OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
נד
נָד
#זָז אָנֶה וָאָנָה, הִתְנוֹעֵעַ לְכָאן וּלְכָאן.
#עָבַר מִמָּקוֹם לְמָקוֹם, נָדַד.
# נָס וְנִמְלַט מִן-.
# הֵזִיז רֹאשׁוֹ כְּאוֹת צַעַר וְיָגוֹן.
# אָבַד וְסָפָה, לֹא נוֹתַר מִמֶּנּו ּזֵכֶר.
=גיזרון=
*השורש נו"ד קרוב מאוד אל השורש נד"ד (ואף נרדף לו) ועניינו מעבר ממקום אחד לאחר, וגם אל השורש נד"ה שעניינו ריחוק וגרוש <ref>קראו [http://hebrew-academy.org.il/2011/04/10/שורשים-נודדים/ כאן] את מאמרה של האקדמיה ללשון העברית באשר לקובץ שורשים זה. </ref>. משורש זה נוצר גם השורש המרובע נדנ"ד שעניינו נידה קלה וגם השורש (השלם) ני"ד המשומש בעברית החדשה ואף שניהם חלק ממשפחת שורשים זו.
* הפועל ‏נַדֻ 'nadu' באכדית מצוי בסיפור נטישתו של סרגון מאכד על–ידי אמו המניחה את בנה בנהר בתוך סלסלה, שהכינה בקפידה רבה, כדי לתת לו הזדמנות להינצל. והנה, גם שם, הפועל המתאר את דבר הנטישה "nadu" הוא פועל שהוראתו - "להשליך" היינו: שילוחו של המושא לגורלו .
*2: מופיע כצירוף בעברית חדשה, כמונח מטאורולוגי - נד מים.
=צירופים=
*נע ונד
*אנית נוד
*סחר נוד
=נגזרות=
*נַוָּד
*נידה
*נִיד
=ראו גם=
*נדנד
*הניד
*התנודד
*נודד
=הערות שוליים=
<references />
נֵּד
# תופעת טבע בה מתלכדות טיפות זעירות הנראות כמערבולת דמוית עמוד בשמיים, לרוב מופיעה מתחת לענן.
#:* .
=גיזרון=
* תיבת נד מופיעה בהגייה דומה בערבית: נֲד (نَدّْ)‎ בהוראות: רום גובה,תלולית
=מילים נרדפות=
* תִּימְרַת מַיִם
* עלעול מים
* עמוד ענן
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
נָד
#זָז אָנֶה וָאָנָה, הִתְנוֹעֵעַ לְכָאן וּלְכָאן.
#עָבַר מִמָּקוֹם לְמָקוֹם, נָדַד.
# נָס וְנִמְלַט מִן-.
# הֵזִיז רֹאשׁוֹ כְּאוֹת צַעַר וְיָגוֹן.
# אָבַד וְסָפָה, לֹא נוֹתַר מִמֶּנּו ּזֵכֶר.
=גיזרון=
*השורש נו"ד קרוב מאוד אל השורש נד"ד (ואף נרדף לו) ועניינו מעבר ממקום אחד לאחר, וגם אל השורש נד"ה שעניינו ריחוק וגרוש <ref>קראו [http://hebrew-academy.org.il/2011/04/10/שורשים-נודדים/ כאן] את מאמרה של האקדמיה ללשון העברית באשר לקובץ שורשים זה. </ref>. משורש זה נוצר גם השורש המרובע נדנ"ד שעניינו נידה קלה וגם השורש (השלם) ני"ד המשומש בעברית החדשה ואף שניהם חלק ממשפחת שורשים זו.
* הפועל ‏נַדֻ 'nadu' באכדית מצוי בסיפור נטישתו של סרגון מאכד על–ידי אמו המניחה את בנה בנהר בתוך סלסלה, שהכינה בקפידה רבה, כדי לתת לו הזדמנות להינצל. והנה, גם שם, הפועל המתאר את דבר הנטישה "nadu" הוא פועל שהוראתו - "להשליך" היינו: שילוחו של המושא לגורלו .
*2: מופיע כצירוף בעברית חדשה, כמונח מטאורולוגי - נד מים.
