* אסף
* קיבץ
* כינס
* צבר
* מיקד
=נגזרות=
* פזרן
* פיזור הדעת
* פַּזָּר
פֻּזַּר
# שפיזרו אותו.
=נגזרות=
*מפוזר

קטגוריה: מילים יחידאיות בתנ"ך
פָּזֵר
#פָּזֵ֡ר - אחד מטעמי המקרא המשמש כשליש בתוך תחומו של משנה. 
#:* הוא ביצע יפה את נגינת הפזר, אבל זייף בזרקא.
התבדר
הִתְבַּדֵר
# התפזר, התנער.
#:* שיערו הארוך התבדר ברוח.
# נפעל בתחושתו מדבר שחוק, חווה חווית בידור.
=גיזרון=
#השורש ב־ד־ר בארמית מקביל לשורש בעברית.
#ר' בידור.
=צירופים=
*סדרה מתבדרת
=קישורים חיצוניים=
*
=גיזרון=
#השורש ב־ד־ר בארמית מקביל לשורש בעברית.
#ר' בידור.
=צירופים=
*סדרה מתבדרת
פזור
פִּזּוּר
# הרחקה בין פריטים קרובים, זריקה על־פני מקומות שונות.
#:* המנסרה יוצרת פיזור של קרני האור.
# שילוח ממקום אחד למקומות רבים.
=גיזרון=
שורש מקראי. מקביל לשורש הארמי ב.ד.ר בידור
=צירופים=
* פיזור אוכלוסין
* פיזור דעת
* פיזור נפש
=ניגודים=
* צבירה
* קיבוץ
* אסיפה
פָּזוּר
# שאינו מקובץ, מחולק במקומות רבים או על־פני שטח מסוים. (צורה נוספת מפוזר)
=צירופים=
* פזור דעת
=גיזרון=
שורש מקראי. מקביל לשורש הארמי ב.ד.ר בידור
=צירופים=
* פיזור אוכלוסין
* פיזור דעת
* פיזור נפש
=ניגודים=
* צבירה
* קיבוץ
* אסיפה
פָּזוּר
# שאינו מקובץ, מחולק במקומות רבים או על־פני שטח מסוים. (צורה נוספת מפוזר)
=צירופים=
* פזור דעת
שכינה
שְׁכִינָה
# כינוי להתגלות האל בעולם, וליסוד הנקבי שבאלוהות.
דד
דָּד
# אבר בלוטות החלב ביונקים.
# מקום השפיכה מהקנקן, הפיה.
=גיזרון=
*מילה מקראית. מצוייה בלשון חיתית בצורה: (tētan) בהגיית: טֶטָן-בהוראת חזה,שדיים,ציצי. פרסית: בהגית דָדָ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AF%D8%A7%D8%AF%D8%A7 دادا]) בהוראת: =אומנת.
=מילים נרדפות=
*שד
*עטין
*ציצי

קטגוריה:אנטומיה
דָּד
# אבר בלוטות החלב ביונקים.
# מקום השפיכה מהקנקן, הפיה.
=גיזרון=
*מילה מקראית. מצוייה בלשון חיתית בצורה: (tētan) בהגיית: טֶטָן-בהוראת חזה,שדיים,ציצי. פרסית: בהגית דָדָ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AF%D8%A7%D8%AF%D8%A7 دادا]) בהוראת: =אומנת.
=מילים נרדפות=
*שד
*עטין
*ציצי

קטגוריה:אנטומיה
דדה
דִּדָּה
# הוליך אדם או בעל חיים המתקשה בהליכה.
# הלך בקושי, בפסיעות קטנות כמעט נגרר.
#:* כל המדדה, אין מדדה יותר מחמשים אמה
=גיזרון=
נפוץ ב נמצא גם ב בשני מקומות אך הפירוש אינו מוסכם. א. ב. לדעת אבן עזרא משמעו לשון נענוע וכן דידוי שבמשנה.
=מילים נרדפות=
* נגרר
* נסחב
* נשרך נסרך
=גיזרון=
נפוץ ב נמצא גם ב בשני מקומות אך הפירוש אינו מוסכם. א. ב. לדעת אבן עזרא משמעו לשון נענוע וכן דידוי שבמשנה.
=מילים נרדפות=
* נגרר
* נסחב
* נשרך נסרך
הדדי
הֲדָדִי
# מתייחס או פועל בשווה לשני כיוונים.
#:* -"אני אוהב אותך" -"זה הדדי, גם אני אוהב אותך".
#:* ביחסינו עם הפלסטינים אין הדדיות,
=גיזרון=
* הָדָדֵי (כמו בביטוי תרתין דסתרי אהדדי -שנים שסותרים אחד את השני.מילה שמשמעה 'שניים כאחד' באה בצירופים 'כי הדדי' 'בי הדדי' 'להדדי' .'בהדי הדדי' תרגום מילולי הם ביחד עם שניהם.
* הלחם של הצירוף: 'הדא הדא' = עברית 'הזה הזה', בהוראת 'זה את זה' או 'זה לזה'<ref>הסבר [https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%94%D6%B2%D7%93%D6%B8%D7%93%D6%B5%D7%99?lang=he במילון יסטרוב]: ארמית "להדדי = הדא להדא", כלומר בעברית "זה לזה"</ref>: ארמית ‏דָּא‎ = עברית זוֹ<ref>למשל דָּא מִן דָּא 'זו מזו' בספר דניאל: </ref>, בחילופי ז־ד מהאות הפרוטו־שמית ḏ<ref>https://hebrew-academy.org.il/2016/05/02/%D7%9E%D7%90%D7%96%D7%A0%D7%99%D7%99%D7%9D-%D7%95%D7%90%D7%95%D7%96%D7%A0%D7%99%D7%99%D7%9D/</ref>, משום שהצליל הקדום ḏ בפרוטו-שמית השתלשל ל: ז בעברית, ד בארמית<ref>ראו בערך פרוטו-שמית.</ref>),
הֲדָדִי
# מתייחס או פועל בשווה לשני כיוונים.
#:* -"אני אוהב אותך" -"זה הדדי, גם אני אוהב אותך".
#:* ביחסינו עם הפלסטינים אין הדדיות,
=גיזרון=
* הָדָדֵי (כמו בביטוי תרתין דסתרי אהדדי -שנים שסותרים אחד את השני.מילה שמשמעה 'שניים כאחד' באה בצירופים 'כי הדדי' 'בי הדדי' 'להדדי' .'בהדי הדדי' תרגום מילולי הם ביחד עם שניהם.
* הלחם של הצירוף: 'הדא הדא' = עברית 'הזה הזה', בהוראת 'זה את זה' או 'זה לזה'<ref>הסבר [https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%94%D6%B2%D7%93%D6%B8%D7%93%D6%B5%D7%99?lang=he במילון יסטרוב]: ארמית "להדדי = הדא להדא", כלומר בעברית "זה לזה"</ref>: ארמית ‏דָּא‎ = עברית זוֹ<ref>למשל דָּא מִן דָּא 'זו מזו' בספר דניאל: </ref>, בחילופי ז־ד מהאות הפרוטו־שמית ḏ<ref>https://hebrew-academy.org.il/2016/05/02/%D7%9E%D7%90%D7%96%D7%A0%D7%99%D7%99%D7%9D-%D7%95%D7%90%D7%95%D7%96%D7%A0%D7%99%D7%99%D7%9D/</ref>, משום שהצליל הקדום ḏ בפרוטו-שמית השתלשל ל: ז בעברית, ד בארמית<ref>ראו בערך פרוטו-שמית.</ref>),
הדלה
הִדְלָה
# תמך ענפי צמח ביתדות, וכיוון בכך את גדילתו לכיוון מעלה.
=גיזרון=
מהשורש המקראי ד.ל.ה (דלה דלי) שמשמעו הגבהה, הרמה.
=נגזרות=
* מדלה
* דלית

קטגוריה:שם הקטגוריה
=גיזרון=
מהשורש המקראי ד.ל.ה (דלה דלי) שמשמעו הגבהה, הרמה.
=נגזרות=
* מדלה
* דלית

קטגוריה:שם הקטגוריה
ממלח
מְמֻלָּח
# שמעורב בו מלח.
# מעורבב, מרכיביו טחונים דק ומעורבים היטב.
# אדם חריף בעל חשיבה מעמיקה, כושר למידה.
=גיזרון=
* משמעות (1) ו(2) דיעות הפרשנים חלוקות בפירוש הפסוק הנ"ל. כך גם בפירוש המילה מַלָּח.
* משמעות (3) מופיעה בספרות העברית החדשה בהשראת תיבת 'מפולפל' הוותיקה.
=מילים נרדפות=
*מלוח (1)
*חריף (3)
*מְפֻלְפָּל (3)
=ראו גם=
*מתובל

