OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
אביב
אָבִיב
# שבולים מוריקות בראשית הבשלתן ,תבואה ירוקה בשדה .
# אחת מארבע עונות השנה, עונת מעבר בין החורף לקיץ, בה מתחמם מזג האוויר והפריחה בשיאה.
#:* איזו פריחה נפלאה, רואים שהאביב הגיע.
# כינוי לתקופת הנעורים, לתקופה של לבלוב והתחדשות.
#שם פרטי לזכר ולנקבה
=גיזרון=
*(1:) - ומשום כך היא: -בארצות המערב שם מתחילה הצמיחה עם בוא האביב מבטאת מילה זו נעורים וילדות, בעוד שבארצות המזרח שהצמיחה מתחילה שם עם בוא החורף מסמל "אביב" הבשלה, ווהתבגרות 
*השורש קשור לפריחה ולבלוב. להשוואה פרח בלשונות שמיות – אמהרית: וארמית: .
=ראו גם=
*כרמל
*פוריות
=הערות שוליים=
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
*(1:) - ומשום כך היא: -בארצות המערב שם מתחילה הצמיחה עם בוא האביב מבטאת מילה זו נעורים וילדות, בעוד שבארצות המזרח שהצמיחה מתחילה שם עם בוא החורף מסמל "אביב" הבשלה, ווהתבגרות 
*השורש קשור לפריחה ולבלוב. להשוואה פרח בלשונות שמיות – אמהרית: וארמית: .
=ראו גם=
*כרמל
*פוריות
=הערות שוליים=
קטגוריה:שמות
זאב
זְאֵב
# חיה טורפת ממשפחת הכלביים, הנחשבת לאב הקדמון של כלב הבית.
# איש אלים ומסוכן (בעיקר בשימוש בצירופי מילים).
#:* "זאב המים/ לו שיניים, לו שיניים/שני טורים/ ולמקי סכינאי/ יש סכין במסתרים". ("מקי סכינאי", ברטולד ברכט, תרגום - אברהם שלונסקי) 
# שם פרטי לזכר
=גיזרון=
* המילה משותפת לשפות שמיות רבות: אכדית - (ככל הנראה משמעותו תַּן); ארמית־יהודית - דֵּיבָא (ראה תרגום יונתן לבראשית מט, כז); ארמית־סורית - (); ארמית־מנדעית - diba; ערבית - (דִ'אְבּ); געז - ዝአብ፡ (); אמהרית - ועוד.<ref></ref> שמה של העיר הקדומה דיבון נגזר מ'זאב'. לפי השבעים נהגתה: דַייבּוֹן, ועם התבססות האסלם והערבית בהגיית: ד'יבאן (ذيبان).

* מצרית-קדומה: sȧab סֵיאַבּ, וגם ṭȧb . אג'יפטולוגים מודרניים מעדיפים את צורת ההגייה: שִׂאְ'בּ [https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Standing_canine_(hieroglyph) sȝb] . מסומל בציור "כלב עומד". כאידאוגרמה הבאה כחלק ממילה, ציור הכלב אפיין "זאב", "כבוד" .לקמן הירוגליף : <hiero>E17</hiero>
:בהגיית אִשְׂהֲבְּ ishb - תן ,להלן הירוגליף: <hiero> M17 - S29 - O4 - G1 - D58 - Z7 - F28 - Z3A</hiero>
=ראו גם=
* זרידה
* יללה
=הערות שוליים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:טורפים
קטגוריה:כלביים
קטגוריה: שמות
=גיזרון=
* המילה משותפת לשפות שמיות רבות: אכדית - (ככל הנראה משמעותו תַּן); ארמית־יהודית - דֵּיבָא (ראה תרגום יונתן לבראשית מט, כז); ארמית־סורית - (); ארמית־מנדעית - diba; ערבית - (דִ'אְבּ); געז - ዝአብ፡ (); אמהרית - ועוד.<ref></ref> שמה של העיר הקדומה דיבון נגזר מ'זאב'. לפי השבעים נהגתה: דַייבּוֹן, ועם התבססות האסלם והערבית בהגיית: ד'יבאן (ذيبان).

* מצרית-קדומה: sȧab סֵיאַבּ, וגם ṭȧb . אג'יפטולוגים מודרניים מעדיפים את צורת ההגייה: שִׂאְ'בּ [https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Standing_canine_(hieroglyph) sȝb] . מסומל בציור "כלב עומד". כאידאוגרמה הבאה כחלק ממילה, ציור הכלב אפיין "זאב", "כבוד" .לקמן הירוגליף : <hiero>E17</hiero>
:בהגיית אִשְׂהֲבְּ ishb - תן ,להלן הירוגליף: <hiero> M17 - S29 - O4 - G1 - D58 - Z7 - F28 - Z3A</hiero>
=ראו גם=
* זרידה
* יללה
=הערות שוליים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:טורפים
קטגוריה:כלביים
קטגוריה: שמות
זוגי
זוּגִי
# המתחלק בשתים ללא שארית.
#:* 2, 4 ו־6 הם מספרים זוגיים.
# המיועד לשניים.
#:* זכיתי בהגרלה בחופשה זוגית באילת.
#:*חברתי ואני הזמנו ארוחה זוגית במסעדה.
=צירופים=
*אי זוגי
*מספר זוגי
=נגזרות=
*זוגיות
*זוגיה
=ניגודים=
*אי זוגי (1)
*פרט (1)
*בודד (2)
*יחיד (2)
=תרגום=
* אנגלית: , 
* רוסית: ,
=ראו גם=
* דו
* מספר
* מתמטיקה

קטגוריה:מתמטיקה
=צירופים=
*אי זוגי
*מספר זוגי
=נגזרות=
*זוגיות
*זוגיה
=ניגודים=
*אי זוגי (1)
*פרט (1)
*בודד (2)
*יחיד (2)
=תרגום=
* אנגלית: , 
* רוסית: ,
=ראו גם=
* דו
* מספר
* מתמטיקה