=צירופים=
*נע ונד
*אנית נוד
*סחר נוד
=נגזרות=
*נַוָּד
*נידה
*נִיד
=ראו גם=
*נדנד
*הניד
*התנודד
*נודד
=הערות שוליים=
<references />
נֵּד
# תופעת טבע בה מתלכדות טיפות זעירות הנראות כמערבולת דמוית עמוד בשמיים, לרוב מופיעה מתחת לענן.
#:* .
=גיזרון=
* תיבת נד מופיעה בהגייה דומה בערבית: נֲד (نَدّْ)‎ בהוראות: רום גובה,תלולית
=מילים נרדפות=
* תִּימְרַת מַיִם
* עלעול מים
* עמוד ענן
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
נוד (שורש)
השורש נ־ו־ד הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=הערה=
*בבניין קל, בזמן ההווה, השורש נו"ד ניטה גם לפי משקל "פָּעֵל" (כמו הפעלים: מֵת, עֵר): .
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:נוד (שורש)השורש נ־ו־ד הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=הערה=
*בבניין קל, בזמן ההווה, השורש נו"ד ניטה גם לפי משקל "פָּעֵל" (כמו הפעלים: מֵת, עֵר): .
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:נוד (שורש)
התנודד
הִתְנוֹדֵד
#הִתְנוֹעֵעַ, הִטַּלְטֵל וְאִבֵּד מִיַּצִּיבוּתוֹ.
# נֶחֱרַד וְהִצְטַעֵר בַּאֲשֵׁר לְ-.
=גיזרון=
*מן המקרא.
=מילים נרדפות=
*התנועע (1)
=ראו גם=
*נד
*הניד
*נודד
=גיזרון=
*מן המקרא.
=מילים נרדפות=
*התנועע (1)
=ראו גם=
*נד
*הניד
*נודד
נהק
נָהַק
#קָרָא בְּקוֹל זְעָקָה (וּבְיִחוּד הַחֲמוֹר).
=גיזרון=
*מקבילות גם בשפות שמיות נוספות, ארמית: נְהַק, ערבית: (קרי: נַהַקַ). קרוב לשורש זה פועל השורש נא"ק (שכן קול החמור אף נשמע כנאקה).
=צירופים=
*אין חמור נוהק אלא מתוך כפיפה של חרובים
=מילים נרדפות=
*נער
*הבריס
=ראו גם=
*חמור
*אתון
*עיר
*סיח
=גיזרון=
*מקבילות גם בשפות שמיות נוספות, ארמית: נְהַק, ערבית: (קרי: נַהַקַ). קרוב לשורש זה פועל השורש נא"ק (שכן קול החמור אף נשמע כנאקה).
=צירופים=
*אין חמור נוהק אלא מתוך כפיפה של חרובים
=מילים נרדפות=
*נער
*הבריס
=ראו גם=
*חמור
*אתון
*עיר
*סיח
הניד
הֵנִיד
#הֵזִיז אָנֶה וָאָנָה, עָשָׂה שֶׁיָּנוּד.
# הִרְחִיק, גָּרַם לַעֲזִיבָה מִמָּקוֹם.
# בִּטֵּא בִּשְׁוָא נָד (נָע).
=גיזרון=
*במקרא רק במשמעות השנית.
=צירופים=
*הניד עפעף
=מילים נרדפות=
*הגלה (2)
*גרש (2)
*הרחיק (2)
=ראו גם=
*הונד
*נד
*התנודד
=גיזרון=
*במקרא רק במשמעות השנית.
=צירופים=
*הניד עפעף
=מילים נרדפות=
*הגלה (2)
*גרש (2)
*הרחיק (2)
=ראו גם=
*הונד
*נד
*התנודד
גפף
גִּפֵּף
# כָּרַךְ זְרוֹעוֹתָיו סְבִיב אַחֵר, חִבֵּק.
# הִקִּיף בְּסִבוּב, נָסַב עַל-.
=גיזרון=
*לשון חז"ל, ייתכן שמן גזירת "גַּף" שבמקרא. קרוב לשורש פועל זה השורש גו"ף שעניינו סגירה.
=ראו גם=
*נישק
*לטף
גֻּפַּף
# כִּתְּרוּהוּ, נָסַבּוּ עָלָיו.
#נֶאֱטַם, הָיָה סָתוּם לְגַמְרֵי.
#נִסְגַּר, נֶחֶסְמוּ הַכְּנִיסָה אוֹ הַפֶּתַח.