<br><br><br><br>
מַמְלֵחַ
# כלי לפיזור מֶלַח שולחני.
=ראו גם=
* מפלפלת

קטגוריה:כלי מטבח
מְמֻלָּח
# שמעורב בו מלח.
# מעורבב, מרכיביו טחונים דק ומעורבים היטב.
# אדם חריף בעל חשיבה מעמיקה, כושר למידה.
=גיזרון=
* משמעות (1) ו(2) דיעות הפרשנים חלוקות בפירוש הפסוק הנ"ל. כך גם בפירוש המילה מַלָּח.
* משמעות (3) מופיעה בספרות העברית החדשה בהשראת תיבת 'מפולפל' הוותיקה.
=מילים נרדפות=
*מלוח (1)
*חריף (3)
*מְפֻלְפָּל (3)
=ראו גם=
*מתובל

<br><br><br><br>
מַמְלֵחַ
# כלי לפיזור מֶלַח שולחני.
=ראו גם=
* מפלפלת

קטגוריה:כלי מטבח
חתל
חִתֵּל
# עטף בחיתול, או בחותלות. 
# החליף טיטול לא נקי.
# (בלשון הדיבור) ניקה תינוק מצואתו, החליף את בגדים צואים.
=מילים נרדפות=
* עטף
* טיפל
חֻתָּל
# נעשתה בו פעולת החתלה, צורת הסביל של חיתל.
=סמוכין=====חִתֵּל
# עטף בחיתול, או בחותלות. 
# החליף טיטול לא נקי.
# (בלשון הדיבור) ניקה תינוק מצואתו, החליף את בגדים צואים.
=מילים נרדפות=
* עטף
* טיפל
חֻתָּל
# נעשתה בו פעולת החתלה, צורת הסביל של חיתל.
המלח
הֻמְלַח
# שניתן עליו מלח.
#:* המלצר הגיש את המאכלים כשעדין לא הומלחו.
#:* הבשר הומלח כבר ע"י עובדי הכשרות, ולכן אל תוסיפו מלח.
=ראו גם=
*ממולח
*ממלח
*מלחיה
=ראו גם=
*ממולח
*ממלח
*מלחיה
רחץ
רָחַץ
# ניקה במים ולעיתים אף בסבון.
=גיזרון=
* מקור הפועל במקרא. אוגריתית: כשיבוש תיבת 'דעצת' 𐎄𐎙𐎕𐎚 בהוראת מים טהורים.
=צירופים=
* יד רוחצת יד
* רחץ בנקיון כפיו
=נגזרות=
* מרחץ
* הרחצה
* רחצה
* רחיץ
=מילים נרדפות=
* הדיח
* שטף
* טבל הטביל
=ראו גם=
* הרחיץ
* התרחץ
* כיבס
רֻחַץ
וּבְמַיִם לֹא רֻחַצְתְּ לְמִשְׁעִי וְהָמְלֵחַ לֹא הֻמְלַחַתְּ
רְחַץ
# אחד מסימני ליל הסדר.
#:* קדש ורחץ כרפס יחץ
=גיזרון=
* מקור הפועל במקרא. אוגריתית: כשיבוש תיבת 'דעצת' 𐎄𐎙𐎕𐎚 בהוראת מים טהורים.
=צירופים=
* יד רוחצת יד
* רחץ בנקיון כפיו
=נגזרות=
* מרחץ
* הרחצה
* רחצה
* רחיץ
=מילים נרדפות=
* הדיח
* שטף
* טבל הטביל
=ראו גם=
* הרחיץ
* התרחץ
* כיבס
רֻחַץ
וּבְמַיִם לֹא רֻחַצְתְּ לְמִשְׁעִי וְהָמְלֵחַ לֹא הֻמְלַחַתְּ
רְחַץ
# אחד מסימני ליל הסדר.
#:* קדש ורחץ כרפס יחץ
בודד
בּוֹדֵד {{משני|א}}
# שיש רק אותו ואין בנוסף לו.
#:* הצמח מתאפיין בעלה בודד בכל ענף. 
#:* בקצה היער בית בודד עומד. 
#:* התחתנתי כדי לא להרגיש כל כך בודדה
#:* נטלי היא חיילת בודדת, והיא תערוך את הסדר בבית החייל עם עוד עשרות חיילים בודדים.
=צירופים=
* זאב בודד
* פרש בודד
* בודד ביציע
=מילים נרדפות=
* יחיד, יחידי
* גלמוד
* ערירי
=ניגודים=
* בצותא
* יחד, יחדיו
=ראו גם=
* עזוב
* נטוש
בּוֹדֵד {{משני|ב}}
# הפריד בין פריטים, הוציא פרט מקבוצה
#:* בתחנת המשטרה בודדו את החשוד, למניעת שיבוש הליכי חקירה. 
# יצר חייץ בין עצמים, מנע מגע ביניהם. ביצע בידוד
# עטף גוף למניעת השפעה מהסביבה.
=גיזרון=
כדרך הכפולים בבניין פיעל.
=נגזרות=
* בּוּדַד (צורת הסביל)
* בידוד
* מבודד
=מילים נרדפות=
* הפריד
* מידר
* חצץ(2,3)
=ניגודים=
* עירב
* הצמיד
בּוֹדֵד {{משני|א}}
# שיש רק אותו ואין בנוסף לו.
#:* הצמח מתאפיין בעלה בודד בכל ענף. 
#:* בקצה היער בית בודד עומד. 
#:* התחתנתי כדי לא להרגיש כל כך בודדה
#:* נטלי היא חיילת בודדת, והיא תערוך את הסדר בבית החייל עם עוד עשרות חיילים בודדים.
=צירופים=
* זאב בודד
* פרש בודד
* בודד ביציע
=מילים נרדפות=
* יחיד, יחידי
* גלמוד
* ערירי
=ניגודים=
* בצותא
* יחד, יחדיו
=ראו גם=
* עזוב
* נטוש
בּוֹדֵד {{משני|ב}}
# הפריד בין פריטים, הוציא פרט מקבוצה
#:* בתחנת המשטרה בודדו את החשוד, למניעת שיבוש הליכי חקירה. 
# יצר חייץ בין עצמים, מנע מגע ביניהם. ביצע בידוד
# עטף גוף למניעת השפעה מהסביבה.
=גיזרון=
כדרך הכפולים בבניין פיעל.
=נגזרות=
* בּוּדַד (צורת הסביל)
* בידוד
* מבודד
=מילים נרדפות=
* הפריד
* מידר
* חצץ(2,3)
=ניגודים=
* עירב
* הצמיד
בדד
בָּדָד
# לבד, מצבו של היחיד כשאינו בקרבת אחרים.
#:* .
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא.
* אכדית בַּדאדוּ badādu בהוראת "להתפזר לכל עבר"מושאל לערבית כשם עצם: בַּדִיֲ بادية בהוראת מדבר,נוודים . וכפועל בהגיית בָּעֻדָ [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A8%D8%B9%D8%AF بَعُدَ] . בהוראת להתרחק, יתכן קשר סמנטי לשמם של השבטים הפזורים במדבר הידועים בשמם הקיבוצי - "בדואים", ועל כך נאמר .
=נגזרות=
* בדד
* בדואי
=ניגודים=
* יחד
* יחדיו
=ראו גם=
* לחוד
* בנפרד
בְּדַד
# שם כנעני לזכר, בעת הקדומה.
#:* הדד בן בדד מלך ה
בַּדָּד
# עובד בבית הבד. 
#:* כדי חייו של בדד (רמב"ם תרומות יב)
=ראו גם=
*יוגב
*כורם
*יצהר
בָּדָד
# לבד, מצבו של היחיד כשאינו בקרבת אחרים.
#:* .
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא.
* אכדית בַּדאדוּ badādu בהוראת "להתפזר לכל עבר"מושאל לערבית כשם עצם: בַּדִיֲ بادية בהוראת מדבר,נוודים . וכפועל בהגיית בָּעֻדָ [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A8%D8%B9%D8%AF بَعُدَ] . בהוראת להתרחק, יתכן קשר סמנטי לשמם של השבטים הפזורים במדבר הידועים בשמם הקיבוצי - "בדואים", ועל כך נאמר .
=נגזרות=
* בדד
* בדואי
=ניגודים=
* יחד
* יחדיו
=ראו גם=
* לחוד
* בנפרד
בְּדַד
# שם כנעני לזכר, בעת הקדומה.
#:* הדד בן בדד מלך ה
בַּדָּד
# עובד בבית הבד. 
#:* כדי חייו של בדד (רמב"ם תרומות יב)
=ראו גם=
*יוגב
*כורם
*יצהר
חמק
חָמַק
# נמלט בהיחבא, נסתר ונעלם, עבר במהירות.
#:* הרשויות מיהרו לפרסם את תמונת העבריין ברבים כדי לא לאפשר לו לחמוק מהעונש המגיע לו.
#:* איך הזמן חמק מאיתנו, בלי שנשים לב.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. שורש שמופיע פעמיים בשיר השירים גם בחמוק, משמעו נתון לפרשנות לרוב הדיעות משמעו הסתר העלם.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* חמקן
* חמוקיים?
=מילים נרדפות=
* התחמק
* נחבא
* נעלם
=ניגודים=
* נגלָה
* הופיע
=ראו גם=
* התחמק
* חמקמק
=הערות שוליים=====חָמַק
# נמלט בהיחבא, נסתר ונעלם, עבר במהירות.
#:* הרשויות מיהרו לפרסם את תמונת העבריין ברבים כדי לא לאפשר לו לחמוק מהעונש המגיע לו.
#:* איך הזמן חמק מאיתנו, בלי שנשים לב.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא. שורש שמופיע פעמיים בשיר השירים גם בחמוק, משמעו נתון לפרשנות לרוב הדיעות משמעו הסתר העלם.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* חמקן