קטגוריה:מתמטיקה
אוז
אֲוָז (גם: אַוָּז)
# עוף מבוית גדול, ארוך־צוואר, בעל קרומי שחייה בין ציפורניו. האדם מגדלו ומשתמש בנוצותיו ובפלומתו ואוכל מבשרו.
=גזרון=
*מקבילות דומות בשפות שמיות נוספות: אוגריתית 𐎜𐎇 (אֻז), וברבים 𐎜𐎇𐎎 (אֻזם);<ref>לוחות UT 1128, 1140</ref> אכדית אֻסֻו ūsu; ארמית-סורית: (נהגה וָזָא); ערבית: (אִוַזַּה).
*ייתכן קשר אטימולוגי לשפות קדם הודו-אירופיות (אוֵוִיז, [http://paleoglot.blogspot.com/2008/03/pre-ie-syncope-has-easter-egg-surprise.html h₂éwis]) = עוף, ציפור. השוו מלטינית - אֲוִויס [https://en.wiktionary.org/wiki/avis avis].
=צירופים=
* אימא אווזה
* בר אווז
* הליכת אווזים
* פיטום אווזים
=ראו גם=
* פואה גרא
* פוך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גזרון=
*מקבילות דומות בשפות שמיות נוספות: אוגריתית 𐎜𐎇 (אֻז), וברבים 𐎜𐎇𐎎 (אֻזם);<ref>לוחות UT 1128, 1140</ref> אכדית אֻסֻו ūsu; ארמית-סורית: (נהגה וָזָא); ערבית: (אִוַזַּה).
*ייתכן קשר אטימולוגי לשפות קדם הודו-אירופיות (אוֵוִיז, [http://paleoglot.blogspot.com/2008/03/pre-ie-syncope-has-easter-egg-surprise.html h₂éwis]) = עוף, ציפור. השוו מלטינית - אֲוִויס [https://en.wiktionary.org/wiki/avis avis].
=צירופים=
* אימא אווזה
* בר אווז
* הליכת אווזים
* פיטום אווזים
=ראו גם=
* פואה גרא
* פוך
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
קטגוריה:מילים אוגריתיות
עברין
עֲבַרְיָן
# מי שעובר על החוק.
#:* השלכת פסולת אסורה! העבריין יענש!
#:* העבריין נעצר במהלך מנוסתו מזירת הפשע.
=גיזרון=
* מן עֲבֵרָה.
=צירופים=
* עבריין מועד
* עבריין מין
* עבריין מקלדת
* עבריין צעצוע
* עבריין תנועה
=מילים נרדפות=
* פושע
* חוטא
=תרגום=
קטגוריה:חוק ומשפט
=גיזרון=
* מן עֲבֵרָה.
=צירופים=
* עבריין מועד
* עבריין מין
* עבריין מקלדת
* עבריין צעצוע
* עבריין תנועה
=מילים נרדפות=
* פושע
* חוטא
=תרגום=
קטגוריה:חוק ומשפט
תפוח
תַּפּוּחַ
# פרי מאכל עגול, בשרני ועסיסי, בעל קליפה וחרצנים. לתפוח זנים רבים המעניקים לו טעמים שונים - ממתוק לחמוץ, ולקליפתו מגוון צבעים (ירוק, אדום או צהוב). התפוח הוא סוג ממשפחת הורדיים.
=גיזרון=
* למילה מקבילות בכמה לשונות שמיות, למשל ערבית , טיגרינית . קיימת גרסה נוספת לדרך תצורתה של המילה: ב (תַּנְפּוּחַ -> תַּפּוּחַ). ומכאן, שהשורש ת־פ־ח בגרסה המקובלת עשוי להיות תנייני.
* מצרית קדומה: tepḥu - תפוחים.<ref>E.A Walis Budge, Egyptian Hieroglyphic Dictionary, London 1920, [https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/831/mode/1up?view=theater p. 832]</ref>
:<hiero>t:p-H-W</hiero>
=מידע נוסף=
* בקרב יהדות מרוקו נשתיירה משמעות "תְּפּוחים" בהוראת: 'עטרות הכסף המקשטות את ספרי התורה' .
=צירופים=
*התפוח לא נופל רחוק מהעץ
*תפוח אדמה
*תפוח בר
*תפוח ההגה
*תפוח זהב (תפוז)
*תפוח סדום
*תפוח רקוב
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:ראש השנה
תָּפוּחַ
# מנופח . ממולא (בדר"כ באוויר).
=ראו גם=
*רוח
*נפוח
*מפוח
=גיזרון=
* למילה מקבילות בכמה לשונות שמיות, למשל ערבית , טיגרינית . קיימת גרסה נוספת לדרך תצורתה של המילה: ב (תַּנְפּוּחַ -> תַּפּוּחַ). ומכאן, שהשורש ת־פ־ח בגרסה המקובלת עשוי להיות תנייני.
* מצרית קדומה: tepḥu - תפוחים.<ref>E.A Walis Budge, Egyptian Hieroglyphic Dictionary, London 1920, [https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/831/mode/1up?view=theater p. 832]</ref>
:<hiero>t:p-H-W</hiero>
=מידע נוסף=
* בקרב יהדות מרוקו נשתיירה משמעות "תְּפּוחים" בהוראת: 'עטרות הכסף המקשטות את ספרי התורה' .
=צירופים=
*התפוח לא נופל רחוק מהעץ
*תפוח אדמה
*תפוח בר
*תפוח ההגה
*תפוח זהב (תפוז)
*תפוח סדום
*תפוח רקוב
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
קטגוריה:ראש השנה
תָּפוּחַ
# מנופח . ממולא (בדר"כ באוויר).
=ראו גם=
*רוח
*נפוח
*מפוח
יום
יוֹם
# פרק הזמן בו כדור הארץ משלים סיבוב אחד סביב צירו.
#:* ביהדות הימים מתחלפים בשעת בין ערביים, ואילו אצל אומות העולם היום מתחלף בחצות.
# שעות האור, בהן השמש בשמים.
=גזרון=
* אכדית, אִימּוּ [http://www.maravot.com/Akkadian.dictionary.html immu] אור-יום.
=נגזרות=
*היום
*יומון
*יומי
*יומם
*יומן
*ימים
=מילים נרדפות=
* יממה (1)
=ניגודים=
* לילה (2)
=ראו גם=
* בין השמשות
* הנץ החמה
* זריחה
* שנה
* מסכת יומא
=הערות שוליים=
קטגוריה:יחידות זמן
*
=גזרון=
* אכדית, אִימּוּ [http://www.maravot.com/Akkadian.dictionary.html immu] אור-יום.
=נגזרות=
*היום
*יומון
*יומי
*יומם
*יומן
*ימים
=מילים נרדפות=
* יממה (1)
=ניגודים=
* לילה (2)
=ראו גם=
* בין השמשות
* הנץ החמה
* זריחה
* שנה
* מסכת יומא
=הערות שוליים=
קטגוריה:יחידות זמן
*
נזלת
נַזֶּלֶת
# הפרשה רירית מן האף, בדרך כלל עקב הצטננות.
#:*"לִבְשִׁי אֶת זֹאת, לִבְשִׁי בֵּינְתַיִם/ פֹּה תּוֹפְסִים תָּמִיד/ נַזֶּלֶת מִן הַטַּל" ("רינה"/ נתן אלתרמן)
#:* אחד מתסמיני השפעת הוא נזלת.
=גיזרון=
* בלשון המקרא: , השוו - חריונה
* ב'"הצבי" מי"ד חשוון (התרמ"ט 1888), במדור "הספרות והלשון", [https://benyehuda.org/read/6998#ch106 בהמשך מאמר ביקורת של העורך על "האשכול", הוא כותב:]
::העורכים החכמים קוראים ל"סקרופיל" נזילה ול"קַטַר" יצרו שם חדש, הדומה לשמו בלשונות אירוֹפה, והוא קטרון. אך פירוש נזילה לפי השימוש בכל ספרות הרופאה בעברית הוא "קַטַר"<ref> , הלחם של המילים – מַטָּה, וכן – אזרום.</ref>, ועשוהו הסופרים לפי לשון ערבית, שגם בה יקראו לזה נַזְלָה.<ref> </ref> רק שלפי דעתנו טוב היה לתת להשם הזה צורה אחרת מעט, והיא צורת כל שמות המחלות בלשון עברית, כפי אשר התברר לנו, והוא משקל פַעֶלֶת, שחפת, קדחת, צרעת, וכו',<ref>עם חידוש זה נקבע כמשקל המחלות.</ref> וכן גם פה נַזֶּלֶת, והייתה אז המלה מיוחדת לשם מחלה, מה שאין כן נזילה, שהיא שם הפעולה בכלל.
*ייתכן כי החידוש נעשה גם בשל הדמיון הצלילי למילה הלועזית nasal – אפי.
=מילים נרדפות=
*חננה
*סמוחטה
=ראו גם=
*כיח
*מנוזל
*ליחה
=הערות שוליים=
קטגוריה:חידושי לשון
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:נוזלי גוף
=גיזרון=
* בלשון המקרא: , השוו - חריונה
* ב'"הצבי" מי"ד חשוון (התרמ"ט 1888), במדור "הספרות והלשון", [https://benyehuda.org/read/6998#ch106 בהמשך מאמר ביקורת של העורך על "האשכול", הוא כותב:]
::העורכים החכמים קוראים ל"סקרופיל" נזילה ול"קַטַר" יצרו שם חדש, הדומה לשמו בלשונות אירוֹפה, והוא קטרון. אך פירוש נזילה לפי השימוש בכל ספרות הרופאה בעברית הוא "קַטַר"<ref> , הלחם של המילים – מַטָּה, וכן – אזרום.</ref>, ועשוהו הסופרים לפי לשון ערבית, שגם בה יקראו לזה נַזְלָה.<ref> </ref> רק שלפי דעתנו טוב היה לתת להשם הזה צורה אחרת מעט, והיא צורת כל שמות המחלות בלשון עברית, כפי אשר התברר לנו, והוא משקל פַעֶלֶת, שחפת, קדחת, צרעת, וכו',<ref>עם חידוש זה נקבע כמשקל המחלות.</ref> וכן גם פה נַזֶּלֶת, והייתה אז המלה מיוחדת לשם מחלה, מה שאין כן נזילה, שהיא שם הפעולה בכלל.
*ייתכן כי החידוש נעשה גם בשל הדמיון הצלילי למילה הלועזית nasal – אפי.
=מילים נרדפות=
*חננה
*סמוחטה
=ראו גם=
*כיח
*מנוזל
*ליחה
=הערות שוליים=
קטגוריה:חידושי לשון
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:נוזלי גוף
בשל
בִּשֵּׁל
# הכין מזון לאכילה על ידי השריה ממושכת בנוזלים רותחים.
# זמם מזימה.
#:* היא מתנהגת אלי בנחמדות, אבל יש לי הרגשה שהיא מבשלת משהו מאחורי גבי.
# פעולה שביצע אחד השחקנים ומיד לאחריה הובקע שער על ידי שחקן אחר. למשל: העברת הכדור, על ידי מסירה או הגבהה, לשחקן אחר שמיד מבקיע שער.
#:* הקשר בישל לחלוץ שער מרהיב.
=גזרון=
* אכדית - [http://oracc.ub.uni-muenchen.de/dcclt/cbd/akk/x00018800.html bašālu] בהוראת "בּוּשל". סורית-ארמית - ܒܳܫܰܠ "בשל". געז - "בַסַל", בהוראת - בשל ,פרי על האש .
=נגזרות=
* בישול
* בֻּשַּׁל (צורת הסביל)
**מבושל
* תבשיל
=תרגום=
* אנגלית:(1) 
* אנגלית:(3) 
* ערבית: (1)
=ראו גם=
* טיגן
* צלה
* קלה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בישול
בָּשֵׁל
# פרי שצמיחתו הגיעה לשיאה, וכעת הזמן לקטוף ולאכול אותו.
#:* בננה בשלה מתקלפת בקלות.
# מבוגר, מנוסה.
#:* השכן שלי רווק, גבר בשל בן 40, בודאי תשמחי להכיר אותו.
# מבושל.
=ניגודים=
* בוסר (1)
בְּשֶׁל
# עקב, בעקבות, כתוצאה מ־.
#:* בשל מזג האוויר הסוער, כל הטיסות עוכבו.
=מילים נרדפות=
* בגלל
* מפאת
* עקב
* משום
* מחמת
* מפני
* כיון
* בגין
=ראו גם=
* היות ש־
* לאור

=
בִּשֵּׁל
# הכין מזון לאכילה על ידי השריה ממושכת בנוזלים רותחים.
# זמם מזימה.
#:* היא מתנהגת אלי בנחמדות, אבל יש לי הרגשה שהיא מבשלת משהו מאחורי גבי.
# פעולה שביצע אחד השחקנים ומיד לאחריה הובקע שער על ידי שחקן אחר. למשל: העברת הכדור, על ידי מסירה או הגבהה, לשחקן אחר שמיד מבקיע שער.
#:* הקשר בישל לחלוץ שער מרהיב.
=גזרון=
* אכדית - [http://oracc.ub.uni-muenchen.de/dcclt/cbd/akk/x00018800.html bašālu] בהוראת "בּוּשל". סורית-ארמית - ܒܳܫܰܠ "בשל". געז - "בַסַל", בהוראת - בשל ,פרי על האש .
=נגזרות=
* בישול
* בֻּשַּׁל (צורת הסביל)
**מבושל
* תבשיל
=תרגום=
* אנגלית:(1) 
* אנגלית:(3) 
* ערבית: (1)
=ראו גם=
* טיגן
* צלה
* קלה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בישול
בָּשֵׁל
# פרי שצמיחתו הגיעה לשיאה, וכעת הזמן לקטוף ולאכול אותו.
#:* בננה בשלה מתקלפת בקלות.
# מבוגר, מנוסה.
#:* השכן שלי רווק, גבר בשל בן 40, בודאי תשמחי להכיר אותו.
# מבושל.
=ניגודים=
* בוסר (1)
בְּשֶׁל
# עקב, בעקבות, כתוצאה מ־.
#:* בשל מזג האוויר הסוער, כל הטיסות עוכבו.
=מילים נרדפות=
* בגלל
* מפאת
* עקב
* משום
* מחמת
* מפני
* כיון
* בגין
=ראו גם=
* היות ש־
* לאור
עוגה
עוּגָה
# מאפה עשיר ומתוק העשוי לרוב מקמח, מסוכר ומביצים.
#:* אפיתי עוגה לכבוד יום הולדתו של חברי.
# מעגל, חוג.
=גיזרון=
*מקור ההוראה השנייה ("מעגל, חוג") בהוראה הראשונה ("מאפה"), משום שאת המאפה יוצרים בדרך כלל בצורה עגולה. מעתק הפוך חל במילה היידית קוגל.
=צירופים=
* אכל את העוגה והשאיר אותה שלמה
* עוגת יום הולדת
* עוגת דבש
* מודל עוגת הצימוקים של תומסון
* עוגת ספוג
* עוגת שמרים
* עוגת שיש
* תרשים עוגה
=ראו גם=
* עָג
*חַלָּה
=קישורים חיצוניים=
en:עוגה
lo:עוגה
mg:עוגה
ru:עוגה

קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:מגדנאות
קטגוריה:מאפים
=גיזרון=
*מקור ההוראה השנייה ("מעגל, חוג") בהוראה הראשונה ("מאפה"), משום שאת המאפה יוצרים בדרך כלל בצורה עגולה. מעתק הפוך חל במילה היידית קוגל.
=צירופים=
* אכל את העוגה והשאיר אותה שלמה
* עוגת יום הולדת
* עוגת דבש
* מודל עוגת הצימוקים של תומסון
* עוגת ספוג
* עוגת שמרים
* עוגת שיש
* תרשים עוגה
=ראו גם=
* עָג
*חַלָּה
=קישורים חיצוניים=
en:עוגה
lo:עוגה
mg:עוגה
ru:עוגה

קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:מגדנאות
קטגוריה:מאפים
גברת
גְּבֶרֶת
# תואר לאישה, עפ"ר לכבוד.
#:* הגברת שנלוותה אליו פנתה אלינו בחיוך.
#:* "סליחה, גברתי, אפשר לעבור?"
=גיזרון=
המילה מופיעה פעמיים במקרא בצורת הנפרד, בפסוקים לעיל. מופעיה בצורת הנסמך, אם ישנם, ניתנים לבלבול עם אלו של גבירה.
=צירופים=
* אותה הגברת בשינוי אדרת
* גבירותיי ורבותיי
* גברת מגונדרת
* גברת נכבדה (ג"נ)
=מילים נרדפות=
* גבירה
* מרה
* מטרונית
* סניורה
=מידע נוסף=
# על־אף שנראה כי היא גזורה ממנה, המילה "גברת" אינה משמשת כמקבילתה הנקבית של "גבר". ההקבלות הן: גבר/אישה, אדון/גברת (אם כי הצורה "אדון" מוחלפת לעתים בנרדפותיה, עפ"ר "מר", אך בצירוף "גבירותיי ורבותיי", ב"רב").
# השימוש ב"גברת" במשמעות "אישה" מקובל כפנייה לאישה אנונימית, או בהתייחסות לאישה מבוגרת, מכובדת מאוד או מהודרת במיוחד. לעתים גם בשימוש אירוני.

# פנייה לאישה כ"גברת" עלולה להביע זלזול ()
=סימוכין=====גְּבֶרֶת
# תואר לאישה, עפ"ר לכבוד.
#:* הגברת שנלוותה אליו פנתה אלינו בחיוך.
#:* "סליחה, גברתי, אפשר לעבור?"
=גיזרון=
המילה מופיעה פעמיים במקרא בצורת הנפרד, בפסוקים לעיל. מופעיה בצורת הנסמך, אם ישנם, ניתנים לבלבול עם אלו של גבירה.
=צירופים=
* אותה הגברת בשינוי אדרת
* גבירותיי ורבותיי
* גברת מגונדרת
* גברת נכבדה (ג"נ)
=מילים נרדפות=
* גבירה
* מרה
* מטרונית
* סניורה
=מידע נוסף=
# על־אף שנראה כי היא גזורה ממנה, המילה "גברת" אינה משמשת כמקבילתה הנקבית של "גבר". ההקבלות הן: גבר/אישה, אדון/גברת (אם כי הצורה "אדון" מוחלפת לעתים בנרדפותיה, עפ"ר "מר", אך בצירוף "גבירותיי ורבותיי", ב"רב").
# השימוש ב"גברת" במשמעות "אישה" מקובל כפנייה לאישה אנונימית, או בהתייחסות לאישה מבוגרת, מכובדת מאוד או מהודרת במיוחד. לעתים גם בשימוש אירוני.

# פנייה לאישה כ"גברת" עלולה להביע זלזול ()
בץ
בֹּץ
# אדמה רוויה במים במצב של עיסה רכה.
#:* ניסינו ללא הועיל לדחוף את העגלה שגלגליה נתקעו בבוץ.
# צרה, תסבוכת, מועקה.
#:* לא היית צריך להתגרות בו, הכנסת את עצמך לבוץ רציני.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=צירופים=
* בוץ טובעני
* הבוץ הלבנוני
* הר בוצץ ([https://he.wikisource.org/wiki/%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%99_%D7%9E%D7%95%D7%A2%D7%93_%D7%A7%D7%98%D7%9F_%D7%A4%D7%A8%D7%A7_%D7%90_%D7%9E%D7%A0%D7%95%D7%A7%D7%93_%D7%95%D7%9E%D7%A2%D7%95%D7%A6%D7%91 הר בוצץ,ראו: מוֹעֵד קָטָן א,א]).

* קפה בוץ
= ראו גם =
* בֻּצָּה
* בִּצָּה
* חול
* טיט
* טין
* רפש
=סימוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=צירופים=
* בוץ טובעני
* הבוץ הלבנוני
* הר בוצץ ([https://he.wikisource.org/wiki/%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%99_%D7%9E%D7%95%D7%A2%D7%93_%D7%A7%D7%98%D7%9F_%D7%A4%D7%A8%D7%A7_%D7%90_%D7%9E%D7%A0%D7%95%D7%A7%D7%93_%D7%95%D7%9E%D7%A2%D7%95%D7%A6%D7%91 הר בוצץ,ראו: מוֹעֵד קָטָן א,א]).