#נִתַּן לוֹ חִבּוּק.
#:*כשהחייל שב משדה הקרב הוא גופף על-ידי הוריו.
=גיזרון=
*מן התלמוד (ראו לעיל).
=ראו גם=
*התגפף
=גיזרון=
*לשון חז"ל, ייתכן שמן גזירת "גַּף" שבמקרא. קרוב לשורש פועל זה השורש גו"ף שעניינו סגירה.
=ראו גם=
*נישק
*לטף
גֻּפַּף
# כִּתְּרוּהוּ, נָסַבּוּ עָלָיו.
#נֶאֱטַם, הָיָה סָתוּם לְגַמְרֵי.
#נִסְגַּר, נֶחֶסְמוּ הַכְּנִיסָה אוֹ הַפֶּתַח.
#נִתַּן לוֹ חִבּוּק.
#:*כשהחייל שב משדה הקרב הוא גופף על-ידי הוריו.
=גיזרון=
*מן התלמוד (ראו לעיל).
רהט (שורש)
השורש ר-ה-ט הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
השורש ר-ה-ט הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
נאק
נָאַק
# השמיע קריאת-סבל, נאנח מרוב כאב.
=גיזרון=
* השוו לארמית: נְאַק.<ref></ref> יש מפרשים שתוק, ויש מפרשים שתוק מלהאנק.
=גיזרון=
* השוו לארמית: נְאַק.<ref></ref> יש מפרשים שתוק, ויש מפרשים שתוק מלהאנק.
שדי
שַׁדַּי
# כינויו הקדום של אלוהים, המופיע בעיקר בספר בראשית ואיוב, ומתייחס לאל המופיע לראשונה בתקופה הנוודית (אברהם, יצחק ויעקב) .<ref>ישעיהו ליבוביץ, פרשת "וארא", מתוך: "שבע שנים של שיחות על פרשת השבוע", 2003.</ref>
=גיזרון=
* יש חוקרים הגוזרים מאכדית: - הר; יש שהסבירו זאת כתואר: רם, אדון, צור. ויש שהסבירו ע"פ המשקל (צורת יחיד עם סיומת השייכות אַּי) שהכוונה "זה של ההר", האלוהות המזוהה עם ההר<ref>. ברוך אברהם לוין, קדמוניות 110 (תשנ"ו), [https://www.jstor.org/stable/23681422 עמ' 93].</ref> . המילה האכדית שימשה גם ככינוי לאלים כנענים.
* בָּאָלֻשָדִי (balu shady) הוא השם שהעניקו האכדים לאלוהי או נכבדי שבטי האמורים המדבריים, נחשב גם לבעלה של אשרה - בְּאֶלוּ שדי או בְּאֶל שָדֵא bêlu šadī / bêl šadê <ref></ref> . בכתובת בלעם מופיעה המילה "שדין" שלדעת חלק מהחוקרים היא צורת הרבים של "שדי", ולדעת חוקרים אחרים היא צורת הרבים של שֵׁד.
=פרשנים מפרשים=
* הפרשנים המסורתיים גזרו מלשון "דַּי" - שאמר לעולם די, או שֶׁדַּי באלוהותו לכל הבריות או שֶׁדַּי לו במציאות עצמו ואינו צריך בקיום המציאות. ראב"ע (בראשית יז, א) גזר משורש , והכוונה: חזק ותקיף.
=צירופים=
* קול המון כקול שדי
* צור שדי (וַיֵּלֶךְ, לְבַקֵּשׁ אֶת-דָּוִד וַאֲנָשָׁיו, עַל-פְּנֵי, צורי הַיְּעֵלִים).
=ראו גם=
* שידוד מערכות
* שד"י
שַׁדַּי
# כינויו הקדום של אלוהים, המופיע בעיקר בספר בראשית ואיוב, ומתייחס לאל המופיע לראשונה בתקופה הנוודית (אברהם, יצחק ויעקב) .<ref>ישעיהו ליבוביץ, פרשת "וארא", מתוך: "שבע שנים של שיחות על פרשת השבוע", 2003.</ref>
=גיזרון=
* יש חוקרים הגוזרים מאכדית: - הר; יש שהסבירו זאת כתואר: רם, אדון, צור. ויש שהסבירו ע"פ המשקל (צורת יחיד עם סיומת השייכות אַּי) שהכוונה "זה של ההר", האלוהות המזוהה עם ההר<ref>. ברוך אברהם לוין, קדמוניות 110 (תשנ"ו), [https://www.jstor.org/stable/23681422 עמ' 93].</ref> . המילה האכדית שימשה גם ככינוי לאלים כנענים.