* חמוקיים?
=מילים נרדפות=
* התחמק
* נחבא
* נעלם
=ניגודים=
* נגלָה
* הופיע
=ראו גם=
* התחמק
* חמקמק
צידה
צֵידָה
# פעולת התפיסה של בעל חיים
#:* צידתו של הדוב היתה מלאכה קשה.
# מנת מזון ליוצא לדרך.
=גזרון=
# שורש צ־י־ד במשמעות תפיסת בעלי חיים מופיעה גם באכדית, ראה בערך ציד.
# תבניות המילה קימות בלשונות שמיות במשמעות ציד, ערבית: صَيْد סַיִ'ד; אכדית: צוֹדֵה - מנת מזון לדרך; סורית: ܙܘܘܕܐ זַוְדָא; ארמית: זַוְדָא [וממנו נגזר מזודה - תיק, שבמקור נועד לצידה, ראה שם בגיזרון].
=צירופים=
*צידה לדרך
=מילים נרדפות=
*אספקה (2)
*ציד
=תרגום=
# 
#
=סימוכין=
* [http://jewish_literature_heb_en.enacademic.com/95944/%D7%96%D7%95%D7%93%D7%90 זְוָדָא, צידה; מילון ספרות-יהודית].
=גזרון=
# שורש צ־י־ד במשמעות תפיסת בעלי חיים מופיעה גם באכדית, ראה בערך ציד.
# תבניות המילה קימות בלשונות שמיות במשמעות ציד, ערבית: صَيْد סַיִ'ד; אכדית: צוֹדֵה - מנת מזון לדרך; סורית: ܙܘܘܕܐ זַוְדָא; ארמית: זַוְדָא [וממנו נגזר מזודה - תיק, שבמקור נועד לצידה, ראה שם בגיזרון].
=צירופים=
*צידה לדרך
=מילים נרדפות=
*אספקה (2)
*ציד
=תרגום=
# 
#
=סימוכין=
* [http://jewish_literature_heb_en.enacademic.com/95944/%D7%96%D7%95%D7%93%D7%90 זְוָדָא, צידה; מילון ספרות-יהודית].
צדה
צָדָה
# ארב בכוונה להזיק.
# התכוון להזיק.
=גיזרון=
שורש מקראי, מלבד במקומות הנ"ל מופיע בשני מקומות נוספים כשם תואר צדיה. קרוב לשורש , שהצייד אורב לבעלי חיים ומתכוון להמיתם או לתפשם.
=מילים נרדפות=
*ארב (1)
*זמם (2)
*הזיד (2)
צָדָה
# ארב בכוונה להזיק.
# התכוון להזיק.
=גיזרון=
שורש מקראי, מלבד במקומות הנ"ל מופיע בשני מקומות נוספים כשם תואר צדיה. קרוב לשורש , שהצייד אורב לבעלי חיים ומתכוון להמיתם או לתפשם.
=מילים נרדפות=
*ארב (1)
*זמם (2)
*הזיד (2)
לבוד
לָבוּד
# מחובר, מאוחד, שחלקיו צמודים ומעורים זה בזה.
# רווח קטן שאינו נחשב כמפסיק רצף.
#:* כל פחות משלשה כלבוד דמי
=גיזרון=
* ⬅ מן המקרא ניבטים תהליכי עיור הולכים וגוברים שארעו במאות 7-9 לפנה"ס, תהליכים שרוששו את האכרים עובדי השדות בישובי הספר, והעשירו את בעלי האחוזות העירוניים ,(עפ"י הצעתו של פרופ' טור סיני) ניתן לתקן את הפסוק הנ"ל ,לבודכם בהוראת "מסתופפי-העיר".
לָבוּד
# מחובר, מאוחד, שחלקיו צמודים ומעורים זה בזה.
# רווח קטן שאינו נחשב כמפסיק רצף.
#:* כל פחות משלשה כלבוד דמי
=גיזרון=
* ⬅ מן המקרא ניבטים תהליכי עיור הולכים וגוברים שארעו במאות 7-9 לפנה"ס, תהליכים שרוששו את האכרים עובדי השדות בישובי הספר, והעשירו את בעלי האחוזות העירוניים ,(עפ"י הצעתו של פרופ' טור סיני) ניתן לתקן את הפסוק הנ"ל ,לבודכם בהוראת "מסתופפי-העיר".
שוחה
שׁוּחָה
# בור, חפירה באדמת מישור.
# בור חפור משוך לאורך, עשוי כמכשול להולך.
# תעלה שחופרים במלחמה המשמשת מחסה.
# * החיילים הסתתרו בשוחות שחפרו לכל אורך החזית.
=גיזרון=
* מפרשים משורש ש.ח.ת, השחתת הקרקע. בלשון חז"ל שיחין ומערות
=ראו גם=
* חפיר
* מלחמת חפירות
שׁוּחָה
# בור, חפירה באדמת מישור.
# בור חפור משוך לאורך, עשוי כמכשול להולך.
# תעלה שחופרים במלחמה המשמשת מחסה.
# * החיילים הסתתרו בשוחות שחפרו לכל אורך החזית.
=גיזרון=
* מפרשים משורש ש.ח.ת, השחתת הקרקע. בלשון חז"ל שיחין ומערות
=ראו גם=
* חפיר
* מלחמת חפירות
מרפסן איגרי
מְרַפְּסַן אִיגְרֵי מְרַפְּסֵי אִיגָרֵי
גם מְרַפּסִין גם אִיגְרָא
# מילולית - משברים גגות. (משברים הגג) נאמר על דיעות שאינן מובנות ו'קשות לעיכול'.
=מקור=
בבלי קידושין ביאור: אלו ההלכות שנאמרו בשמי אינן מובנות לשומעים וכאילו משברות את הגגות ולכן טעונות הסבר.
=ראו גם=
*רופס
*מרפס
*רפס
*איגרא
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=מקור=
בבלי קידושין ביאור: אלו ההלכות שנאמרו בשמי אינן מובנות לשומעים וכאילו משברות את הגגות ולכן טעונות הסבר.
=ראו גם=
*רופס
*מרפס
*רפס
*איגרא
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
אולם סמון
אוּלַם סִמּוּן
עובדים מכינים שבלונות באולם הסימון במספנת טיינסייד, אנגליה, 1943
# מבנה ארוך במספנה, שעל רצפתו שרטטו בקנה מידה אחד לאחד את חלקי הגוף השונים של אניה חדשה; על פי שרטוטים אלה הכינו שבלונות לחיתוך ולכיפוף קורות העצים או לוחות הפלדה מהם נבנתה האנייה.
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה
=מילים נרדפות=
* אולם התוויה
=תרגום=
קטגוריה:ימאות
=ראו גם=
*אולם ב
*סמון
=גיזרון=
* תרגום שאילה משפות אירופה
=מילים נרדפות=
* אולם התוויה
=תרגום=
קטגוריה:ימאות
=ראו גם=
*אולם ב
*סמון
רמז
רָמַז
# העביר מסר בתנועות וסימנים בלי לומר בפירוש.
=גיזרון=
* לשון חז"ל השורש . מוכר בביטוי "לֵיכָּא מִידִי דְּלָא רְמִיזָא בְּאוֹרַיְתָא" - אין דבר שלא רמוז בתורה (הביטוי מנוסח כך באחרונים ע"פ בבלי תענית ט ע"א).
=נגזרות=
* נרמז
* רמוז
* רמיזה
=מילים נרדפות=
* סִמֵּן
* אוֹתֵת
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: yponoó)
:: (תעתיק: ypainíssomai)
*ערבית: (תעתיק: לַמַּחַ)
::: (תעתיק: אִנְטַוָא)
*רוסית: (תעתיק: namekátʹ)
רמז
# העביר מסר לא מפורש
=גיזרון=
צורה חלופית לפועל הקל באותה משמעות
=נגזרות=
רימז
**מרומז
רֶמֶז
# סימן או גרוי תחושתי שאמור ליצור משמעות .
#:* החידה קשה מידי, אני צריך שתתן לי רמז בכדי שאגיע לפתרון.
#:* זה קרה בהפתעה, למרות שהוא פיזר המון רמזים לפני כן, אבל אף אחד לא קלט.
# אחת מדרכי ההסקה מן התורה
#:* אמנם אין זה הפְּשָׁט בכתוב, אך נלמד בדרך רמז.
=גיזרון=
* שורש ארמי מצוי בלשון חז"ל. מצוי במקרא גם בצורה היחידאית מסוכלת האותיות : ירזמון - .
=צירופים=
* רמזור
* כנוי רמז
* רמז מטרים
* רמז צץ
* רמז לבאות
=נגזרות=
*הרמז
*רמזור
=מילים נרדפות=
* רְמִיזָה
* סִמָּן
* אִתּוּת
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: ypainigmós)
::: (תעתיק: nýxi)
*ערבית: (תעתיק: תַלמִיח)
*רוסית: (תעתיק: podskázka) 
::: (תעתיק: namjók)
רָמַז
# העביר מסר בתנועות וסימנים בלי לומר בפירוש.
=גיזרון=
* לשון חז"ל השורש . מוכר בביטוי "לֵיכָּא מִידִי דְּלָא רְמִיזָא בְּאוֹרַיְתָא" - אין דבר שלא רמוז בתורה (הביטוי מנוסח כך באחרונים ע"פ בבלי תענית ט ע"א).
=נגזרות=
* נרמז
* רמוז
* רמיזה
=מילים נרדפות=
* סִמֵּן
* אוֹתֵת
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: yponoó)
:: (תעתיק: ypainíssomai)