* קפה בוץ
= ראו גם =
* בֻּצָּה
* בִּצָּה
* חול
* טיט
* טין
* רפש
=סימוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אדום
אֱדוֹם
# ממלכה קדומה בחלקה הדרומי של עבר הירדן.
= גזרון =
* קדם-שמית(לשון אפרו-אסיה) - אדמ -adam בהוראת, בן אדם . כנענית (אדומית) - אדמ 𐤀𐤃𐤌 ,שבט . בלשון גרג הדרום-אתיופית - "וודם", wdm בהוראת "שדה" . אכדית אוּ-דוּ-מִי 𒌑𒁺𒈪
* האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מצא, שבמצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה, בצורת - "Átum" בהוראת "אשת (האל הכנעני) רשפֻּ",וגם בהוראת אל ממוצא סורי .
* כנראה ששם זה מופיע גם במקורות חוץ-מקראיים,בתקופה המהווה את תחילת הסוף של ממלכת יהודה, במכתבי ערד המתוארכים ל[http://www.antiquities.org.il/t/item.aspx?indicator=9&CurrentPageKey=11_1 תקופת הברזל II] נמסר במקוטע - "ידע מלך יהוד(ה כי אי)ננו יכולים לשלוח את ה(...וז) את הרעה אש(ר) אדו(ם עשתה)". האוסטרקון נמנה על ארכיון אלישב בן אשיהו.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עמים בתנ"ך
אָדוּם
# שמו של מטבע עשוי זהב ששימש כאמצעי התשלום במספר מדינות.
= גיזרון =
* על פי אליעזר בן יהודה - מן הצבע אָדֹם, כנראה בשל צבעו של המטבע.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מטבעות
אֱדוֹם
# ממלכה קדומה בחלקה הדרומי של עבר הירדן.
= גזרון =
* קדם-שמית(לשון אפרו-אסיה) - אדמ -adam בהוראת, בן אדם . כנענית (אדומית) - אדמ 𐤀𐤃𐤌 ,שבט . בלשון גרג הדרום-אתיופית - "וודם", wdm בהוראת "שדה" . אכדית אוּ-דוּ-מִי 𒌑𒁺𒈪
* האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מצא, שבמצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה, בצורת - "Átum" בהוראת "אשת (האל הכנעני) רשפֻּ",וגם בהוראת אל ממוצא סורי .
* כנראה ששם זה מופיע גם במקורות חוץ-מקראיים,בתקופה המהווה את תחילת הסוף של ממלכת יהודה, במכתבי ערד המתוארכים ל[http://www.antiquities.org.il/t/item.aspx?indicator=9&CurrentPageKey=11_1 תקופת הברזל II] נמסר במקוטע - "ידע מלך יהוד(ה כי אי)ננו יכולים לשלוח את ה(...וז) את הרעה אש(ר) אדו(ם עשתה)". האוסטרקון נמנה על ארכיון אלישב בן אשיהו.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עמים בתנ"ך
אָדוּם
# שמו של מטבע עשוי זהב ששימש כאמצעי התשלום במספר מדינות.
= גיזרון =
* על פי אליעזר בן יהודה - מן הצבע אָדֹם, כנראה בשל צבעו של המטבע.
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מטבעות
אדמה
אֲדָמָה
אדמה
# פני־השטח של כדור הארץ.
#:* הוא הרגיש כאילו האדמה נשמטה מתחת לרגליו.
# החומר ממנו עשויה הקרקע.
#:* "הבא לי מעט אדמה מהשדה הסמוך," ביקש הסב מנכדו.
=גיזרון=
*יש המקשרים את המילה אדמה לצבע אדום, ככל הנראה בשל צבעה; גם בערבית: – אדמה, מן – אדום.
*קיים קשר בין המילה אדמה למילה אדם: בעברית, האדם נוצר מן האדמה; גם בלטינית, Homo – אדם, מן Humus – אדמה.
*אם הסעיפים לעיל אכן נכונים, ניתן לצייר מסלול רצוף של יצירת מילים הנובעות זו מזו: דם עמד בבסיס הצבע אדום; אדום הביא ליצירת המילה אדמה; ואדמה היא המקור לשם אדם.
=צירופים=
* אדמת טרשים
* אדמת מולדת
* אדמת מריבה
* אמא אדמה
* עובד אדמה
* פרי אדמה
* תפוח אדמה
* כאילו בלעה אותו האדמה
* עלי אדמות
=מילים נרדפות=
* קרקע (1)
* עפר (2)
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: אַרְץ')
=ראו גם=
* ארץ
* עדית
* זיבורית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאולוגיה
אֲדָמָה
אדמה
# פני־השטח של כדור הארץ.
#:* הוא הרגיש כאילו האדמה נשמטה מתחת לרגליו.
# החומר ממנו עשויה הקרקע.
#:* "הבא לי מעט אדמה מהשדה הסמוך," ביקש הסב מנכדו.
=גיזרון=
*יש המקשרים את המילה אדמה לצבע אדום, ככל הנראה בשל צבעה; גם בערבית: – אדמה, מן – אדום.
*קיים קשר בין המילה אדמה למילה אדם: בעברית, האדם נוצר מן האדמה; גם בלטינית, Homo – אדם, מן Humus – אדמה.
*אם הסעיפים לעיל אכן נכונים, ניתן לצייר מסלול רצוף של יצירת מילים הנובעות זו מזו: דם עמד בבסיס הצבע אדום; אדום הביא ליצירת המילה אדמה; ואדמה היא המקור לשם אדם.
=צירופים=
* אדמת טרשים
* אדמת מולדת
* אדמת מריבה
* אמא אדמה
* עובד אדמה
* פרי אדמה
* תפוח אדמה
* כאילו בלעה אותו האדמה
* עלי אדמות
=מילים נרדפות=
* קרקע (1)
* עפר (2)
=תרגום=
* ערבית: (הגייה: אַרְץ')
=ראו גם=
* ארץ
* עדית
* זיבורית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאולוגיה
אדיבות
אֲדִיבוּת
# התנהגות נאה ומתחשבת.
#:* יצחק נהג באדיבות כלפי אשתו ומשך למענה את הכסא כדי שתוכל לשבת.
=מילים נרדפות=
* נימוס
* נועם הליכות
=ניגודים=
* גסות רוח
=סימוכין=
קטגוריה:תכונות
=מילים נרדפות=
* נימוס
* נועם הליכות
=ניגודים=
* גסות רוח
=סימוכין=
קטגוריה:תכונות
אגרוף
אֶגְרוֹף
# כף יד קפוצה.
#:* תינוקות אוהבים לקמוץ את ידיהם לאגרופים.
# מכה הניתנת באמצעות כף יד קפוצה.
=גיזרון==
השורש ג.ר.ף והא' נוספת. כמו גרף - ערימה.
=פרשנים מפרשים=
* הגאון מווילנה: "באגרוף כמו בעלי אגרופין, דבר חזק וקשה."
* מצודת ציון: "באגרוף - כן יקרא היד הכפופה באצבעותיה."
* רמב"ן: "באגרוף - על לשון רבותינו אגרוף הוא היד שיקבצו האצבעות לתוך הכף להכות בה, כמו שאומרין בעלי אגרופין."
* רש"י ב"ק פא ע"א על המילה מגרופין. קושר בין אגרוף לגרף.
=צירופים=
* אגרוף ברזל
* בעל אגרוף
* חוק האגרוף
* איש אגרוף
* אגרוף קוף
=נגזרות=
* אגרופן
* 
** אִגְרוּף
** התאגרף
=מילים נרדפות=
*בוקס (2)
*חבטה (2)
=תרגום=
(1)
(2)
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
אִגְרוּף
# מעין ספורט אלים במיוחד, בו שני מתחרים מכים אחד בשני נמרצות, עד שאחד מהם מאבד את הכרתו ומתעלף.
#:* קרבות אגרוף רשמיים מוגבלים ב15 סיבובים.
# קפיצת כף היד לכדי אגרוף.
=צירופים=
* שק אגרוף
* אגרוף תאילנדי
=ראו גם=
* ג'ודו
* קיקבוקסינג
* קראטה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אמנויות לחימה
=גיזרון==
השורש ג.ר.ף והא' נוספת. כמו גרף - ערימה.
=פרשנים מפרשים=
* הגאון מווילנה: "באגרוף כמו בעלי אגרופין, דבר חזק וקשה."
* מצודת ציון: "באגרוף - כן יקרא היד הכפופה באצבעותיה."
* רמב"ן: "באגרוף - על לשון רבותינו אגרוף הוא היד שיקבצו האצבעות לתוך הכף להכות בה, כמו שאומרין בעלי אגרופין."
* רש"י ב"ק פא ע"א על המילה מגרופין. קושר בין אגרוף לגרף.
=צירופים=
* אגרוף ברזל
* בעל אגרוף
* חוק האגרוף
* איש אגרוף
* אגרוף קוף
=נגזרות=
* אגרופן
* 
** אִגְרוּף
** התאגרף
=מילים נרדפות=
*בוקס (2)
*חבטה (2)
=תרגום=
(1)
(2)
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
אִגְרוּף
# מעין ספורט אלים במיוחד, בו שני מתחרים מכים אחד בשני נמרצות, עד שאחד מהם מאבד את הכרתו ומתעלף.
#:* קרבות אגרוף רשמיים מוגבלים ב15 סיבובים.
# קפיצת כף היד לכדי אגרוף.
=צירופים=
* שק אגרוף
* אגרוף תאילנדי
=ראו גם=
* ג'ודו
* קיקבוקסינג
* קראטה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אמנויות לחימה
השתנה
הִשְׁתַּנָּה
# לא נשאר כפי שהיה מקודם, עבר שינוי.
#:* "המצב ישתנה רק אם הדימוקראטים ינצחו בבחירות לסנאט." ("הצֹפה", 31 באוקטובר 1954, באתר עיתונות יהודית היסטורית.
# לבש תחפושת, שינה את מראהו כדי להסתתר.
#:* .
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים במקרא. פעם אחת בארמית במשמעות הראשונה: (המלך, חיֵה לנצח, אל־יבהלוךָ מחשבותיך ואל־ישתנה הודך); ופעם נוספת בעברית (מלכים א', יד ב) במשמעות השנייה.
=צירופים=
* מה נשתנה
=מילים נרדפות=
* התחפש (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* ערבית: (1)
* רוסית: (1)
=ראו גם=
* משתנה
* תהליך
הַשְׁתָּנָה
# הטלת שתן.
#:* "חלק מהצמחים שבהם משתמשים להכנת חליטות תה להרזיה גורמים להשתנה מוגברת." ([http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-2826877,00.html Ynet], 30.11.2003)
=גיזרון=
* מן שֶׁתֶן.
=תרגום=
* יוונית: (oúrisi)
* רוסית: (močeispuskánije)
=ראו גם=
* משתנה
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעמיים במקרא. פעם אחת בארמית במשמעות הראשונה: (המלך, חיֵה לנצח, אל־יבהלוךָ מחשבותיך ואל־ישתנה הודך); ופעם נוספת בעברית (מלכים א', יד ב) במשמעות השנייה.
=צירופים=
* מה נשתנה
=מילים נרדפות=
* התחפש (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* ערבית: (1)
* רוסית: (1)
=ראו גם=
* משתנה
* תהליך
הַשְׁתָּנָה
# הטלת שתן.
#:* "חלק מהצמחים שבהם משתמשים להכנת חליטות תה להרזיה גורמים להשתנה מוגברת." ([http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-2826877,00.html Ynet], 30.11.2003)
=גיזרון=
* מן שֶׁתֶן.
=תרגום=
* יוונית: (oúrisi)
* רוסית: (močeispuskánije)
מורה
מוֹרֶה {{משני|א}}
# מי שתפקידו הוא להקנות לאחר את הידע והכשורים הנחוצים לו בעתיד.
#:* מורים בבית הספר חייבים להיות לפחות בוגרי סמינר למורים.
=גיזרון=
*בינוני מן הורה. 
*מצוי כפועל בהוראת: מצווה,פוקד, מַתווה. (פיקוד העורף מורה לכל התושבים להשאר בבתים,ולהתנהג בהתאם לכללי הבית)
=מידע נוסף=
* בקרב יהדות מרוקו, תיבת "מורֶה" במשמעות האצבע המנחה את הקורא בתורה .
=צירופים=
* מורה דרך
* מורה נבוכים
* רבי ומורי
=מילים נרדפות=
* מחנך
* מלמד
* פדגוג
=ניגודים=
* סטודנט
* תלמיד
=ראו גם=
* אדמו"ר
* חינוך
* מורי, מארי

קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:חינוך
מוֹרֶה {{משני|ב}}
# מי שיורה בקשת, ברובה.
=גיזרון=
בינוני הפועל ירה
מוֹרֶה {{משני|ג}}
# מי שמסרב לפעול לפי צו שלטון, אדם או גוף בעל סמכות.
=מידע נוסף=
* בשתי דרכים מתהווים הומונימים בלשון, והן התלכדות פונטית והתפרדות סמנטית (מלכד השפעות שפה זרה). התלכדות פונטית מתרחשת כאשר שתי מילים שהיו שונות בצלילן (ובמשמעותן) מזדהות פונטית וסמנטית . כמו במופעה של תיבת מורה שנוצרה כשיבוש של תיבת: מורד .
*לפי מדרשי התנאים אין בן סורר ומורה נידון עד שסרר שתי פעמים , ולאחר שהתרו בו והלקוהו חזר לסורו ( ספרי) .
=מילים נרדפות=
* מורד
* סורר
* ממרה
=ראו גם=
* מרדנות
* מרי
מוֹרָה
# תער, סכין לקיצוץ השער.
=גיזרון=
* על פי פרשנות חז"ל (השנויה אצלם במחלוקת, ש שפירשו לשון מורא ) בסוף מסכת נזיר.
=ראו גם=
*מורא ב
*נזיר
=סמוכין=====מוֹרֶה {{משני|א}}
# מי שתפקידו הוא להקנות לאחר את הידע והכשורים הנחוצים לו בעתיד.
#:* מורים בבית הספר חייבים להיות לפחות בוגרי סמינר למורים.
=גיזרון=
*בינוני מן הורה. 
*מצוי כפועל בהוראת: מצווה,פוקד, מַתווה. (פיקוד העורף מורה לכל התושבים להשאר בבתים,ולהתנהג בהתאם לכללי הבית)
=מידע נוסף=
* בקרב יהדות מרוקו, תיבת "מורֶה" במשמעות האצבע המנחה את הקורא בתורה .
=צירופים=
* מורה דרך
* מורה נבוכים
* רבי ומורי
=מילים נרדפות=
* מחנך
* מלמד
* פדגוג
=ניגודים=
* סטודנט
* תלמיד
=ראו גם=
* אדמו"ר
* חינוך
* מורי, מארי

קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:חינוך
מוֹרֶה {{משני|ב}}
# מי שיורה בקשת, ברובה.
=גיזרון=
בינוני הפועל ירה
מוֹרֶה {{משני|ג}}
# מי שמסרב לפעול לפי צו שלטון, אדם או גוף בעל סמכות.
=מידע נוסף=
* בשתי דרכים מתהווים הומונימים בלשון, והן התלכדות פונטית והתפרדות סמנטית (מלכד השפעות שפה זרה). התלכדות פונטית מתרחשת כאשר שתי מילים שהיו שונות בצלילן (ובמשמעותן) מזדהות פונטית וסמנטית . כמו במופעה של תיבת מורה שנוצרה כשיבוש של תיבת: מורד .
*לפי מדרשי התנאים אין בן סורר ומורה נידון עד שסרר שתי פעמים , ולאחר שהתרו בו והלקוהו חזר לסורו ( ספרי) .
=מילים נרדפות=
* מורד
* סורר
* ממרה
=ראו גם=
* מרדנות
* מרי
מוֹרָה
# תער, סכין לקיצוץ השער.
=גיזרון=
* על פי פרשנות חז"ל (השנויה אצלם במחלוקת, ש שפירשו לשון מורא ) בסוף מסכת נזיר.
=ראו גם=
*מורא ב
*נזיר
כריש
כָּרִיש
# פרט מעל־סדרה של דגי־סחוס, הנחשב לטורף על בסביבה הימית.
#:* <!-- תרגום?! -->
#:* כריש הלוויתן הוא הגדול ביותר מבין הכרישים.
# כינוי לאדם בעל עוצמה בתחום עיסוקו, בדרך כלל בהקשר שלילי של נקיטת אמצעים פסולים להשגת מטרותיו.
#:* כרישי נדל"ן לוטשים עיניהם למגרשים פנויים בלב העיר.
=גיזרון=
* כַּרְשָׁא, ובדומה לו בערבית . ייתכן שהמקור הוא עתיקה בהגיית: כַּארְחַרִיאַס כשם תואר בהוראת: חד, שביוונית מודרנית משמש בהוראת כריש.
=צירופים=
*כריש לויתן
*כריש פטיש
=מידע נוסף=
*הראשון למלאכה בעת החדשה היה הסופר ברוך לינדא (1788 לספ') שהציע,בהשפעת הגרמנית, את צירוף המילים ("דג הָאְי" - haifisch). 
*בתרגומו של י.ז שפרלינג לספרו של ז'ול וורן "מסע אל בטן האדמה" משנת 1876 מגדיר את הכריש עפ"י הרוסית "אקולה"- ‏akula ובספר מופיע כ: "חיתי–אקולען","תניני אקולען","תנין נורא ממשפחת האקולען".
*דג יונה" ו"זאב–הים", הוצעו ע"י שולבוים ‏1904.
*בשנת 1906 נעשה נסיון לגזור מן ארמית, "גלדנא" את השם "גלדן" =דגים קטנים מאוד .
*ברבע הראשון של המאה העשרים כונה הכריש מילולית-ובשפות רוסית, ערבית, צרפתית: "כלב"+"ים".
*1934 "עמלץ" - שם שהבליח לזמן קצר בזכות מילונו של גרזובסקי–גור, אך נדחה לבסוף.
*חוגים ספרותיים כדוגמת בן יהודה וגור במילונם משנת 1935 - כינוהו: "סקלידה" (מלטינית; [https://en.wiktionary.org/wiki/squale squale]).יונתן רטוש (א.הלפרין) תירגם את "סקלידה". (="מסע אל בטן האדמה" 1930).
*1940 בת שבע אהרוני מלחימה מלטינית ויוונית ויוצרת את "אספינקס".
=ראו גם=
*בטאי
*גלדן
*עמלץ
*קוצן
*קרחה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:דגים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
* כַּרְשָׁא, ובדומה לו בערבית . ייתכן שהמקור הוא עתיקה בהגיית: כַּארְחַרִיאַס כשם תואר בהוראת: חד, שביוונית מודרנית משמש בהוראת כריש.
=צירופים=
*כריש לויתן
*כריש פטיש
=מידע נוסף=
*הראשון למלאכה בעת החדשה היה הסופר ברוך לינדא (1788 לספ') שהציע,בהשפעת הגרמנית, את צירוף המילים ("דג הָאְי" - haifisch). 
*בתרגומו של י.ז שפרלינג לספרו של ז'ול וורן "מסע אל בטן האדמה" משנת 1876 מגדיר את הכריש עפ"י הרוסית "אקולה"- ‏akula ובספר מופיע כ: "חיתי–אקולען","תניני אקולען","תנין נורא ממשפחת האקולען".
*דג יונה" ו"זאב–הים", הוצעו ע"י שולבוים ‏1904.
*בשנת 1906 נעשה נסיון לגזור מן ארמית, "גלדנא" את השם "גלדן" =דגים קטנים מאוד .
*ברבע הראשון של המאה העשרים כונה הכריש מילולית-ובשפות רוסית, ערבית, צרפתית: "כלב"+"ים".
*1934 "עמלץ" - שם שהבליח לזמן קצר בזכות מילונו של גרזובסקי–גור, אך נדחה לבסוף.
*חוגים ספרותיים כדוגמת בן יהודה וגור במילונם משנת 1935 - כינוהו: "סקלידה" (מלטינית; [https://en.wiktionary.org/wiki/squale squale]).יונתן רטוש (א.הלפרין) תירגם את "סקלידה". (="מסע אל בטן האדמה" 1930).
*1940 בת שבע אהרוני מלחימה מלטינית ויוונית ויוצרת את "אספינקס".
=ראו גם=
*בטאי
*גלדן
*עמלץ
*קוצן
*קרחה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:דגים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
נעלם
נֶעֱלָם או נֶעְלָם
# שקיומו או מקום המצאו אינו ידוע, נסתר מהעין, או מידיעת האדם. 
# איבר לא ידוע במשוואה.
#:* התלמידים התקשו לפתור משוואה עם שני נעלמים.
=מילים נרדפות=
* חבוי (1)
* טמיר (1)
* נסתר (1)
* משתנה (2)
נֶעֱלַם או נֶעְלַם
# שפסקה הידיעה לגביו. מקום המצאו, או .
#:* "לאן נעלם דניאל וקס?" (שם סרטו של אברהם הפנר)
=גיזרון=
* נגזרת מן עָלַם כמו עָלוּם.
=צירופים=
*נעלם כביכורה בטרם קיץ
=מילים נרדפות=
* נגוז (1)
* נמוג (1)
=ניגודים=
* הופיע
* התגלה
* צץ
=תרגום=
קטגוריה:מתמטיקה
נֶעֱלָם או נֶעְלָם
# שקיומו או מקום המצאו אינו ידוע, נסתר מהעין, או מידיעת האדם. 
# איבר לא ידוע במשוואה.
#:* התלמידים התקשו לפתור משוואה עם שני נעלמים.
=מילים נרדפות=
* חבוי (1)
* טמיר (1)
* נסתר (1)
* משתנה (2)
נֶעֱלַם או נֶעְלַם
# שפסקה הידיעה לגביו. מקום המצאו, או .
#:* "לאן נעלם דניאל וקס?" (שם סרטו של אברהם הפנר)
=גיזרון=
* נגזרת מן עָלַם כמו עָלוּם.
=צירופים=
*נעלם כביכורה בטרם קיץ
=מילים נרדפות=
* נגוז (1)
* נמוג (1)
=ניגודים=
* הופיע
* התגלה
* צץ
=תרגום=
קטגוריה:מתמטיקה
נתן
נָתַן
# העביר דבר־מה לרשותו של מישהו.
#:* מי שנותן מקבל.
# אִפשר, הרשה.
#:*"הַכֵּה אוֹתִי, בַּזֵּה אוֹתִי, הַפְקֵר אוֹתִי; אֲבָל בְּרֹב חַסְדֶּךָ [...] תֵּן לִי לָלֶכֶת אַחֲרֶיךָ" (מתוך: "חֲלוֹם לֵיל קַיִץ", ויליאם שייקספיר)
# <small>עגה</small> הסכים לקיים יחסי מין.
= גיזרון =
* מקראי. מקביל לאכדית נַדַנֻ <ref>Hayim ben Yosef Tawil. An Akkadian Lexical Companion for Biblical Hebrew ערך "נתן", עמוד 252</ref>.
=נגזרות=
*נִתַּן (סביל)
*נָתוּן
*נתינה
=תרגום=
*#
*#
*#
*#
* רוסית: ,
=ראו גם=
* טנא
* חלק
* לקח
* מתנה
* נתינה

קטגוריה:גזרת חפ"נ
נָתָן
# שם פרטי לזכר.
=נגזרות=
*יהונתן
*נתנאל
*נתניה
=תרגום=
קטגוריה:שמות
נִתַּן
# נמסר הועבר. מה שהוא קיבל.
#:* התורה ניתנה לישראל על ידי משה
#:* והדת ניתנה בשושן הבירה
#:* האות ניתן והסוסים פרצו בדהרה
#:* אל תיכנס לבית לפני שניתנה לך רשות
# היה ידוע. היה נתון.
#:* בהינתן כי הוא הגנב האם המשטרה תטפל בו
#:* הסתברות מותנית נכתבת בתור <math>\ P(A\,|\,B)</math> ומתוארת כהסתברות של <math>A</math> בהינתן <math>B</math> הסתברות מותנית ויקיפדיה
=גיזרון=
מן נָתַן.
= גיזרון =
* מקראי. מקביל לאכדית נַדַנֻ <ref>Hayim ben Yosef Tawil. An Akkadian Lexical Companion for Biblical Hebrew ערך "נתן", עמוד 252</ref>.
=נגזרות=
*נִתַּן (סביל)
*נָתוּן
*נתינה
=תרגום=
*#
*#
*#
*#
* רוסית: ,
=ראו גם=
* טנא
* חלק
* לקח
* מתנה
* נתינה