* בָּאָלֻשָדִי (balu shady) הוא השם שהעניקו האכדים לאלוהי או נכבדי שבטי האמורים המדבריים, נחשב גם לבעלה של אשרה - בְּאֶלוּ שדי או בְּאֶל שָדֵא bêlu šadī / bêl šadê <ref></ref> . בכתובת בלעם מופיעה המילה "שדין" שלדעת חלק מהחוקרים היא צורת הרבים של "שדי", ולדעת חוקרים אחרים היא צורת הרבים של שֵׁד.
=פרשנים מפרשים=
* הפרשנים המסורתיים גזרו מלשון "דַּי" - שאמר לעולם די, או שֶׁדַּי באלוהותו לכל הבריות או שֶׁדַּי לו במציאות עצמו ואינו צריך בקיום המציאות. ראב"ע (בראשית יז, א) גזר משורש , והכוונה: חזק ותקיף.
=צירופים=
* קול המון כקול שדי
* צור שדי (וַיֵּלֶךְ, לְבַקֵּשׁ אֶת-דָּוִד וַאֲנָשָׁיו, עַל-פְּנֵי, צורי הַיְּעֵלִים).
=ראו גם=
* שידוד מערכות
* שד"י
רמץ
רֶמֶץ
רמץ
# שארית מדורה שעוד בוערת אחרי דעיכת הלהבות.
קומדיה
קוֹמֶדְיָה
# מחזה או סרט מבדחים שמטרתם לחשוף את הדברים המגוחכים שבדמויות, במעשיהן ובמתרחש. על פי רוב העלילה מסתיימת בסוף טוב.
#:* צפינו בתאטרון בקומדיה חדשה מצחיקה עד דמעות.
# התרחשות מצחיקה, אירוע נלעג.
#:* אספת הבחירות שהייתי בה הייתה ממש קומדיה.
=גיזרון=
* הלחם של – הוללות, ו־ – שיר.
=צירופים=
* פִינִיטָה לַקּוֹמֶדְיָה
* קוֹמֶדְיָה דֶל־אַרְטֶה
* קוֹמֶדְיַת מַצָּבִים
* קוֹמֶדְיָה שְׁחֹרָה
* קוֹמֶדְיָה שֶׁל טָעֻיּוֹת
=נגזרות=
* קוֹמִי
* קוֹמֶדְיַאנט
=ניגודים=
* טְרָגֶדְיָה
=קישורים חיצוניים=
* דינה ציונית, [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=7527 קומדיה], הספרייה הווירטואלית של מט"ח
*
=סימוכין=
קטגוריה:תאטרוןקטגוריה:קולנועקטגוריה:הומור
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* הלחם של – הוללות, ו־ – שיר.
=צירופים=
* פִינִיטָה לַקּוֹמֶדְיָה
* קוֹמֶדְיָה דֶל־אַרְטֶה
* קוֹמֶדְיַת מַצָּבִים
* קוֹמֶדְיָה שְׁחֹרָה
* קוֹמֶדְיָה שֶׁל טָעֻיּוֹת
=נגזרות=
* קוֹמִי
* קוֹמֶדְיַאנט
=ניגודים=
* טְרָגֶדְיָה
=קישורים חיצוניים=
* דינה ציונית, [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=7527 קומדיה], הספרייה הווירטואלית של מט"ח
*
=סימוכין=
קטגוריה:תאטרוןקטגוריה:קולנועקטגוריה:הומור
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
דחף
דָּחַף
#הרחיק בכח (בעיקר ביד או במרפק).
=גיזרון=
* שורש המילה מצוי במקרא . ערבית: בהגיית דַפַעַ دَفَعَ, בהוראת הפעלים: לדחוף, לשלם.
=צירופים=
*דחף את אפו
=נגזרות=
*דחיפה
*דחוף
*נדחף
=ראו גם=
*מדחף
*דוחפן
*דחיף
דַּחַף
# רצון פתאומי לעשות משהו מבלי לחשוב על התוצאות.
#:*לשכן שלי יש דחף לאכילה בלילות ולא מתוך רעב.