*ערבית: (תעתיק: לַמַּחַ)
::: (תעתיק: אִנְטַוָא)
*רוסית: (תעתיק: namekátʹ)
רמז
# העביר מסר לא מפורש
=גיזרון=
צורה חלופית לפועל הקל באותה משמעות
=נגזרות=
רימז
**מרומז
רֶמֶז
# סימן או גרוי תחושתי שאמור ליצור משמעות .
#:* החידה קשה מידי, אני צריך שתתן לי רמז בכדי שאגיע לפתרון.
#:* זה קרה בהפתעה, למרות שהוא פיזר המון רמזים לפני כן, אבל אף אחד לא קלט.
# אחת מדרכי ההסקה מן התורה
#:* אמנם אין זה הפְּשָׁט בכתוב, אך נלמד בדרך רמז.
=גיזרון=
* שורש ארמי מצוי בלשון חז"ל. מצוי במקרא גם בצורה היחידאית מסוכלת האותיות : ירזמון - .
=צירופים=
* רמזור
* כנוי רמז
* רמז מטרים
* רמז צץ
* רמז לבאות
=נגזרות=
*הרמז
*רמזור
=מילים נרדפות=
* רְמִיזָה
* סִמָּן
* אִתּוּת
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: ypainigmós)
::: (תעתיק: nýxi)
*ערבית: (תעתיק: תַלמִיח)
*רוסית: (תעתיק: podskázka) 
::: (תעתיק: namjók)
דרוך
דָּרוּךְ
# שנדרך, שהופעל עליו לחץ ברגלי אדם.
#:* ענבים הדרוכים בגת.
# מתוח בכוח, מיתר קשת וכדומה, המוכן לשחרור.
# כלי נשק מוכן להפעלה. כשהקליע בבית הבליעה. 
#:* יצאנו לסיור כשהנשק דרוך ונצור.
# מוכן לפעולה, קשוב, מרוכז.
#:* הוא המתין דרוך בפינת הרחוב, עיניו סורקות את האפלה.
=גיזרון=
# בינוני פעול מן דָּרַך.
# ע"פ הנוהג למתוח את מיתר הקשת בחוזקה ברגל. (מצודות ישעיהו שם). המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוקים לעיל.
=צירופים=
* בטון דרוך
=נגזרות=
* דריכות
* נדרך
=מילים נרדפות=
* רמוס (1)
* מעוך
* מתוח (3,2)
* לחוץ
=ניגודים=
* משוחרר (2,3)
* משוחרר (2,3)
* שאנן (3)
=תרגום=
*אנגלית: (1)
=גיזרון=
# בינוני פעול מן דָּרַך.
# ע"פ הנוהג למתוח את מיתר הקשת בחוזקה ברגל. (מצודות ישעיהו שם). המילה מופיעה פעמיים בלבד במקרא, בפסוקים לעיל.
=צירופים=
* בטון דרוך
=נגזרות=
* דריכות
* נדרך
=מילים נרדפות=
* רמוס (1)
* מעוך
* מתוח (3,2)
* לחוץ
=ניגודים=
* משוחרר (2,3)
* משוחרר (2,3)
* שאנן (3)
=תרגום=
*אנגלית: (1)
בית הבליעה
בֵּית הַבְּלִיעָה
# הלוע הפנימי, המקום שבו האוכל נבלע איזור המקום שכבר אי אפשר לפלוט. 
# בית הקיבול לכדור בכלי נשק, בשלב שלפני הירי.
=ראו גם=
*בית
*בליעה
*
קטגוריה:ביטויים
=ראו גם=
*בית
*בליעה
*
קטגוריה:ביטויים
שוע
שׁוּעַ
# סיב שמחובר היטב לחברו, ביצירת אריג
#:* .
# מוחלק, ששטח הפנים חלק.
=גיזרון=
שורש ארמי. שוע הוא יצירת הלבדים. החיבור של הסיבים נעשה ע"י כבישה והחלקה
=מילים נרדפות=
* טוּחַ(3)
שׁוּעַ
# שם כנעני קדום, לזכר.
=צירופים=
* בת שבע ()
שׁוֹעַ
# איש חשוב התורם מהונו לטובת הציבור, הרחב.
=צירופים=
* שועי ארץ
=מילים נרדפות=
* נדבן
* פרנס
* שר
=ניגודים=
* כילי
* קמצן
=ראו גם=
* שעה (ב')
שִׁוֵּעַ גם שִׁוַּע
# צעק בכאבו.
=מידע נוסף=
פעמים בתנ"ך מובאת המילה בצורת שם הפועל שׁוּעַ. אך בדרך כלל שַׁוְעָה
=ראו גם=
*משוע (תואר סלנג <!---כמו בזבוז משווע--->)
=גיזרון=
שורש ארמי. שוע הוא יצירת הלבדים. החיבור של הסיבים נעשה ע"י כבישה והחלקה
=מילים נרדפות=
* טוּחַ(3)
שׁוּעַ
# שם כנעני קדום, לזכר.
=צירופים=
* בת שבע ()
שׁוֹעַ
# איש חשוב התורם מהונו לטובת הציבור, הרחב.
=צירופים=
* שועי ארץ
=מילים נרדפות=
* נדבן
* פרנס
* שר
=ניגודים=
* כילי
* קמצן
=ראו גם=
* שעה (ב')
שִׁוֵּעַ גם שִׁוַּע
# צעק בכאבו.
=מידע נוסף=
פעמים בתנ"ך מובאת המילה בצורת שם הפועל שׁוּעַ. אך בדרך כלל שַׁוְעָה
=ראו גם=
*משוע (תואר סלנג <!---כמו בזבוז משווע--->)
סיב
סִיב
# כעין חוט או שערה דקה, על צמחים וכדו'.
# חוטים שיוצאים מהאריגה, החומר החוטי שאינו מעובד.
=צירופים=
* סיב אופטי
* סיבים תזונתיים
=מילים נרדפות=
* חוט
* זיף
* יבולות(2)
=צירופים=
* סיב אופטי
* סיבים תזונתיים
=מילים נרדפות=
* חוט
* זיף
* יבולות(2)
חלק
חֵלֶק
# שאינו שלם, אחד ממרכיבי השלם. מה שמתקבל מחיתוך השלם.
# (עם שיוך) מה ששייך ל־, חלקי חלקו
# משפחה בשבט מנשה
=צירופים=
*חלק ונחלה
*שמח בחלקו
=נגזרות=
* חלקה
* חלקיק
* חֶלְקָה
* מחלקה
* חלקי
* חלקית
=מידע נוסף=
*הצורה חֵלֶק לפעמים במובן חָלָק
חָלָק
# שמקדם החיכוך שלו נמוך, והתנועה על פניו קלה וזורמת.
# שגופו, או איבר מאברי־גופו למעט הראש, אינו מכוסה בשיער.
=צירופים=
*דברי חלקות
*חד וחלק
*חלק לשון
=ניגודים=
*גס (1)
*מחוספס (1)
*גבשושי (1)
*שעיר (2)
חָלַק
# החיכוך שלו קטן.
# נתן כמות מן השלל.
# לא הסכים.
=תרגום=
*אנגלית: (2)
*אנגלית: (3)
חִלֵּק
# חתך את השלם לחלקים. או הפריד בגבול בין שני שטחים.
# פיזר לנמענים שונים, למקומות שונים.
# הציג והמחיש הבדל בין שני נושאים.
#:* הסתירה בדברי הרמב"ם נראה שיש לחלק בין הדינים.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* חילוק 
* חלוקה 
* חֻלַּק (צורת הסביל)
=מילים נרדפות=
* חָלַק
* פיצל
ראו גם
* חל"ק
=צירופים=
*חלק ונחלה
*שמח בחלקו
=נגזרות=
* חלקה
* חלקיק
* חֶלְקָה
* מחלקה
* חלקי
* חלקית
=מידע נוסף=
*הצורה חֵלֶק לפעמים במובן חָלָק
חָלָק
# שמקדם החיכוך שלו נמוך, והתנועה על פניו קלה וזורמת.
# שגופו, או איבר מאברי־גופו למעט הראש, אינו מכוסה בשיער.
=צירופים=
*דברי חלקות
*חד וחלק
*חלק לשון
=ניגודים=
*גס (1)
*מחוספס (1)
*גבשושי (1)
*שעיר (2)
חָלַק
# החיכוך שלו קטן.
# נתן כמות מן השלל.
# לא הסכים.
=תרגום=
*אנגלית: (2)
*אנגלית: (3)
חִלֵּק
# חתך את השלם לחלקים. או הפריד בגבול בין שני שטחים.
# פיזר לנמענים שונים, למקומות שונים.
# הציג והמחיש הבדל בין שני נושאים.
#:* הסתירה בדברי הרמב"ם נראה שיש לחלק בין הדינים.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* חילוק 
* חלוקה 
* חֻלַּק (צורת הסביל)
=מילים נרדפות=
* חָלַק
* פיצל
התעבות
הִתְעַבּוּת
# תהליך שבו חומר הופך ממצב גזי (אדים) לנוזל. בדר"כ התקררות.
# ההפכות דבר דק לעבה.
=גיזרון=
1.הפועל התעבה. מן עבים -עננים.
=תרגום=
* ספרדית: (הגייה אס-פ-שָמֶנְ-טו)
=ראו גם=
* התכה
* המסה
=גיזרון=
1.הפועל התעבה. מן עבים -עננים.
=תרגום=
* ספרדית: (הגייה אס-פ-שָמֶנְ-טו)
=ראו גם=
* התכה
* המסה
חרבה
חָרָבָה
# אדמה יבשה, קרקע שאינה מכוסה במים.
=גיזרון=
* מן ח־ר־ב, חָרֵב - יבש.
חָרְבָּה או חֻרְבָּה
# שרידי מקום ישוב שנהרס.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות, למשל ערבית: . בניגוד לאטימולוגיה העממית, אין קשר למילה חֶרֶב, שכן בה ישנה ה־ח' השנייה.
=מילים נרדפות=
*הריסות
*עי
=ראו גם=
*ארימון

