צמא
צָמֵא {{משני|א}}
#הִשְׁתּוֹקֵק לִשְׁתּוֹת, חָשׁ צֹרֶךְ לִגְמֹעַ מַשְׁקֶה.
#<small>בהשאלה</small> הִתְאַוָּה לְדָבָר הַרְבֵּה, אָבָה בְּכָל מְאוֹדוֹ לְ־.
=גזרון=
*שורש מקראי. מקבילות שמיות: אוגריתית 𐎙𐎎𐎜 (עֿמאֻ) או 𐎙𐎎𐎛 (עֿמאִ),<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 230; לוח UT 51 IV</ref> ואולי גם 𐎑𐎎𐎀 (טֿמאַ),<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 481; לוח UT 128 I</ref> אכדית: צַמַאֻ , ארמית: צהי ('צמא' בארמית שאול מעברית), ערבית: - בשני המשמעים.
*במילונו של האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג': מצרית: tchamā - אדמה יבשה. געז: ጸምአ (ṣäməʔä).<ref>[https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/898/mode/1up?view=theater An Egyptian Hieroglyphic Dictionary], E.A Wallis Budge,1920 pp. 898.</ref>
=נגזרות=
*צָמָא
*צִמָּאוֹן
*צִמְאָה
=ניגודים=
*רָוֶה (1)
=מידע נוסף=
*נטיית הפועל בגוף שלישי עבר היא "צָמֵא" ולא *"צָמַא" על דרך השלמים. [http://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/netiyyat-hapoal/3-6-%D7%94%D7%A4%D7%95%D7%A2%D7%9C-%D7%91%D7%92%D7%96%D7%A8%D7%AA-%D7%9C%D7%90/ החלטה 3.6 בדקדוק] של האקדמיה ללשון העברית קובעת:
:"בבניין קל בשורשים טמ"א, יר"א, מל"א, צמ"א, שׂנ"א – ע' הפועל מנוקדת בצירי בצורת עבר נסתר (צורת העבר שווה לצורת הבינוני). למשל: יָרֵא, צָמֵא, ובצורות עבר בגוף הראשון והשני, כגון צָמֵאתִי, מָלֵאתָ, שְׂנֵאתֶם".
צָמֵא {{משני|ב}}
#מִי שֶׁחָשׁ צֹרֶךְ לִשְׁתּוֹת, שֶׁנִּחָר גְּרוֹנוֹ וְעָלָיו לִשְׁתּוֹת.
# הַמִּתְאַוֶּה לִדְבַר מָה, הָעוֹרֵג לְ־.
צָמָא
#תְּחוּשַׁת יֹבֶשׁ בַּגָּרוֹן וְצֹרֶךְ לִשְׁתּוֹת, רָצוֹן עַז לִשְׁתִיָּה.
# שְׁקִיקָה, רָצוֹן וָחֵשֶׁק עַזִּים.
=גזרון=
*מילה מקראית. מקבילה זהה בערבית: (קרי: טָ'מָא) גם במשקל, וגם במשמעות.
=צירופים=
*שבר צמאו
*ארץ צמא
=מילים נרדפות=
*צמאה
*צמאון
= {{שורש|צמא}}הערות שוליים =
קטגוריה:מילים אוגריתיות
קטגוריה:מים
=גזרון=
*שורש מקראי. מקבילות שמיות: אוגריתית 𐎙𐎎𐎜 (עֿמאֻ) או 𐎙𐎎𐎛 (עֿמאִ),<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 230; לוח UT 51 IV</ref> ואולי גם 𐎑𐎎𐎀 (טֿמאַ),<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 481; לוח UT 128 I</ref> אכדית: צַמַאֻ , ארמית: צהי ('צמא' בארמית שאול מעברית), ערבית: - בשני המשמעים.
*במילונו של האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג': מצרית: tchamā - אדמה יבשה. געז: ጸምአ (ṣäməʔä).<ref>[https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/898/mode/1up?view=theater An Egyptian Hieroglyphic Dictionary], E.A Wallis Budge,1920 pp. 898.</ref>
=נגזרות=
*צָמָא
*צִמָּאוֹן
*צִמְאָה
=ניגודים=
*רָוֶה (1)
=מידע נוסף=
*נטיית הפועל בגוף שלישי עבר היא "צָמֵא" ולא *"צָמַא" על דרך השלמים. [http://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/netiyyat-hapoal/3-6-%D7%94%D7%A4%D7%95%D7%A2%D7%9C-%D7%91%D7%92%D7%96%D7%A8%D7%AA-%D7%9C%D7%90/ החלטה 3.6 בדקדוק] של האקדמיה ללשון העברית קובעת:
:"בבניין קל בשורשים טמ"א, יר"א, מל"א, צמ"א, שׂנ"א – ע' הפועל מנוקדת בצירי בצורת עבר נסתר (צורת העבר שווה לצורת הבינוני). למשל: יָרֵא, צָמֵא, ובצורות עבר בגוף הראשון והשני, כגון צָמֵאתִי, מָלֵאתָ, שְׂנֵאתֶם".
צָמֵא {{משני|ב}}
#מִי שֶׁחָשׁ צֹרֶךְ לִשְׁתּוֹת, שֶׁנִּחָר גְּרוֹנוֹ וְעָלָיו לִשְׁתּוֹת.
# הַמִּתְאַוֶּה לִדְבַר מָה, הָעוֹרֵג לְ־.
צָמָא
#תְּחוּשַׁת יֹבֶשׁ בַּגָּרוֹן וְצֹרֶךְ לִשְׁתּוֹת, רָצוֹן עַז לִשְׁתִיָּה.
# שְׁקִיקָה, רָצוֹן וָחֵשֶׁק עַזִּים.
=גזרון=
*מילה מקראית. מקבילה זהה בערבית: (קרי: טָ'מָא) גם במשקל, וגם במשמעות.
=צירופים=
*שבר צמאו
*ארץ צמא
=מילים נרדפות=
*צמאה
*צמאון
= {{שורש|צמא}}הערות שוליים =
קטגוריה:מילים אוגריתיות
קטגוריה:מים