=גיזרון=
* מן הפועל דחף.
=צירופים=
* דחף מיני
* דחף בלתי נשלט
=מילים נרדפות=
* הנעה
* אימפולס
=ראו גם=
* יצר
* אינסטינקט
* מוטיבציה
* תשוקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכולוגיה
דָּחַף
#הרחיק בכח (בעיקר ביד או במרפק).
=גיזרון=
* שורש המילה מצוי במקרא . ערבית: בהגיית דַפַעַ دَفَعَ, בהוראת הפעלים: לדחוף, לשלם.
=צירופים=
*דחף את אפו
=נגזרות=
*דחיפה
*דחוף
*נדחף
=ראו גם=
*מדחף
*דוחפן
*דחיף
דַּחַף
# רצון פתאומי לעשות משהו מבלי לחשוב על התוצאות.
#:*לשכן שלי יש דחף לאכילה בלילות ולא מתוך רעב.
=גיזרון=
* מן הפועל דחף.
=צירופים=
* דחף מיני
* דחף בלתי נשלט
=מילים נרדפות=
* הנעה
* אימפולס
=ראו גם=
* יצר
* אינסטינקט
* מוטיבציה
* תשוקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכולוגיה
קלמנטינה
קְלֵמֶנְטִינָה
# פרי הדר כתום, עסיסי ומתוק אך מלא ציפה.
=גיזרון=
* מקור המילה מגיע משמו הפרטי של כומר צרפתי באלג'יריה קלמנט רודיה (Clement Rodier) אשר במאה ה-19 הכליא זן של תפוז יחד עם זן של מנדרינה וכך נוצרה הקלמנטינה.
=צירופים=
* קלמנטינת אור
* קלמנטינת אורה
* קלמנטינת מיכל
=ראו גם=
* פרדס
* מנדרינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:פירות
קטגוריה:צמחים
קְלֵמֶנְטִינָה
# פרי הדר כתום, עסיסי ומתוק אך מלא ציפה.
=גיזרון=
* מקור המילה מגיע משמו הפרטי של כומר צרפתי באלג'יריה קלמנט רודיה (Clement Rodier) אשר במאה ה-19 הכליא זן של תפוז יחד עם זן של מנדרינה וכך נוצרה הקלמנטינה.
=צירופים=
* קלמנטינת אור
* קלמנטינת אורה
* קלמנטינת מיכל
=ראו גם=
* פרדס
* מנדרינה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:פירות
קטגוריה:צמחים
מחדד
מְחַדֵּד
# מכשיר להשחזת עפרונות.
#:* "תלמיד עול ימים קיבל לשנת הלימודים החדשה מחדד עפרונות בצורת אקדוח קטן." ("דבר", 29 בספטמבר 1939, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* מן ח־ד־ד, חִדֵד.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחים יחידים (תשל"א - תשע"ז) , 1971; אושר בתשס"ג.
=מילים נרדפות=
* מחדד עפרונות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי כתיבה
מְחַדֵּד
# מכשיר להשחזת עפרונות.
#:* "תלמיד עול ימים קיבל לשנת הלימודים החדשה מחדד עפרונות בצורת אקדוח קטן." ("דבר", 29 בספטמבר 1939, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* מן ח־ד־ד, חִדֵד.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחים יחידים (תשל"א - תשע"ז) , 1971; אושר בתשס"ג.
=מילים נרדפות=
* מחדד עפרונות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי כתיבה
שנהב
שֶׁנְהָב
# החומר הלבן המרכיב את חטי הפיל וכן של חיות נוספות דוגמת ממותה, סוס יאור, ארי ים, ועוד.
# צבע לבן-צהבהב.
#:* הדוכסית לבשה שמלה בצבע שנהב שהתאים לנעליה הבהירות.
# דֶנְטִין. הרקמה הקשה המהווה את רוב חומר השן.
#:* רופא השיניים מצא כי מטופלו סובל מעששת השנהב.