קטגוריה:ארכאולוגיה
=גיזרון=
* מן ח־ר־ב, חָרֵב - יבש.
חָרְבָּה או חֻרְבָּה
# שרידי מקום ישוב שנהרס.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות, למשל ערבית: . בניגוד לאטימולוגיה העממית, אין קשר למילה חֶרֶב, שכן בה ישנה ה־ח' השנייה.
=מילים נרדפות=
*הריסות
*עי
=ראו גם=
*ארימון

קטגוריה:ארכאולוגיה
שבח
שֶׁבַח (גם שְׁבָח)
# ציון המעלות, אמירת טובות.
# עליה בשווי.
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה (או הצרף).
=צירופים=
*ציון לשבח (צל"ש)
*מס שבח
=מילים נרדפות=
* מחמאה (1)
* הלל
* עודף (2)
=ניגודים=
* גנאי
* נאצה
* קלס
=תרגום=
*#
*#
* אנגלית: (1); (2)
שִׁבֵּחַ
#
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור הפועל.
=נגזרות=
* שֻׁבַּח (צורת הסביל)
**משובח
=מילים נרדפות=
* הילל
* פֵּאֵר
* רומם
* קילס
* החמיא
=ניגודים=
* ביזה
* קילל
* קנטר
* גידף
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה (או הצרף).
=צירופים=
*ציון לשבח (צל"ש)
*מס שבח
=מילים נרדפות=
* מחמאה (1)
* הלל
* עודף (2)
=ניגודים=
* גנאי
* נאצה
* קלס
=תרגום=
*#
*#
* אנגלית: (1); (2)
שִׁבֵּחַ
#
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור הפועל.
=נגזרות=
* שֻׁבַּח (צורת הסביל)
**משובח
=מילים נרדפות=
* הילל
* פֵּאֵר
* רומם
* קילס
* החמיא
=ניגודים=
* ביזה
* קילל
* קנטר
* גידף
השביח
הִשְׁבִּיחַ {{משני|א}}
# הוסיף יתרון ומעלה לדבר, הוסיף בערכו או באיכותו.
#:*.
=גיזרון=
* שורש ש־ב־ח במקרא מגיע בדר"כ בבנין פיעל (ולפעמים בבנין התפעל) בהוראת: קילס, הילל. משם הורחבה בלשון חז"ל גם להוראת שיפור והעלאת האיכות.
=מילים נרדפות=
* שיפר
* עיטר
הִשְׁבִּיחַ {{משני|ב}}
# הרגיע, השקיט סערה.
=גיזרון=
מילה יחידאית במקרא. מופיע במקרא בהוראה זו גם בבנין פיעל, ראו שיבח. יש שפירשו לשון 'משפיל'.
=מילים נרדפות=
* הנמיך
* הרגיע
=ניגודים=
* הסעיר
* התסיס
* הגעיש
=גיזרון=
* שורש ש־ב־ח במקרא מגיע בדר"כ בבנין פיעל (ולפעמים בבנין התפעל) בהוראת: קילס, הילל. משם הורחבה בלשון חז"ל גם להוראת שיפור והעלאת האיכות.
=מילים נרדפות=
* שיפר
* עיטר
הִשְׁבִּיחַ {{משני|ב}}
# הרגיע, השקיט סערה.
=גיזרון=
מילה יחידאית במקרא. מופיע במקרא בהוראה זו גם בבנין פיעל, ראו שיבח. יש שפירשו לשון 'משפיל'.
=מילים נרדפות=
* הנמיך
* הרגיע
=ניגודים=
* הסעיר
* התסיס
* הגעיש
ספינת משמר החופים
סְפִינַת מִשְׁמַר הַחוֹפִים
# ספינה לשיטור ולפעולות הצלה במימי החופים ובמים הפנימיים של מדינה.
=גיזרון=
* coast guard boat ושפות אירופיות נוספות.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: סְפִינַת מִשְׁמַר הַחוֹף (coastguard vessel)
=ראו גם=
* משמר החופים
* ספינת משמר
* אוניית משמר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:כלי שיט
=גיזרון=
* coast guard boat ושפות אירופיות נוספות.
* ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: סְפִינַת מִשְׁמַר הַחוֹף (coastguard vessel)
=ראו גם=
* משמר החופים
* ספינת משמר
* אוניית משמר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:כלי שיט
תקבלת
תִּקְבֹּלֶת
#אמצעי ספרותי הרווח במיוחד בשירה המקראית, הכולל שתי צלעות המביעות רעיון זהה בעזרת צמדי מילים.
=צירופים=
*תקבולת כיאסטית
*תקבלת משלימה
*תקבולת ניגודית
*תקבולת נרדפת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תנ"ך
קטגוריה:ספרות
=צירופים=
*תקבולת כיאסטית
*תקבלת משלימה
*תקבולת ניגודית
*תקבולת נרדפת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תנ"ך
קטגוריה:ספרות
סרג
סָרַג
# יצר יריעה או בגד, בדרך של קליעת חוטים וקשירתם זה בזה.
#:* סבתא סרגה לי סוודר נעים.
=גיזרון=
*השורש ס.ר.ג בלשון חז"ל מורה על גוף עשוי רווחים (סורג, סירוגין), בלשונם קליעת חבלים למיטה, היתה נקראת סריגה, כיום גם אריגת בד מחוטים דקים נקראת סריגה.
=צירופים=
* כפה סרוגה
* סבתא סורגת
=נגזרות =
* סריג
* סריגה
=ניגודים=
* פרם
* פצע (לשון חז"ל)
=ראו גם=
*השתרג
*מסרגה
*תפר
סָרַג
# יצר יריעה או בגד, בדרך של קליעת חוטים וקשירתם זה בזה.
#:* סבתא סרגה לי סוודר נעים.
=גיזרון=
*השורש ס.ר.ג בלשון חז"ל מורה על גוף עשוי רווחים (סורג, סירוגין), בלשונם קליעת חבלים למיטה, היתה נקראת סריגה, כיום גם אריגת בד מחוטים דקים נקראת סריגה.
=צירופים=
* כפה סרוגה
* סבתא סורגת
=נגזרות =
* סריג
* סריגה
=ניגודים=
* פרם
* פצע (לשון חז"ל)
=ראו גם=
*השתרג
*מסרגה
*תפר
הסחה
הַסָּחָה
# הסרה, הטיית דבר ממקומו אל מקום אחר.
#:* השתדל להיות מרוכז וקשוב בשיעור, המנע מכל הסחה של המחשבה.
=גיזרון=
* בלשון חז"ל. (בדר"כ בצירוף) מן הסיח הסחה השורש גם בתנ"ך נסח . 
* השורש קרוב לשורש הזחה במקרא משמעו הסרה מן המקום.(רמב"ן שמות כח)
=צירופים=
* הסחת דעת
* הסחה לאדום
=מידע נוסף=
משמעותו המדוייקת של השורש הוא סילוק (פירוק, עקירה-בלשון הפרשנים). הביטוי בחז"ל הסחת דעת מתאים. הביטוי המחודש הסחה לאדום אינו מדויק והיה נכון יותר הסטה לאדום.
=ראו גם=
*הֵסֵחַ
*הסיח
=גיזרון=
* בלשון חז"ל. (בדר"כ בצירוף) מן הסיח הסחה השורש גם בתנ"ך נסח . 
* השורש קרוב לשורש הזחה במקרא משמעו הסרה מן המקום.(רמב"ן שמות כח)
=צירופים=
* הסחת דעת
* הסחה לאדום
=מידע נוסף=
משמעותו המדוייקת של השורש הוא סילוק (פירוק, עקירה-בלשון הפרשנים). הביטוי בחז"ל הסחת דעת מתאים. הביטוי המחודש הסחה לאדום אינו מדויק והיה נכון יותר הסטה לאדום.
=ראו גם=
*הֵסֵחַ
*הסיח
סרוגין
סֵרוּגִין
# דבר שנעשה ברווחים והפסקות.
#:* נטילת ידים שלש פעמים לסירוגין
=גיזרון=
* ריבוי לשם הפעולה סירוג (כמו סירוגים) מצוי בלשון חז"ל ריבוי לדבר שאין בו ריבוי כמו מים מימות.
=ראו גם=
*חליפות