קטגוריה:גזרת חפ"נ
נָתָן
# שם פרטי לזכר.
=נגזרות=
*יהונתן
*נתנאל
*נתניה
=תרגום=
קטגוריה:שמות
נִתַּן
# נמסר הועבר. מה שהוא קיבל.
#:* התורה ניתנה לישראל על ידי משה
#:* והדת ניתנה בשושן הבירה
#:* האות ניתן והסוסים פרצו בדהרה
#:* אל תיכנס לבית לפני שניתנה לך רשות
# היה ידוע. היה נתון.
#:* בהינתן כי הוא הגנב האם המשטרה תטפל בו
#:* הסתברות מותנית נכתבת בתור <math>\ P(A\,|\,B)</math> ומתוארת כהסתברות של <math>A</math> בהינתן <math>B</math> הסתברות מותנית ויקיפדיה
פסנתר
פְּסַנְתֵּר
# כלי נגינה ממשפחת כלי המקלדת, שלו 88 קלידים בדרך־כלל. הקשה על הקלידים מפעילה מערכת פטישים המכה על מיתרים, וכך מופקים צלילי הפסנתר.
=גיזרון=
* נקרא על־שמו של כלי־נגינה לא מזוהה מהתנ"ך: . שם זה שאול, ככל הנראה, , המתארת סוג של עוּגָב. הסיומת ־ין נתפשה כצורת ריבוי (כרגיל בארמית), ולפיכך נקבעה צורת היחיד "פסנתר"; אך למעשה "פְּסַנְתֵּרִין" היא צורת יחיד, כפי שניתן לראות מהיוונית, ומכך ששאר כלי הנגינה המוזכרים מובאים גם הם בלשון יחיד. יש לציין כי התזמורת המתוארת בדניאל משקפת את ההשפעה היוונית בבבל לאחר הכיבוש המוקדוני, שהרכבה טיפוסי לחצרו של מלך מזרחי אולם שמות הכלים ואולי אף צורותיהם כבר נתיוונו מחציתם 
:אליעזר בן־יהודה הציע לקרוא לפסנתר "מַכּוֹשִׁית" על שום מכושיו, אך הצעתו לא נקלטה. כיום המילה מקושית משמשת כחלופה עברית לכלי נגינה אחר, קסילופון. את השם פסנתר כנראה חידשה ברטה פיינברג, פסנתרנית מחוננת ממייסדי מושבת ראשון לציון ובעלת הפנסתר היחיד במושבה. בערך באותה תקופה ( 1885) הופיעה המילה פסנתר לראשונה ומעידים כי החידוש שייך לה.
=צירופים=
* פסנתר זקוף
* פסנתר כנף
* פסנתר קיר
=ראו גם=
* אורגן
* צ'מבלו
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי נגינה
קטגוריה:כלי מקלדת
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים מקראיות ממקור לא שמי
=גיזרון=
* נקרא על־שמו של כלי־נגינה לא מזוהה מהתנ"ך: . שם זה שאול, ככל הנראה, , המתארת סוג של עוּגָב. הסיומת ־ין נתפשה כצורת ריבוי (כרגיל בארמית), ולפיכך נקבעה צורת היחיד "פסנתר"; אך למעשה "פְּסַנְתֵּרִין" היא צורת יחיד, כפי שניתן לראות מהיוונית, ומכך ששאר כלי הנגינה המוזכרים מובאים גם הם בלשון יחיד. יש לציין כי התזמורת המתוארת בדניאל משקפת את ההשפעה היוונית בבבל לאחר הכיבוש המוקדוני, שהרכבה טיפוסי לחצרו של מלך מזרחי אולם שמות הכלים ואולי אף צורותיהם כבר נתיוונו מחציתם 
:אליעזר בן־יהודה הציע לקרוא לפסנתר "מַכּוֹשִׁית" על שום מכושיו, אך הצעתו לא נקלטה. כיום המילה מקושית משמשת כחלופה עברית לכלי נגינה אחר, קסילופון. את השם פסנתר כנראה חידשה ברטה פיינברג, פסנתרנית מחוננת ממייסדי מושבת ראשון לציון ובעלת הפנסתר היחיד במושבה. בערך באותה תקופה ( 1885) הופיעה המילה פסנתר לראשונה ומעידים כי החידוש שייך לה.
=צירופים=
* פסנתר זקוף
* פסנתר כנף
* פסנתר קיר
=ראו גם=
* אורגן
* צ'מבלו
=הערות שוליים=
קטגוריה:כלי נגינה
קטגוריה:כלי מקלדת
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים מקראיות ממקור לא שמי
מיתר
מֵיתָר
# חוט או גיד המתוח בין קצוות כלי נגינה המפיק צליל כשהוא רוטט.
#:* הנגן פורט על מיתרי הכינור.
# חבל המשמש לקשירת יריעות האוהל ליתדות התקועות באדמה. 
# חוט דק המתוח בין קצות קשת, או קו ישר בשרטוט המתאר כך.
#:* הוא דרך את מיתרי הקשת בעודו מחכה לחזיר־הבר.
#:* המיתר הארוך ביותר במעגל הוא הקוטר.
# גיד, חוט שרירי דק וחזק המחבר בין השרירים והעצמות.
#:* לאחר שהתאמץ באימון הכושר, הוא מתח את מיתר כף רגלו הימנית.
# חלקיק חד ממדי היסודי ביותר שצורותיו ורטיטותיו השונות מהווים את כל שאר החלקיקים ביקום.
# 1) חבל המחובר לפינה האחורית של מפרש אורכי ללא מנור ומשמש למתיחתו ולכיוונו; 2) חבל המחובר לכל אחת משתי הפינות התחתונות של מפרש רוחבי ומשמש למתיחתו; כיוון המפרש נעשה באמצעות מושכות הסקריה. מבחינים בין מֵיתַר קֶרֶן, המחובר לפינה התחתונה בצד החסי של המפרש, לבין מֵיתַר פֶּקֶם, המחובר לפינה התחתונה בצד הגלי.
# קטע ישר דמיוני המחבר בין שפת הזרימה לבין שפת ההתקפה של פרופיל אוירודינמי.
# שם פרטי לזכר ולנקבה.
= גיזרון =
* מן יֶתֶר - חבל, חוט עבה.
 ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: "מתח מיתר!"; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "מיתר קרן"; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "מיתר - חבל או כבל לשליטה במפרש".
=צירופים=
* כלי מיתר
* מיתר קול
* פרט על המיתר הנכון
* רכס מיתר
* מיתר ראשי
* מיתר גנואה
=נגזרות=
*מיתרן, מיתרני
=מילים נרדפות=
* יֶתֶר (א)
* גיד (4)
* נים (1)
* נימה (1)
* סיב (4)
=תרגום=
:# 
:# 
:# 
:# , , 
:# 
:# <small>(ימאות)</small>
:# 
*: מיתר פקם במפרש רוחבי: 
*: מיתר קרן במפרש רוחבי:
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n213/mode/1up Sheet] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805
* Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976. p. 778.

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
מְיֻתָּר
# שאין בו צורך; שאינו חייב להתקיים; שיש ממנו יותר מדי.
#:* גל החל להפגש עם פסיכולוג, בעיצת המחנכת וכנגד דעת אביו, אשר מוצא טיפול מסוג זה כמיותר לחלוטין.
=ניגודים=
*חסר
*נזקק
*נחוץ
*נצרך
*חיוני
*הכרחי
*אלמנטרי
=תרגום=
* אנגלית: ‏
* צרפתית: ‏
= גיזרון =
* מן יֶתֶר - חבל, חוט עבה.
 ועד הלשון העברית, מונחי ספנות (ת"ש-תש"א), 1940: "מתח מיתר!"; האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970: "מיתר קרן"; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013: "מיתר - חבל או כבל לשליטה במפרש".
=צירופים=
* כלי מיתר
* מיתר קול
* פרט על המיתר הנכון
* רכס מיתר
* מיתר ראשי
* מיתר גנואה
=נגזרות=
*מיתרן, מיתרני
=מילים נרדפות=
* יֶתֶר (א)
* גיד (4)
* נים (1)
* נימה (1)
* סיב (4)
=תרגום=
:# 
:# 
:# 
:# , , 
:# 
:# <small>(ימאות)</small>
:# 
*: מיתר פקם במפרש רוחבי: 
*: מיתר קרן במפרש רוחבי:
=סימוכין=
* [https://archive.org/details/midshipmansorbr00moorgoog/page/n213/mode/1up Sheet] in: J.J. Moore, The Midshipman's Or British Mariner's Vocabulary, 1805
* Peter Kemp (editor), The Oxford Companion to Ships and the Sea, 1976. p. 778.

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מוזיקה
קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
מְיֻתָּר
# שאין בו צורך; שאינו חייב להתקיים; שיש ממנו יותר מדי.
#:* גל החל להפגש עם פסיכולוג, בעיצת המחנכת וכנגד דעת אביו, אשר מוצא טיפול מסוג זה כמיותר לחלוטין.
=ניגודים=
*חסר
*נזקק
*נחוץ
*נצרך
*חיוני
*הכרחי
*אלמנטרי
=תרגום=
* אנגלית: ‏
* צרפתית: ‏
נגינה
נְגִינָה
# השמעת צלילי מוזיקה, הפעלת כלי נגינה.
#:* נגינה ממושכת בפסנתר עלולה לגרום להרעה בשמיעה.
# לעג ארסי הנעשה באמצעים אומנותיים (מקביל כיום לקריקטורה אנטישמית)
=צירופים=
* כלי נגינה
=ראו גם=
* מנגינה
* מנצח
* פריטה
* תזמורת