#<small>לא בשימוש</small> פיל
=גיזרון=
* בלשון יחיד בצורה: שנהבּ (בּ' דגושה). אליעזר בן יהודה כתב כי לפי מרבית חוקרי הלשון חלקה השני של המילה "הב" במילה ה'מעוברתת': שנהב, מקורה בסנסקריט לפי שהגיית 'אֻבָּה', מתפרשת בהוראת: "פיל". במצרית עתיקה: "יבּ" - פיל (השוו: האי יֵבּ, ביוונית אלפנטינה).
:תיבה שהגייתה: הַבֻּ ([https://www.ancient-egypt.co.uk/transliteration/ancient_egypt_dictionary.pdf abw], בהוראת :פיל מופיעה בכתב חרטומים, עמ' 4) בצורה: <hiero>U23-G43-E26</hiero>
* המילה נוצרה בהלחם בסיסים של שן + הב (אִב), ובחילופי א-י (כגון-אִש-יֵש; אשי-יִשַׁי).
=צירופים=
*חוף השנהב (1)
=מילים נרדפות=
*שן (1 ,2)
*דֶנְטִין (3)
*פיל (4)
=מידע נוסף=
* במילון ארכאולוגיה (תש"ב, 1942) המופיע באתר האקדמיה ללשון עברית, הה"א במילה 'שנהב' מנוקדת בפתח.
=סימוכין=
* אליעזר בן יהודה, כותב במאמר [http://benyehuda.org/by/haharkava.html "ההרכבה בשמות ובפעלים בשפה העברית"]: "...מורכב לפי דעת רוב חוקרי הלשון מן שֵׁן ומן הַבִּים, קיצור מן הַאַבִּים, מלשון סנסקריתית אֻבָּה, פּיל... יש אמנם סוברים כי הנוסחא הנכונה היא שן והֹבְנִית, כמו (ביחזקאל כז, טו), אך רובם ככולם של המפרשים וחוקרי הלשון מסכימים להפירוש המקובל וסוברים כי הוא הרכבה".

קטגוריה:יונקים
קטגוריה:צבעים
קטגוריה:רפואה
=גיזרון=
* בלשון יחיד בצורה: שנהבּ (בּ' דגושה). אליעזר בן יהודה כתב כי לפי מרבית חוקרי הלשון חלקה השני של המילה "הב" במילה ה'מעוברתת': שנהב, מקורה בסנסקריט לפי שהגיית 'אֻבָּה', מתפרשת בהוראת: "פיל". במצרית עתיקה: "יבּ" - פיל (השוו: האי יֵבּ, ביוונית אלפנטינה).
:תיבה שהגייתה: הַבֻּ ([https://www.ancient-egypt.co.uk/transliteration/ancient_egypt_dictionary.pdf abw], בהוראת :פיל מופיעה בכתב חרטומים, עמ' 4) בצורה: <hiero>U23-G43-E26</hiero>
* המילה נוצרה בהלחם בסיסים של שן + הב (אִב), ובחילופי א-י (כגון-אִש-יֵש; אשי-יִשַׁי).
=צירופים=
*חוף השנהב (1)
=מילים נרדפות=
*שן (1 ,2)
*דֶנְטִין (3)
*פיל (4)
=מידע נוסף=
* במילון ארכאולוגיה (תש"ב, 1942) המופיע באתר האקדמיה ללשון עברית, הה"א במילה 'שנהב' מנוקדת בפתח.
=סימוכין=
* אליעזר בן יהודה, כותב במאמר [http://benyehuda.org/by/haharkava.html "ההרכבה בשמות ובפעלים בשפה העברית"]: "...מורכב לפי דעת רוב חוקרי הלשון מן שֵׁן ומן הַבִּים, קיצור מן הַאַבִּים, מלשון סנסקריתית אֻבָּה, פּיל... יש אמנם סוברים כי הנוסחא הנכונה היא שן והֹבְנִית, כמו (ביחזקאל כז, טו), אך רובם ככולם של המפרשים וחוקרי הלשון מסכימים להפירוש המקובל וסוברים כי הוא הרכבה".

קטגוריה:יונקים
קטגוריה:צבעים
קטגוריה:רפואה
קשת בענן
קֶשֶׁת בְּעָנָן
# תופעת טבע אופטית, חצי מעגל המכיל את צבעי הספקטרום שנוצר באטמוספרה בעת השתברות קרני השמש דרך טיפות הגשם.
#:* כאשר השמש הפציעה מבעד לגשם הניתך, חזינו בקשת בענן מרהיבה ביופיה.