קטגוריה:תואר־הפועל
=גיזרון=
* ריבוי לשם הפעולה סירוג (כמו סירוגים) מצוי בלשון חז"ל ריבוי לדבר שאין בו ריבוי כמו מים מימות.
=ראו גם=
*חליפות

קטגוריה:תואר־הפועל
הזחה
הֲזָחָה
# הסטת השורה הראשונה המתחילה פסקה חדשה,לכיוון שמאל או ימין.
# הסרה, ניתוק של דבר ממקומו.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הזיח.
* שורש מקראי, חולק שדה סמנטי עם הפועל הערבי "זחא" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B2%D8%A7%D8%AD زاح] בהוראת - לגרש, להפטר, להסיר . השוו, . המדקדק והמילונאי הקראי אבו אל-פרג' הארון, מצטט ללא ציון מקורו, כי "החי"ת בצורת 'יִזַח' היא תמורת עי"ן, וגזר את המשמעות מן .
=נגזרות=
* זחיחות
* זָחִיח
*זְחִיחַ .
=צירופים=
* זחה דעתו
* היזח דעת
=מילים נרדפות=
* הסחה
* הסטה
* הסרה (2)
=ניגודים=
* הצבה
* קיבוע
=הערות שוליים=
קטגוריה:דפוס
הֲזָחָה
# הסטת השורה הראשונה המתחילה פסקה חדשה,לכיוון שמאל או ימין.
# הסרה, ניתוק של דבר ממקומו.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הזיח.
* שורש מקראי, חולק שדה סמנטי עם הפועל הערבי "זחא" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B2%D8%A7%D8%AD زاح] בהוראת - לגרש, להפטר, להסיר . השוו, . המדקדק והמילונאי הקראי אבו אל-פרג' הארון, מצטט ללא ציון מקורו, כי "החי"ת בצורת 'יִזַח' היא תמורת עי"ן, וגזר את המשמעות מן .
=נגזרות=
* זחיחות
* זָחִיח
*זְחִיחַ .
=צירופים=
* זחה דעתו
* היזח דעת
=מילים נרדפות=
* הסחה
* הסטה
* הסרה (2)
=ניגודים=
* הצבה
* קיבוע
=הערות שוליים=
קטגוריה:דפוס
טפחות
טְפָחוֹת
# דבר מדוד וקצוב.
=גיזרון=
מן טפח מידה קטנה.
טְפָחוֹת
# האבנים העליונות בבנין. ראשי העמודים התומכים את הגג.
=גיזרון=
* לשון רבים של טפח. השם נקבע משום שגודלן של האבנים בזמני קדם היה קטן כטפח.
* שאול מן מצרית הכתובה בכתב חרטומים בכתובת המתוארכת לתקופת השושלת ה-18 במצרים , בהגיית טֶפְּ-חוֹת (Tp-ḥwt) בהוראת גג הארמון
=נגזרים=
* מהמסד ועד הטפחות
=ניגודים=
* יסוד
* מסד
* רצפה
=ראו גם=
* אמות הספים
* טפוח
=הערות שוליים=====טְפָחוֹת
# דבר מדוד וקצוב.
=גיזרון=
מן טפח מידה קטנה.
טְפָחוֹת
# האבנים העליונות בבנין. ראשי העמודים התומכים את הגג.
=גיזרון=
* לשון רבים של טפח. השם נקבע משום שגודלן של האבנים בזמני קדם היה קטן כטפח.
* שאול מן מצרית הכתובה בכתב חרטומים בכתובת המתוארכת לתקופת השושלת ה-18 במצרים , בהגיית טֶפְּ-חוֹת (Tp-ḥwt) בהוראת גג הארמון
=נגזרים=
* מהמסד ועד הטפחות
=ניגודים=
* יסוד
* מסד
* רצפה
=ראו גם=
* אמות הספים
* טפוח
מהמסד ועד הטפחות
מֵהַמַּסָּד וְעַד הַטְּפָחוֹת
או מִמַּסָּד עַד הַטְּפָחוֹת
# ביטוי שמשמעו "מהתחלה עד לסיום" או "עבודה מושלמת".
#:* הייתי שותף בהקמת המשרד מהמסד ועד הטפחות.
#:* עשינו פה עבודה יסודית, עשינו שיפורים מהמסד ועד הטפחות.
#:* העמותה הזאת נגועה בשחיתות מהמסד ועד הטפחות.
#:*צבעתי את הבית מהמסד ועד הטפחות.
= ביטויים קרובים =
* מכף רגל ועד ראש
* מחוט ועד שרוך נעל
* מא' ועד ת'
* מקצה לקצה
=ראו גם=
* טפחות
* יסוד
* טפח

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
מֵהַמַּסָּד וְעַד הַטְּפָחוֹת
או מִמַּסָּד עַד הַטְּפָחוֹת
# ביטוי שמשמעו "מהתחלה עד לסיום" או "עבודה מושלמת".
#:* הייתי שותף בהקמת המשרד מהמסד ועד הטפחות.
#:* עשינו פה עבודה יסודית, עשינו שיפורים מהמסד ועד הטפחות.
#:* העמותה הזאת נגועה בשחיתות מהמסד ועד הטפחות.
#:*צבעתי את הבית מהמסד ועד הטפחות.
= ביטויים קרובים =
* מכף רגל ועד ראש
* מחוט ועד שרוך נעל
* מא' ועד ת'
* מקצה לקצה
=ראו גם=
* טפחות
* יסוד
* טפח

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
מחספס
מְחֻסְפָּס
# חשוף ומגולה.
# (בלשון ימינו) גוף ששטח פניו אינו אחיד, אינו שווה, בעל שקעים ובליטות קטנים.
# אדם שאופיו אינו עדין, שאינו רגיש.
=גיזרון=
*שורש מרובע: ח-ס-פ-ס, גזרת פעלעל של ח-ס-ף נוצר מן חספסף במשמעות - "בגסות", להשקל בצורה גסה או לא מדויקת, קשור כנראה למילה הארמית "חֲסַף" = חימר חרס. 
*מופע יחידני בפסוק הנ"ל. משמעותו אינה ברורה.הדעה הרווחת שקרוב אל חשוף.
=פרשנים מפרשים=
*1:בהוראת 'גלוי', ומשורש ח.ש.ף בחילוף שֹ' -ס'(אונקלוס) 2. עגול (אבן עזרא). 3.מכוסה לשון חפיסה (רש"י). 4. מפוזר (רשב"ם) 5. במדרשים הסבירו את המילה בדרך נוטריקון נימוח על פס היד ועוד.
=מילים נרדפות=
* חשוף (1)
* גס (3)
* גבשושי (2)
=תרגומים ל(2)=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*שורש מרובע: ח-ס-פ-ס, גזרת פעלעל של ח-ס-ף נוצר מן חספסף במשמעות - "בגסות", להשקל בצורה גסה או לא מדויקת, קשור כנראה למילה הארמית "חֲסַף" = חימר חרס. 
*מופע יחידני בפסוק הנ"ל. משמעותו אינה ברורה.הדעה הרווחת שקרוב אל חשוף.
=פרשנים מפרשים=
*1:בהוראת 'גלוי', ומשורש ח.ש.ף בחילוף שֹ' -ס'(אונקלוס) 2. עגול (אבן עזרא). 3.מכוסה לשון חפיסה (רש"י). 4. מפוזר (רשב"ם) 5. במדרשים הסבירו את המילה בדרך נוטריקון נימוח על פס היד ועוד.
=מילים נרדפות=
* חשוף (1)
* גס (3)
* גבשושי (2)
=תרגומים ל(2)=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מופת
מוֹפֵת
# סימן חזק וברור, התרחשות שמוכיחה ענין מעל לכל ספק.
# התרחשות פלאית, היוצאת מגדר הטבע.
#:* האדמו"ר הזה עושה הרבה מופתים.
# דבר מופלא וחריג, המשמש דוגמא לחיקוי.
#:* התנהגותו היתה למופת.
=גיזרון=
*מילה מקראית. בדרך כלל המופת הוא סימן החורג מדרך הטבע (מלבי"ם)
=צירופים=
* איש מופת
* יצירת מופת
=נגזרות=
* מופתי
* למופת
=מילים נרדפות=
* אות(1)
* סימן
* הוכחה ראָיָה
* נֵס(2)
* דוגמא(3)
=תרגום=
* צ'כית: , , , ,
* אנגלית: (1)
* אנגלית: , (3)
=גיזרון=
*מילה מקראית. בדרך כלל המופת הוא סימן החורג מדרך הטבע (מלבי"ם)
=צירופים=
* איש מופת
* יצירת מופת
=נגזרות=
* מופתי
* למופת
=מילים נרדפות=
* אות(1)
* סימן
* הוכחה ראָיָה
* נֵס(2)
* דוגמא(3)
=תרגום=
* צ'כית: , , , ,
* אנגלית: (1)
* אנגלית: , (3)
נמוח
נִמּוֹחַ
# חומר מוצק שנעשה נוזלי, התרכך, במעיכה או בחימום.
#:* .
=גיזרון=
*לשון חז"ל משורש מקראי. ראה גם מחה
=מילים נרדפות=
* נמחה
* נמס
* נמוג
* התרסק
=גיזרון=
*לשון חז"ל משורש מקראי. ראה גם מחה
=מילים נרדפות=
* נמחה
* נמס
* נמוג
* התרסק
פטום
פִּטּוּם
# השבחה והשמנה של בעל חיים, בהגדלת כמות אכילתו.
# יצירת בושם, כתישת בשמים ועירובם זה בזה, או עם נוזלים.
=גיזרון=
* שתי המשמעויות בלשון חז"ל. ב"כל־בו" כתב שאין שתי המשמעויות קשורות (הובא בב"י או"ח קלג)
=צירופים=
* פיטום הקטורת
=מילים נרדפות=
* האבסה(1)
=ניגודים=
* הרעבה(2)
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=גיזרון=
* שתי המשמעויות בלשון חז"ל. ב"כל־בו" כתב שאין שתי המשמעויות קשורות (הובא בב"י או"ח קלג)
=צירופים=
* פיטום הקטורת
=מילים נרדפות=
* האבסה(1)
=ניגודים=
* הרעבה(2)
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
פטם
פִּטָּם
# החלק העליון בפרי האתרוג
# הגבעול העצי הגדל בראש האתרוג. (גם שושנתא)
=גיזרון=
קיצור לשון נהוגה כיום, מן פטמה בלשון חז"ל.
פִּטָּם
או פִּטָּס