קטגוריה:מוזיקה
=צירופים=
* כלי נגינה
=ראו גם=
* מנגינה
* מנצח
* פריטה
* תזמורת

קטגוריה:מוזיקה
אור
אוֹר {{משני|א}}
אור הנכנס מבעד לחלונות בתחנת הרכבת Union Station בשיקגו (1943)
# קרינה אלקטרומגנטית בעלת אורך גל הנראה לעין אנושית.
# כל סוג של קרינה אלקטרומגנטית.
#:* מקובל לחלק את ספקטרום האור לשלושה תחומים: תת אדום, האור הנראה ועל סגול.
#:* גלי רדיו הם סוג של אור.
# מאור, מקור אור.
#:*כבה את האור!
# הארה, תבונה הנרכשת במהלך נסיון החיים.
# שם פרטי לזכר ולנקבה.
=גזרון=
* אוגריתית כנראה 𐎀𐎗 (אַר)<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 110; לוח UT ’nt I.</ref>; אכדית: urru, בוקר או יום.
=מילים נרדפות=
* אורה
* אלומה
* זיו
=קישורים חיצוניים=
[https://milimilim.co.il/%D7%91%D7%99%D7%98%D7%95%D7%99%D7%99%D7%9D-%D7%A2%D7%9D-%D7%94%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%94-%D7%90%D7%95%D7%A8 75 ביטויים עם המילה אור - כולל פירושים], יוחאי אורלן, אתר מילמילים
קטגוריה:אופטיקה
קטגוריה:אנרגיה
קטגוריה:אור
קטגוריה:שמות
אוֹר {{משני|ב}}
# הופיע אור (עיין לעיל).
= גזרון =
* באוגריתית 𐎀𐎗 (אַר, אוֹר).<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 425; לוח UT 77.</ref>
=צירופים=
*אורו עיניו
*אורו פניו
=תרגום=
* אנגלית: , 
* צרפתית: , 
* רוסית: , , , , ,
אוּר {{משני|א}}
# אֵש, מדוּרה.
#:* חג החנוכה קרוי גם חג האוּרים.
#:*.
=גזרון=
* בשפה החיתית המילה אור (ur) פירושה: לשרוף, לוחמה.[http://www.assyrianlanguages.org/hittite/en_lexique_hittite.htm] השוו: .
* הרבה לפני התופת של דנטה אליגיירי דרשה הספרות המדרשית הפסוק: ככזה שמתאר את גיהנום, ככתוב: .
* מופיע במקרא גם בצורת פועל "תאירו": המקביל לפועלי: "תדליקו" (נגזרת השורש: ד-ל-ק): .
* במערב ובים התיכון היו מקומות פולחן של אנשי צור בראשי ההרים שבאיים שעליהם השיאו משואות והציבו מגדלורים.
=צירופים=
*התחמם כנגד אורו
*חג האורים
=תרגום=
קטגוריה:אש
אוּר {{משני|ב}}
# עיר קדומה במסופוטמיה.
=גזרון=
*משומרית: עיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ערים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גזרון=
* אוגריתית כנראה 𐎀𐎗 (אַר)<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 110; לוח UT ’nt I.</ref>; אכדית: urru, בוקר או יום.
=מילים נרדפות=
* אורה
* אלומה
* זיו
=קישורים חיצוניים=
[https://milimilim.co.il/%D7%91%D7%99%D7%98%D7%95%D7%99%D7%99%D7%9D-%D7%A2%D7%9D-%D7%94%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%94-%D7%90%D7%95%D7%A8 75 ביטויים עם המילה אור - כולל פירושים], יוחאי אורלן, אתר מילמילים
קטגוריה:אופטיקה
קטגוריה:אנרגיה
קטגוריה:אור
קטגוריה:שמות
אוֹר {{משני|ב}}
# הופיע אור (עיין לעיל).
= גזרון =
* באוגריתית 𐎀𐎗 (אַר, אוֹר).<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 425; לוח UT 77.</ref>
=צירופים=
*אורו עיניו
*אורו פניו
=תרגום=
* אנגלית: , 
* צרפתית: , 
* רוסית: , , , , ,
אוּר {{משני|א}}
# אֵש, מדוּרה.
#:* חג החנוכה קרוי גם חג האוּרים.
#:*.
=גזרון=
* בשפה החיתית המילה אור (ur) פירושה: לשרוף, לוחמה.[http://www.assyrianlanguages.org/hittite/en_lexique_hittite.htm] השוו: .
* הרבה לפני התופת של דנטה אליגיירי דרשה הספרות המדרשית הפסוק: ככזה שמתאר את גיהנום, ככתוב: .
* מופיע במקרא גם בצורת פועל "תאירו": המקביל לפועלי: "תדליקו" (נגזרת השורש: ד-ל-ק): .
* במערב ובים התיכון היו מקומות פולחן של אנשי צור בראשי ההרים שבאיים שעליהם השיאו משואות והציבו מגדלורים.
=צירופים=
*התחמם כנגד אורו
*חג האורים
=תרגום=
קטגוריה:אש
אוּר {{משני|ב}}
# עיר קדומה במסופוטמיה.
=גזרון=
*משומרית: עיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ערים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
שלום
שָׁלוֹם
# שלווה, מנוחה, שקט.
# מצב של ידידות ושתוף פעולה בין מדינות ובין בני אדם. 
#:* על מנת שישרור שלום, על המדינות לחתום על הסכם שלום.
# מילת ברכה הנאמרת בעת מפגש ובעת פרידה בין אנשים.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
* בלשונות קדם-שמיים:שלעם (šalꜥm), במשמעות שלם, היה שלם, שלא ניזוק. אכדית: (šalāmu). ארמית:שְׁלָמָא. געז,טיגרנית: שאלם (sälam ,[https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%88%B0%E1%88%8B%E1%88%9D ሰላም]). ערבית: .
*בשורה-14 במכתבי תענך הכתובים בכתב אכדי בניב כנעני, מופיעה תבנית "שֻׁוּלוּם" "([http://www.kchanson.com/ANCDOCS/meso/taanach1.html šu-lum]) בהוראת ברכת שלום. התיבה מופיעה בפפירוס אנאסטאזי א בכתב הירוגליפי בשפה מצרית-תיכונה בה אין הבחנה בין האותיות ל↔ר לפיכך נהגתה בצורה: שָרְם ([https://simondschweitzer.github.io/aed/156780.html šarm]) ושימשה בהוראת "ברכת-שלום". מקבילה ל-שָׁלם šlm . נגזרת של אותה מילה מצרית: "ש-ר-מתי" (sharmātȧ), ובתעתיק לעברית: "ש-ל-מתי" , פירוש: תשלום, הוקרה ,מנחה .מופיע כברכה בארמית בפפירוס פדואה בצורה: שלם .
*מצוי בצורת "סלם" ברובד לשון חז"ל ממכתבי בר כוכבא, הועלתה ההשערה שקרה הדבר בהשפעת חוג היהודים בעלי מבטא זר מבסביבתו של בר כוכבא שלא נהגו לבטא את הגה שׁי"ן, ושהשפיעו על לשון בר כוכבא או סופרו. דוגמת יהודי יוון והבלקן שמבטאים - "סבת סלום","רוס הסנה" או העגה המזרחית-ערבית: סַלָאם
=מילים נרדפות=
* פיוס (2) 
* שקט (1,2) 
* מנוחה, נחת, שלווה (1) 
* ביטחון, פיוס (2) 
* אהלן, היי, שלום עליכם (ברכת מפגש) 
* להתראות, ביי, צ'או (ברכת פרידה)
=ניגודים=
* מלחמה (2)
* עוינות (2)
* יריבות (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ברכות
קטגוריה:שמות
שִׁלּוּם
# מתן הגמול המגיע.
#:* במסגרת הסכם השילומים, העבירה גרמניה לישראל סכומי כסף גדולים כפיצוי לניצולי השואה.
=מילים נרדפות=
* תשלום
* גְּמוּל
=סימוכין=
*
=גיזרון=
* בלשונות קדם-שמיים:שלעם (šalꜥm), במשמעות שלם, היה שלם, שלא ניזוק. אכדית: (šalāmu). ארמית:שְׁלָמָא. געז,טיגרנית: שאלם (sälam ,[https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%88%B0%E1%88%8B%E1%88%9D ሰላም]). ערבית: .
*בשורה-14 במכתבי תענך הכתובים בכתב אכדי בניב כנעני, מופיעה תבנית "שֻׁוּלוּם" "([http://www.kchanson.com/ANCDOCS/meso/taanach1.html šu-lum]) בהוראת ברכת שלום. התיבה מופיעה בפפירוס אנאסטאזי א בכתב הירוגליפי בשפה מצרית-תיכונה בה אין הבחנה בין האותיות ל↔ר לפיכך נהגתה בצורה: שָרְם ([https://simondschweitzer.github.io/aed/156780.html šarm]) ושימשה בהוראת "ברכת-שלום". מקבילה ל-שָׁלם šlm . נגזרת של אותה מילה מצרית: "ש-ר-מתי" (sharmātȧ), ובתעתיק לעברית: "ש-ל-מתי" , פירוש: תשלום, הוקרה ,מנחה .מופיע כברכה בארמית בפפירוס פדואה בצורה: שלם .
*מצוי בצורת "סלם" ברובד לשון חז"ל ממכתבי בר כוכבא, הועלתה ההשערה שקרה הדבר בהשפעת חוג היהודים בעלי מבטא זר מבסביבתו של בר כוכבא שלא נהגו לבטא את הגה שׁי"ן, ושהשפיעו על לשון בר כוכבא או סופרו. דוגמת יהודי יוון והבלקן שמבטאים - "סבת סלום","רוס הסנה" או העגה המזרחית-ערבית: סַלָאם
=מילים נרדפות=
* פיוס (2) 
* שקט (1,2) 
* מנוחה, נחת, שלווה (1) 
* ביטחון, פיוס (2) 
* אהלן, היי, שלום עליכם (ברכת מפגש) 
* להתראות, ביי, צ'או (ברכת פרידה)
=ניגודים=
* מלחמה (2)
* עוינות (2)
* יריבות (2)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ברכות
קטגוריה:שמות
שִׁלּוּם
# מתן הגמול המגיע.
#:* במסגרת הסכם השילומים, העבירה גרמניה לישראל סכומי כסף גדולים כפיצוי לניצולי השואה.
=מילים נרדפות=
* תשלום
* גְּמוּל
אגרה
אַגְרָה
# תשלום שנגבה עבור שירות מסוים.
#:* "אדם המבקש להביא את ריבו בפני שופט בישראל, נדרש לשלם אגרה בסכום נכבד עבור שרות זה".
=גזרון=
* [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%29gr%20N&cits=all אַגְרָא] - משכורת, תשלום. 
*השורש א־ג־ר קיים בהוראות דומות בשפות שמיות נוספות - סורית: (אַגְרָא) - משכורת, תשלום, גמול. אוגריתית: 𐎀𐎂𐎗 (אגר) - לשכור, לחכור. אכדית: - תשלום, לשכור. ערבית: - לתגמל, לשלם, להשכיר. קתבאנית: 𐩧𐩴𐩱 (אגר) - עבד.<ref>שורשים שמיים, [http://www.semiticroots.net/index.php?r=root/view&id=193 𐩱 𐩴 𐩧].</ref>