=ראו גם=
* קשת
* ענן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מטאורולוגיה
=ראו גם=
* קשת
* ענן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מטאורולוגיה
מוקה
מוֹקָה
קפה מוקה
# טעם המשלב קפה ושוקולד.
#:* העוגיה מולאה בקרם בטעם מוקה.
# קפה מוקה - משקה העשוי מקפה אספרסו, שוקולד או קקאו וחלב.
#:* בבית הקפה בפריז הוגש לנו קפה מוקה חם.
# זן משובח של קפה שמקורו בתימן.
#:* הבריסטה הכין קפה אספרסו העשוי פולי קפה מזן מוקה.
=גיזרון=
* על שם עיר הנמל אל-מֻחַא (=מוקה) בדרום תימן.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משקאות
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים על שם מקומות
=גיזרון=
* על שם עיר הנמל אל-מֻחַא (=מוקה) בדרום תימן.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משקאות
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים על שם מקומות
עצבה
עֻצְבָּה
# מסגרת צבאית על־יחידתית בכוחות השדה, ולה תקן ומבנה רב־חיליים קבועים או משימתיים בדרג של חטיבה ומעלה. 
#:* האוגדה היא עוצבת היסוד של הצבא, והיא מפקדת על החטיבות שמבצעות את העשייה המבצעית הישירה
=גיזרון=
* מהשורש ע־צ־ב, כמו המילים: עיצוב, עִצֵּב מרובדה של העברית-החדשה
= צירופים =
עוצבת יסוד - המסגרת הארגונית הגדולה בכוחות השדה, שתיקנה קבוע ושפועלת כשלֵמות אחת.
=ראו גם=
* פיקוד
* עִצֵּב
עֻצְבָּה
# מסגרת צבאית על־יחידתית בכוחות השדה, ולה תקן ומבנה רב־חיליים קבועים או משימתיים בדרג של חטיבה ומעלה. 
#:* האוגדה היא עוצבת היסוד של הצבא, והיא מפקדת על החטיבות שמבצעות את העשייה המבצעית הישירה
=גיזרון=
* מהשורש ע־צ־ב, כמו המילים: עיצוב, עִצֵּב מרובדה של העברית-החדשה
= צירופים =
עוצבת יסוד - המסגרת הארגונית הגדולה בכוחות השדה, שתיקנה קבוע ושפועלת כשלֵמות אחת.
=ראו גם=
* פיקוד
* עִצֵּב
מיקרוסקופ קונפוקאלי
מיקרוסקופ קונפוקאלי (או קונפוקלי) הוא מיקרוסקופ אופטי מורכב יותר מהמיקרוסקופ הרגיל. מיקרוסקופ זה משתמש במסננים כדי לגרום לביטול אור המפריע להיווצרות תמונה ברורה של העצם הנבדק.

מקור האור במיקרוסקופ זה הוא קרני לייזר, והן סורקות בפיקסלים את המשטח עליו מונח העצם הנבדק.גלאי קולט את הפיקסלים של העצם הנבדק ומרכיב אותם לתמונה על המחשב. מיקרוסקופ זה מיוחד כי ניתן לראות הגדלה של עצם בבירור יותר משאר המשטח, וניתן לשלוט על דברים נוספים כמו עומק.
מיקרוסקופ קונפוקאלי (או קונפוקלי) הוא מיקרוסקופ אופטי מורכב יותר מהמיקרוסקופ הרגיל. מיקרוסקופ זה משתמש במסננים כדי לגרום לביטול אור המפריע להיווצרות תמונה ברורה של העצם הנבדק.

מקור האור במיקרוסקופ זה הוא קרני לייזר, והן סורקות בפיקסלים את המשטח עליו מונח העצם הנבדק.גלאי קולט את הפיקסלים של העצם הנבדק ומרכיב אותם לתמונה על המחשב. מיקרוסקופ זה מיוחד כי ניתן לראות הגדלה של עצם בבירור יותר משאר המשטח, וניתן לשלוט על דברים נוספים כמו עומק.
מסוף
מָסוֹף
מסוף אוטובוסים

# נקודת קצה של מערכת.
# מקום יציאה או התכנסות של אמצעי תחבורה, פריקה או העמסת סחורות.
#:* המכלית פרקה את מטענה במסוף הסחורות.
