חלוני
חִלּוֹנִי
# אדם אשר אינו מקיים אורח חיים דתי.
#:* חלק מהתושבים החילוניים בישראל מתלוננים לעתים כי חוקי המדינה כופים אותם לשמור מצוות.
# שאיננו קשור לדת.
# זר, שאיננו כוהן.
=גיזרון=
*המילה מתועדת בהוראה 3 גם בארמית, כאשר מתורגם בתרגום אונקלוס : "וְחִילוֹנַי לָא יִקְרַב לְוָתְכוֹן". בתרגומים הארמיים הוא משמש גם בהוראת: אדם זר, שאיננו מוכר, השוו: מתורגם בתרגום המיוחס ליונתן: "ואיתעביד בעיניהום כחילונאי". בארמית היא מופיע כשורש ע"ו, ובעברית היא מופיעה כשורש ע"ע. 
*המילה חִלּוֹנַי נגזרה משם העצם חֹל בסיומת התואר ־וֹנַי. מניחים שהצורה חִלּוֹנַי התהוותה כתוצאה מדיסימילציה מהצורה המקורית *חֻלּוֹנַי (והשווּ חִיצוֹן מן *חוּצוֹן - חוּץ + ־וֹן). על אף שהמילה איננה מתועדת בלשון התנאים, בן-ציון גרוס מעריך שהיא משקפת "יצירה ארמית־עברית", כלשונו. לדבריו, הן תנועת החולם שבסיומת (בארמית היינו מצפים לקמץ), הן בידול התנועות שבא בעקבותיה אופייניים יותר ללשון חז"ל, ונראה שגם הבסיס חֹל שממנו נגזרה המילה הוא עברי.<ref>בן-ציון גרוס, המשקלים פעלון ופעלן במקרא ובלשון חכמים, ירושלים, תשנ"ד, עמ' 164. וכן הדעה הרווחת, ראו [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=xylwny%20A&cits=all CAL].</ref> 
*בעברית החדשה החליפה המילה את הסיומת הארמית ־וֹנַי במקבילתה העברית ־וֹנִי, וכך קיבלה צורה עברית אופיינית יותר: חִלּוֹנִי. בצורתה זו החלה המילה לשמש במשמעות המודרנית של "שאיננו קשור לדת". לצדה של חִלּוֹנִי התקיימה במשך תקופה מסוימת גם צורת המשנה חֻלּוֹנִי, שנוצרה בעברית החדשה. יוסף קלוזנר הטיף לדבוק בניקוד זה, התואם את נטיית השם חֹל (לדוגמה: חֻלִּין), וראה בצורה חִלּוֹנִי שיבוש.<ref>יוסף קלוזנר, העברית החדשה ובעיותיה, תל אביב, 1957, עמ' 191.</ref> אחרים ציינו שבידול התנועות שהתרחש במילה הארמית רגיל בעברית, וטענו שדווקא הצורה חֻלּוֹנִי זרה לרוח השפה.<ref>ראו למשל: יחזקאל קוטשר, מלים ותולדותיהן, ירושלים, תשכ"ה, עמ' 100.</ref>. הצורה חֻלּוֹנִי נעלמה בסופו של דבר.
: היה זה כנראה יוסף חיים ברנר הראשון לתאר חילוני כאדם שאינו מקיים מצוות. כך למשל כתב: "…להכרתי הלאומית החפשית בהוה, שכלה חילונית, אתיאיסטית, אתיאולוגית…" (מתוך "בעיתונות ובספרות" ב, 1910, עמ' 7).
=נגזרות=
* חילוניות
*
**חילן
**חילון
=מילים נרדפות=
*חופשי (1)
*זר (3)
*סקולרי
=ניגודים=
* דתי (1,2)
* חרדי (1)
* כהן (3)
=קישורים חיצוניים=
*רונית גדיש, [https://hebrew-academy.org.il/2017/07/10/%D7%97%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%A0%D7%99-%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%95%D6%BC%D7%AA/ חילוני וחילוניוּת], אתר האקדמיה ללשון העברית, 10/07/2017.