# כלי גדול עשוי חרס.
פִִּטֵּם
# האכיל בעל חיים בכמות גדולה של אוכל, השמינו והשביחו.

# הכין מרקחת בשמים, טחן בשמים ועירבם עם שמן וכדומה.
# (לשון האחרונים) הכניס ריח או טעם חזק במאכל.
=גיזרון=
השורש פ־ט־ם בלשון חז"ל לשתי המשמעויות. בספר הכל בו (הובא בב"י או"ח) כתב שאינן שוות.
=נגזרות=
*פיטום
*פֻּטַּם (צורת הסביל)
**מפוטם
=מילים נרדפות=
* האביס(1)
* רקח(2)
=ניגודים=
* הרעיב(1)
פַּטָּם
# שעוסק בפיטום בעלי חיים.
#:* |
# בעל חיים מפוטם.
=גיזרון=
קיצור לשון נהוגה כיום, מן פטמה בלשון חז"ל.
פִּטָּם
או פִּטָּס

# כלי גדול עשוי חרס.
פִִּטֵּם
# האכיל בעל חיים בכמות גדולה של אוכל, השמינו והשביחו.

# הכין מרקחת בשמים, טחן בשמים ועירבם עם שמן וכדומה.
# (לשון האחרונים) הכניס ריח או טעם חזק במאכל.
=גיזרון=
השורש פ־ט־ם בלשון חז"ל לשתי המשמעויות. בספר הכל בו (הובא בב"י או"ח) כתב שאינן שוות.
=נגזרות=
*פיטום
*פֻּטַּם (צורת הסביל)
**מפוטם
=מילים נרדפות=
* האביס(1)
* רקח(2)
=ניגודים=
* הרעיב(1)
פַּטָּם
# שעוסק בפיטום בעלי חיים.
#:* |
# בעל חיים מפוטם.
מריא
מְרִיא
# בקר שָׁמֵן ומפוטם.
=גיזרון=
* ערבית בהגיית מריא ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%85%D8%B1%D9%8A%D8%A1 مَرِيء]) בהוראת 'מקום מעבר המזון בגוף', או בקיצור- וושט. בעברית שורש מ־ר־א משמש בהוראת: פיטום, הלעטה, מצוי בלשון חז"ל (המריא). יש מפרשים המוצאים כן כבר במקרא: . יש המחברים לשורש ב־ר־א בהוראה דומה (כגון במילה בריא).
* יש מילה מקבילה באכדית: - שמן, מפוטם. וכן באוגריתית: 𐎎𐎗𐎜 (mrủ). קרוב גם לארמית: אִמָּר.
=מידע נוסף=
* שתי המשמעויות למריא נתונות למחלוקת פרשנית בעלת משמעות הלכתית. שמהפסוק בישעיה מוכח שה"מריא" כשר לקרבן, וממילא דינו כבהמה שחלבו אסור באכילה. לדעת רס"ג המריא הוא ה- - תאו. רה"ג לעומת זאת סבור ש"מריא" הוא שור מפוטם (כדברי התרגום), ואילו התאו דינו כחיה והוא פסול לקרבן וחלבו מותר באכילה. במהלך הדורות פוסקים שונים צידדו לכאן או לכאן.
=ראו גם=
*עתוד
*כוי
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים בעלות משמעות משוערת
=גיזרון=
* ערבית בהגיית מריא ([https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%85%D8%B1%D9%8A%D8%A1 مَرِيء]) בהוראת 'מקום מעבר המזון בגוף', או בקיצור- וושט. בעברית שורש מ־ר־א משמש בהוראת: פיטום, הלעטה, מצוי בלשון חז"ל (המריא). יש מפרשים המוצאים כן כבר במקרא: . יש המחברים לשורש ב־ר־א בהוראה דומה (כגון במילה בריא).
* יש מילה מקבילה באכדית: - שמן, מפוטם. וכן באוגריתית: 𐎎𐎗𐎜 (mrủ). קרוב גם לארמית: אִמָּר.
=מידע נוסף=
* שתי המשמעויות למריא נתונות למחלוקת פרשנית בעלת משמעות הלכתית. שמהפסוק בישעיה מוכח שה"מריא" כשר לקרבן, וממילא דינו כבהמה שחלבו אסור באכילה. לדעת רס"ג המריא הוא ה- - תאו. רה"ג לעומת זאת סבור ש"מריא" הוא שור מפוטם (כדברי התרגום), ואילו התאו דינו כחיה והוא פסול לקרבן וחלבו מותר באכילה. במהלך הדורות פוסקים שונים צידדו לכאן או לכאן.
=ראו גם=
*עתוד
*כוי
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים בעלות משמעות משוערת
שריג
שָֹרִיג
# ענף של הגפן. 
# צומח ארוך ומסועף.
=גזרון=
* מקבילות בשפות אחרות: השוו ערבית "מסוכלת" "שג'ר", شجر - עץ (לפני גייסות מוחמד, "אשרה"-"שג'רה", ר"ל -עץ פולחני)
=מילים נרדפות=
* ענף
* בד
* זמורה
* פרכיל
* קנוקנת
=מידע נוסף=
* לפי דעת יחיד של ה'מצודות' (יואל א) שריג הוא ענב

קטגוריה:הגפן
=גזרון=
* מקבילות בשפות אחרות: השוו ערבית "מסוכלת" "שג'ר", شجر - עץ (לפני גייסות מוחמד, "אשרה"-"שג'רה", ר"ל -עץ פולחני)
=מילים נרדפות=
* ענף
* בד
* זמורה
* פרכיל
* קנוקנת
=מידע נוסף=
* לפי דעת יחיד של ה'מצודות' (יואל א) שריג הוא ענב

קטגוריה:הגפן
מתמיד
מַתְמִיד
# העוסק בדבר בקביעות, 
# המרבה ללמוד, ואינו מפסיק אלא לעיתים רחוקות.
=גיזרון=
תואר מן הפועל התמיד (לשון חז"ל) מהמילה המקראית תמיד.
=צירופים=
* נוסע מתמיד
=מילים נרדפות=
* שקדן(2)
* חרוץ
* דגרן
=תרגום=
* צ'כית: , , 

* אנגלית: ,
=ראו גם=
*התמדה
=גיזרון=
תואר מן הפועל התמיד (לשון חז"ל) מהמילה המקראית תמיד.
=צירופים=
* נוסע מתמיד
=מילים נרדפות=
* שקדן(2)
* חרוץ
* דגרן
=תרגום=
* צ'כית: , , 