=צירופים=
* כביש אגרה
* אגרת בית משפט
=מילים נרדפות=
* היטל
* מס
=ראו גם=
* אגורה
* לפום צערא אגרא
=גזרון=
* [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%29gr%20N&cits=all אַגְרָא] - משכורת, תשלום. 
*השורש א־ג־ר קיים בהוראות דומות בשפות שמיות נוספות - סורית: (אַגְרָא) - משכורת, תשלום, גמול. אוגריתית: 𐎀𐎂𐎗 (אגר) - לשכור, לחכור. אכדית: - תשלום, לשכור. ערבית: - לתגמל, לשלם, להשכיר. קתבאנית: 𐩧𐩴𐩱 (אגר) - עבד.<ref>שורשים שמיים, [http://www.semiticroots.net/index.php?r=root/view&id=193 𐩱 𐩴 𐩧].</ref>
=צירופים=
* כביש אגרה
* אגרת בית משפט
=מילים נרדפות=
* היטל
* מס
=ראו גם=
* אגורה
* לפום צערא אגרא
שקוף
שָׁקוּף
# חדיר לאור, ללא מחיצה.
#:* רוב שקיות הניילון שקופות.
# ברור.
#:* הוא כל־כך שקוף שאפשר לצפות את פעולותיו מראש.
# שמתעלמים ממנו, שלא מחשיבים אותו, שלא "סופרים" אותו.
#:* "מהרגע הראשון אתה מרגיש שקוף, הן דרכך רואים, אתה לא נראה. יש לך נשמה, כבר לא נשאר גוף. כן, הם עושים אותך שקוף מהתחלה." (שקוף / אלברט עמר)
=גזרון=
* (1:)המושג שקוף לא היה מוכר עד לעת החדשה, בעוד תיבת שקוף בהוראתה המקראית לעיל שימשה בהוראת:מה שבולט או מתבלט , כשנזקקו קדמונינו לתאר עפץ או מראֶה שקוף היו משתמשים בתיבת "לבן" המילה נוצרה ברובד העברית החדשה כמונח מעולם המדע והאופטיקה, ולעדות משמשת אבן הזפיר השקופה הנקראת עוד מקדם "ספיר-לבנה" וכנראה מופיעה היא במקרא בצירוף: . בתלמוד הופכת הזכוכית-השקופה כסמל למעמדם של בעלי "זכויות-היתר" שצמחו גם בערוגות החברה היהודית: 
* בהתייחס אל הכתוב במקרא - יש שהציעו לפרש, חַלּוֹנֵי שְׁקֻפִים - עפ"י האכדית: "בִּת חִלֲנִ" שהיה סגנון בנייה המאופיין באכסדרות מקושתות .
=פרשנים מפרשים=
*בתלמוד בבלי, הביטוי 'זכוכית לבנה' מתייחס לזכוכית שקופה, וכך גם התייחסו שאר העמים בהתכוונם ל"שקוף" - ידוע שבתקופת חזל, כוס "מזכוכית לבנה" הייתה שווה 400 זוז. 
*רש"י (מנחות פו ב) פירש "שקופים", מבפנים שהמשקופין של חלונות מבפנים היינו צר ומבחוץ רחב , ראו אכסדרה .
=תרגום=
* אנגלית: (1), (1+2), (2)
=סמוכין=====שָׁקוּף
# חדיר לאור, ללא מחיצה.
#:* רוב שקיות הניילון שקופות.
# ברור.
#:* הוא כל־כך שקוף שאפשר לצפות את פעולותיו מראש.
# שמתעלמים ממנו, שלא מחשיבים אותו, שלא "סופרים" אותו.
#:* "מהרגע הראשון אתה מרגיש שקוף, הן דרכך רואים, אתה לא נראה. יש לך נשמה, כבר לא נשאר גוף. כן, הם עושים אותך שקוף מהתחלה." (שקוף / אלברט עמר)
=גזרון=
* (1:)המושג שקוף לא היה מוכר עד לעת החדשה, בעוד תיבת שקוף בהוראתה המקראית לעיל שימשה בהוראת:מה שבולט או מתבלט , כשנזקקו קדמונינו לתאר עפץ או מראֶה שקוף היו משתמשים בתיבת "לבן" המילה נוצרה ברובד העברית החדשה כמונח מעולם המדע והאופטיקה, ולעדות משמשת אבן הזפיר השקופה הנקראת עוד מקדם "ספיר-לבנה" וכנראה מופיעה היא במקרא בצירוף: . בתלמוד הופכת הזכוכית-השקופה כסמל למעמדם של בעלי "זכויות-היתר" שצמחו גם בערוגות החברה היהודית: 
* בהתייחס אל הכתוב במקרא - יש שהציעו לפרש, חַלּוֹנֵי שְׁקֻפִים - עפ"י האכדית: "בִּת חִלֲנִ" שהיה סגנון בנייה המאופיין באכסדרות מקושתות .
=פרשנים מפרשים=
*בתלמוד בבלי, הביטוי 'זכוכית לבנה' מתייחס לזכוכית שקופה, וכך גם התייחסו שאר העמים בהתכוונם ל"שקוף" - ידוע שבתקופת חזל, כוס "מזכוכית לבנה" הייתה שווה 400 זוז. 
*רש"י (מנחות פו ב) פירש "שקופים", מבפנים שהמשקופין של חלונות מבפנים היינו צר ומבחוץ רחב , ראו אכסדרה .
=תרגום=
* אנגלית: (1), (1+2), (2)
תרגום
תַּרְגּוּם
# מידע לשוני שהועבר משפה אחת לאחרת.
#:* התרגום החדש של "החטא ועונשו" זכה לביקורות נלהבות.
=גיזרון=
# השורש ת־ר־ג־ם מופיע בלשונות השמיות העתיקות: בארמית – תרגם, פירושו ביאר; באכדית – targumanu, תורגמן, בא מן ragamu שמשמעותו ק־ר־א; באוגריתית השורש הוא דיבר.
=צירופים=
* שניים מקרא ואחד תרגום
* תרגום אונקלוס
* תרגום השבעים
* תרגום סימולטני
תִּרְגּוּם
# העברת מידע לשוני משפה אחת לאחרת.
#:* תִּרגום המסמך דרש את מסירת כל הניירת למתרגם מקצועי.
=גיזרון=
*ראו תַּרְגּוּם.
=צירופים=
* תרגום סימולטני
=גיזרון=
# השורש ת־ר־ג־ם מופיע בלשונות השמיות העתיקות: בארמית – תרגם, פירושו ביאר; באכדית – targumanu, תורגמן, בא מן ragamu שמשמעותו ק־ר־א; באוגריתית השורש הוא דיבר.
=צירופים=
* שניים מקרא ואחד תרגום
* תרגום אונקלוס
* תרגום השבעים
* תרגום סימולטני
תִּרְגּוּם
# העברת מידע לשוני משפה אחת לאחרת.
#:* תִּרגום המסמך דרש את מסירת כל הניירת למתרגם מקצועי.
=גיזרון=
*ראו תַּרְגּוּם.
=צירופים=
* תרגום סימולטני
שגיאה
שְׁגִיאָה
# דבר שנעשה ונכשל לא מתוך כוונה התחלתית שכזו.
#:* אנרי פואנקרה גילה שנפלה שגיאה בפתרונו.
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל. מן שָׁגָה.
=צירופים=
* שגיאת כתיב
* נח בשבע שגיאות
=מילים נרדפות=
* טעות
* משגה
* שגגה
* שיבוש
=תרגום=
* אנגלית: , 
* יידיש: , 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, בפסוק לעיל. מן שָׁגָה.
=צירופים=
* שגיאת כתיב
* נח בשבע שגיאות
=מילים נרדפות=
* טעות
* משגה
* שגגה
* שיבוש
=תרגום=
* אנגלית: , 
* יידיש: , 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
תבנית
תַּבְנִית
# דגם כללי של מבנה החוזר על עצמו.
#:* "יש לשבץ מילים בתוך תבנית בהתאם להגדרותיהן".
#:* לאונרדו דה וינצ'י הכין תבנית ליציקת ברונזה לדגם "הדוכס הגדול רוכב על סוסו", שהתנשא לגובה שמונה מטרים, ואולם בטרם הספיק להשלים את מלאכתו פלשו כובשים צרפתים לעיר והרסו את עבודתו.
# כלי קיבול המיועד לייצור המוני בצורה קבועה.
#:* עוגת יום ההולדת נאפתה בתבנית שצורתה לב.
=גיזרון=
* י"א מן בנה
=צירופים=
* תבנית אפייה
=מילים נרדפות=
* דגם
* מודל
* צורה
* דפוס
=תרגום=
* גרמנית: (1) , (1, 2) , (2)
=גיזרון=
* י"א מן בנה
=צירופים=
* תבנית אפייה
=מילים נרדפות=
* דגם
* מודל
* צורה
* דפוס
=תרגום=
* גרמנית: (1) , (1, 2) , (2)
חמרמרת
חֲמַרְמֹרֶת
# כלל התופעות הנגרמות בבוקר שלמחרת שתייה לשוכרה, כמו כאב־ראש ובחילה.
#:* למחרת המסיבה רווית האלכוהול התעוררתי עם חמרמורת עזה.
#:* היזהרו בלוגמכם שׁכר יתר על המדה, מפני שהחמרמורת היא תוצאה בלתי־רצויה המופיעה לאחר־מכן.
#:* ראו את הברנש הזה, מתנועע לו ברחוב ואינו מוצא את דרכו, כנראה כתוצאה מחמרמורת.
=גיזרון=
* כאשר חיפשה תרגום הולם לביטוי הלועזי הנגאובר, הוחלט להשתמש בשורש ח־מ־ר משתי סיבות: ראשית, יין נקרא גם בשם חמר; ושנית, בתנ"ך נעשה שימוש בשורש במשמעות של "הפיכת מעיים" או אף תסיסה (בדומה ליין) בפועל חמרמר: . המילה חמרמורת נבחרה על משקל סחרחורת וצמרמורת, שגם הן מתארות מיחושי גוף.
=מילים נרדפות=
* הנגאובר
* זנבת סביאה
* הֲלוּם שֵׁכָר
= ראו גם =
* אלכוהול
* גילופין
* סֹבֶא
* הטביע יגונו ביין
=סמוכין=
קטגוריה:פיזיולוגיה
קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:סמים
קטגוריה:פסיכומטרי
=גיזרון=
* כאשר חיפשה תרגום הולם לביטוי הלועזי הנגאובר, הוחלט להשתמש בשורש ח־מ־ר משתי סיבות: ראשית, יין נקרא גם בשם חמר; ושנית, בתנ"ך נעשה שימוש בשורש במשמעות של "הפיכת מעיים" או אף תסיסה (בדומה ליין) בפועל חמרמר: . המילה חמרמורת נבחרה על משקל סחרחורת וצמרמורת, שגם הן מתארות מיחושי גוף.
=מילים נרדפות=
* הנגאובר
* זנבת סביאה
* הֲלוּם שֵׁכָר
= ראו גם =
* אלכוהול
* גילופין
* סֹבֶא
* הטביע יגונו ביין
=סמוכין=
קטגוריה:פיזיולוגיה
קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:סמים
קטגוריה:פסיכומטרי
מע"מ
מע"מ
# מס ערך מוסף. מס הנהוג במדינות רבות בעולם, והוא נכלל במחירם של מוצרים ושירותים, כאחוז מסוים (בדרך כלל אחיד) מסכום הקנייה.
#:* "לא מוטל מע"מ על מוצרים ושירותים שמספק מוסד ללא כוונת רווח".
=תרגום=
* אנגלית: VAT
= ראו גם =
* מס ערך מוסף בויקיפדיה.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בכלכלה
=תרגום=
* אנגלית: VAT
= ראו גם =
* מס ערך מוסף בויקיפדיה.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בכלכלה