=הערות שוליים=
<references/>

קטגוריה:דת
=גיזרון=
*המילה מתועדת בהוראה 3 גם בארמית, כאשר מתורגם בתרגום אונקלוס : "וְחִילוֹנַי לָא יִקְרַב לְוָתְכוֹן". בתרגומים הארמיים הוא משמש גם בהוראת: אדם זר, שאיננו מוכר, השוו: מתורגם בתרגום המיוחס ליונתן: "ואיתעביד בעיניהום כחילונאי". בארמית היא מופיע כשורש ע"ו, ובעברית היא מופיעה כשורש ע"ע. 
*המילה חִלּוֹנַי נגזרה משם העצם חֹל בסיומת התואר ־וֹנַי. מניחים שהצורה חִלּוֹנַי התהוותה כתוצאה מדיסימילציה מהצורה המקורית *חֻלּוֹנַי (והשווּ חִיצוֹן מן *חוּצוֹן - חוּץ + ־וֹן). על אף שהמילה איננה מתועדת בלשון התנאים, בן-ציון גרוס מעריך שהיא משקפת "יצירה ארמית־עברית", כלשונו. לדבריו, הן תנועת החולם שבסיומת (בארמית היינו מצפים לקמץ), הן בידול התנועות שבא בעקבותיה אופייניים יותר ללשון חז"ל, ונראה שגם הבסיס חֹל שממנו נגזרה המילה הוא עברי.<ref>בן-ציון גרוס, המשקלים פעלון ופעלן במקרא ובלשון חכמים, ירושלים, תשנ"ד, עמ' 164. וכן הדעה הרווחת, ראו [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=xylwny%20A&cits=all CAL].</ref> 
*בעברית החדשה החליפה המילה את הסיומת הארמית ־וֹנַי במקבילתה העברית ־וֹנִי, וכך קיבלה צורה עברית אופיינית יותר: חִלּוֹנִי. בצורתה זו החלה המילה לשמש במשמעות המודרנית של "שאיננו קשור לדת". לצדה של חִלּוֹנִי התקיימה במשך תקופה מסוימת גם צורת המשנה חֻלּוֹנִי, שנוצרה בעברית החדשה. יוסף קלוזנר הטיף לדבוק בניקוד זה, התואם את נטיית השם חֹל (לדוגמה: חֻלִּין), וראה בצורה חִלּוֹנִי שיבוש.<ref>יוסף קלוזנר, העברית החדשה ובעיותיה, תל אביב, 1957, עמ' 191.</ref> אחרים ציינו שבידול התנועות שהתרחש במילה הארמית רגיל בעברית, וטענו שדווקא הצורה חֻלּוֹנִי זרה לרוח השפה.<ref>ראו למשל: יחזקאל קוטשר, מלים ותולדותיהן, ירושלים, תשכ"ה, עמ' 100.</ref>. הצורה חֻלּוֹנִי נעלמה בסופו של דבר.
: היה זה כנראה יוסף חיים ברנר הראשון לתאר חילוני כאדם שאינו מקיים מצוות. כך למשל כתב: "…להכרתי הלאומית החפשית בהוה, שכלה חילונית, אתיאיסטית, אתיאולוגית…" (מתוך "בעיתונות ובספרות" ב, 1910, עמ' 7).
=נגזרות=
* חילוניות
*
**חילן
**חילון
=מילים נרדפות=
*חופשי (1)
*זר (3)
*סקולרי
=ניגודים=
* דתי (1,2)
* חרדי (1)
* כהן (3)
=קישורים חיצוניים=
*רונית גדיש, [https://hebrew-academy.org.il/2017/07/10/%D7%97%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%A0%D7%99-%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%95%D6%BC%D7%AA/ חילוני וחילוניוּת], אתר האקדמיה ללשון העברית, 10/07/2017.
=הערות שוליים=
<references/>

קטגוריה:דת