* אנגלית: ,
טעות סופר
טָעוּת סוֹפֵר
# טעות בתעודה או במסמך שנעשתה בשגגה על ידי הכותב, שלא מדעת.
=גיזרון=
* על יסוד , שמשמעו כי חסרון סעיף ה"אחריות" בשטר החוב נובע מטעותו של הסופר ולא בידיעת בעל הזכויות.
* בדרך כלל משמעות הביטוי מבחינת משפטית־הלכתית היא תליית האשמה בסופר הכותב את התעודה, שאינו מודע לחשיבות הנושא הנכתב, ולכן הטעות מתקבלת יותר.
=ביטויים קרובים=
* פליטת קולמוס
* תקלדה
=ראו גם=
* שגיאת כתיב
* פליטה פרוידיאנית
* הבחור הזעצר

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:כתיבה
=גיזרון=
* על יסוד , שמשמעו כי חסרון סעיף ה"אחריות" בשטר החוב נובע מטעותו של הסופר ולא בידיעת בעל הזכויות.
* בדרך כלל משמעות הביטוי מבחינת משפטית־הלכתית היא תליית האשמה בסופר הכותב את התעודה, שאינו מודע לחשיבות הנושא הנכתב, ולכן הטעות מתקבלת יותר.
=ביטויים קרובים=
* פליטת קולמוס
* תקלדה
=ראו גם=
* שגיאת כתיב
* פליטה פרוידיאנית
* הבחור הזעצר

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:כתיבה
גרס
גָּרַס
# פרר, שבר לחתיכות קטנות.
# שינן, חזר על לימודו פעמים רבות.
# קרא בפיו מבלי לנסות להבין את התוכן.
#:*הוא יהודי פשוט, אוהב לשבת בין מנחה לערבית ולגרוס זוהר.
# החזיק בשיטה מסוימת בדבר הנוסח הנכון, סבר כי יש לכתוב כך.
#:* רש"י לא גרס את המשפט הזה, וסבר שיש להשמיטו.
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא. השורש מופיע במקרא פעם נוספת בבנין הפעיל: .
*מקביל לשורש המקראי (ראו גֶּרֶשֹ ובגיזרון). יש לציין שבמגילות קומראן (11Q1) מופיע בתהלים בפסוק הנ"ל "גרשֹה". 
*מקביל לארמית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=grs%232%20V&cits=all גרס] בשני המשמעויות (1-2). סורית (גָּרִס) - למחוץ, לטחון. ערבית: - לטחון.
=פרשנים מפרשים=
המפרשים הקבילו לביטוי "גֶּרֶשֹ כרמל" (ויקרא ב,יד), אמנם נחלקו בהוראתו: לדעת רוב המפרשים (רש"י, רד"ק, המאירי) הוראת המילה היא "לשבור לחתיכות קטנות", וכן הבינו חז"ל (עבודה זרה יט ע"א). ולפי זה מתפרש הפסוק בתהלים: נשברה נפשי מרוב עמל לדעת את משפטיך שהיא מתאוה אליהם. מלבי"ם פירש שהכוונה 'קלוף', ועפ"ז פירש בתהלים: "בקשה שיסיר ה' מעל נפשו את קליפתה החיצונה, שהוא החומר הסוכך עליה". וראב"ע פירש בהוראת 'קלוי', ועפ"ז פירש בתהלים: "נצרבה ונשרפה לעשות משפטיך בחַיָבים".
=נגזרות=
* גריסה (1)
* גרוס
* נגרס
* גירסה (3)
* גריסים
* מגרסה
=מילים נרדפות=
* טחן (1)
* פרר (1)
* שינן (2)
=תרגום=
* אנגלית:(1) 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*מילה יחידאית במקרא. השורש מופיע במקרא פעם נוספת בבנין הפעיל: .
*מקביל לשורש המקראי (ראו גֶּרֶשֹ ובגיזרון). יש לציין שבמגילות קומראן (11Q1) מופיע בתהלים בפסוק הנ"ל "גרשֹה". 
*מקביל לארמית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=grs%232%20V&cits=all גרס] בשני המשמעויות (1-2). סורית (גָּרִס) - למחוץ, לטחון. ערבית: - לטחון.
=פרשנים מפרשים=
המפרשים הקבילו לביטוי "גֶּרֶשֹ כרמל" (ויקרא ב,יד), אמנם נחלקו בהוראתו: לדעת רוב המפרשים (רש"י, רד"ק, המאירי) הוראת המילה היא "לשבור לחתיכות קטנות", וכן הבינו חז"ל (עבודה זרה יט ע"א). ולפי זה מתפרש הפסוק בתהלים: נשברה נפשי מרוב עמל לדעת את משפטיך שהיא מתאוה אליהם. מלבי"ם פירש שהכוונה 'קלוף', ועפ"ז פירש בתהלים: "בקשה שיסיר ה' מעל נפשו את קליפתה החיצונה, שהוא החומר הסוכך עליה". וראב"ע פירש בהוראת 'קלוי', ועפ"ז פירש בתהלים: "נצרבה ונשרפה לעשות משפטיך בחַיָבים".
=נגזרות=
* גריסה (1)
* גרוס
* נגרס
* גירסה (3)
* גריסים
* מגרסה
=מילים נרדפות=
* טחן (1)
* פרר (1)
* שינן (2)
=תרגום=
* אנגלית:(1) 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
שנן
שָׁנַן
# השחיז,חידד
שִׁנֵּן
# חזר על תלמודו. חזר על מסר שוב ושוב
#:* הוא נזהר מאוד, זכר שאימו שיננה לו רבות.
=גיזרון=
* או משורש ש.נ.ה חזר (פעם שניה) כמו שָׁנָה. ולדברי חז"ל מגיזרת שן חידוד הדברים.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* שינון
* משונן
=מילים נרדפות=
* למד
* דגר (סלנג)
שָׁנַן
# השחיז,חידד
שִׁנֵּן
# חזר על תלמודו. חזר על מסר שוב ושוב
#:* הוא נזהר מאוד, זכר שאימו שיננה לו רבות.
=גיזרון=
* או משורש ש.נ.ה חזר (פעם שניה) כמו שָׁנָה. ולדברי חז"ל מגיזרת שן חידוד הדברים.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* שינון
* משונן
=מילים נרדפות=
* למד
* דגר (סלנג)
גרסה
גִּרְסָה
# פעולת הלימוד.
# שיטה בדבר נכונות חומר כתוב.
# עדות מנקודת הראייה של אחד מבעלי הדין.
#:* יוסי הציג בפני חבר השופטים את הגרסה שלו להשתלשלות האירועים, ולפיה דוקא דקלה האשמה בכל הבלגן.
# פס ייצור של מוצר, הצורה והתכונות שלו.
#:* אני משתמש במחשב מגרסה משופרת. 
# עיצוב או נוסח של יצירה, בדר"כ כנגד עיצוב או נוסח אחר.
#:* לרוב שירי הפופ הקצרים באורכם ושמיועדים לשווק המוני ברדיו וברשת, מופקות גרסאות מיוחדות, ארוכות, ופחות מוכּרות המיועדות למועדוני-ריקודים .
=גיזרון=
*מן הפועל גרס, אמנם תצורת המילה [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=gyrs%29+N&cits=all גירסא]. גם בעברית היה נהוג בעבר הכתיב: "גִּירְסָא".
=צירופים=
* גירסא דינקותא
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* שינון (1)
* מהדורה (4-5)
* ורסיה (4-5)
=ראו גם=
*נוסח
=גיזרון=
*מן הפועל גרס, אמנם תצורת המילה [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=gyrs%29+N&cits=all גירסא]. גם בעברית היה נהוג בעבר הכתיב: "גִּירְסָא".
=צירופים=
* גירסא דינקותא
=נגזרות=
* מילה גזורה
=מילים נרדפות=
* שינון (1)
* מהדורה (4-5)
* ורסיה (4-5)
הדרת נשים
הַדָּרַת נָשִׁים
# תופעה של יצירת חוסר שויון חברתי בין גברים לנשים לרעת הנשים.
#:* חבר הכנסת טען כי ההפרדה בבית הכנסת היא ביטוי להדרת נשים שצריך לבטלה.
=גיזרון=
המילה הדרה משמעותה המקורית נדר -איסור בנדר. <br>בסוגיות רבות בתלמוד מצוי היה שאדם שחפץ להרחיק אדם אחר, היה אוסר עליו בנדר "מדירו" מלהיכנס לביתו. מכאן השתרש הביטוי הדרה במשמעות סילוק או הרחקה.

קטגוריה:מדעי החברה
הַדָּרַת נָשִׁים
# תופעה של יצירת חוסר שויון חברתי בין גברים לנשים לרעת הנשים.
#:* חבר הכנסת טען כי ההפרדה בבית הכנסת היא ביטוי להדרת נשים שצריך לבטלה.
=גיזרון=
המילה הדרה משמעותה המקורית נדר -איסור בנדר. <br>בסוגיות רבות בתלמוד מצוי היה שאדם שחפץ להרחיק אדם אחר, היה אוסר עליו בנדר "מדירו" מלהיכנס לביתו. מכאן השתרש הביטוי הדרה במשמעות סילוק או הרחקה.

קטגוריה:מדעי החברה