#:* האוטובוס יוצא ממסוף הטייסים בשעה 05:30.
# התקן (device) המחובר אל מחשב מרכזי, או התקן קצה של מחשב מרכזי. משמש להזנת נתונים למחשב או לקבלת פלט. במיוחד התקן שאדם יכול להשתמש בו כאמצעי לתקשורת דו-כיוונית עם מחשב. המסוף כולל גם את הציוד ההיקפי (מקלדת, צג וכדומה) ויכול להיות צמוד למחשב או מרוחק ממנו.
#:* ישבתי מול המסוף ובחנתי את הנתונים.
=גיזרון=
* terminal, במקור מלטינית terminalis – סופי.
=צירופים=
* מסוף מחשב (3)
* מסוף אוטובוסים (2)
* מסוף ימי (2)
* מסוף דלק (2)
=מילים נרדפות=
* טרמינל
* נקודת קצה
=תרגום=
קטגוריה:לטינית
=גיזרון=
* terminal, במקור מלטינית terminalis – סופי.
=צירופים=
* מסוף מחשב (3)
* מסוף אוטובוסים (2)
* מסוף ימי (2)
* מסוף דלק (2)
=מילים נרדפות=
* טרמינל
* נקודת קצה
=תרגום=
קטגוריה:לטינית
גזוז
גָּזוֹז
# משקה המורכב מבסיס נוזלי (לרוב מים) שבו מומס פחמן דו חמצני, לעיתים בתוספת חומרי טעם וריח.
=גיזרון=
* gazöz – לימונדה תוססת. במקור eau gazeuse ("מים מוגזים", מלשון "gaz"=גז) (מי סודה)
=נגזרות=
* "גזוזית" (כנוי לְגֻלָּה עם בועות אויר בתוכה)
=ראו גם=
* סודה
* משקה מוגז
* תסיסה
=קישורים חיצוניים=
[http://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/.premium-1.2248857 "גזוז"] מאת אילון גלעד, בעיתון "הארץ", 21/2/2014
=סימוכין=
קטגוריה:משקאות
קטגוריה:גוז (שורש)
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הטורקית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הצרפתית
גָּזוֹז
# משקה המורכב מבסיס נוזלי (לרוב מים) שבו מומס פחמן דו חמצני, לעיתים בתוספת חומרי טעם וריח.
=גיזרון=
* gazöz – לימונדה תוססת. במקור eau gazeuse ("מים מוגזים", מלשון "gaz"=גז) (מי סודה)
=נגזרות=
* "גזוזית" (כנוי לְגֻלָּה עם בועות אויר בתוכה)
=ראו גם=
* סודה
* משקה מוגז
* תסיסה
=קישורים חיצוניים=
[http://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/.premium-1.2248857 "גזוז"] מאת אילון גלעד, בעיתון "הארץ", 21/2/2014
=סימוכין=
קטגוריה:משקאות
קטגוריה:גוז (שורש)
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הטורקית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה הצרפתית
עגל
עֵגֶל
# בן בקר. צאצאה של הפרה או מין בקר אחר.
#:* העגל טרם סיים לינוק מחלב אימו.
=גיזרון=
* אוגריתית: עגל; אכדית: agalē; ארמית: עֶגְלָא; ערבית: .
=צירופים=
* חטא העגל
* יותר משהעגל רוצה לינוק הפרה רוצה להניק
* עגל הזהב
* עגל חלב
* עגל מרבק
* עיני עגל
=סימוכין=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
עָגׂל
# בצורה של עיגול.
#:*.
=גיזרון=
* בלשון בבלית עתיקה ובבלית-תיכונה מצויה התיבה שהגייתה: חֻגְ-גֻלֻ (ḫuggulu), עפ"י מילון שיקגו לשפה האשורית מילה זו נועדה לתאר מידת גוף (כנראה מבנה גוף-עגלגל או שמנמן) השוו לגזרון: חוג .
=צירופים=
* שולחן עגול
* מספר עגול
* שעה עגולה
* הכדור הוא עגול
* יתום עגול
=ראו גם=
* מעגל
* ככר

קטגוריה:גאומטריה
עֵגֶל
# בן בקר. צאצאה של הפרה או מין בקר אחר.
#:* העגל טרם סיים לינוק מחלב אימו.
=גיזרון=
* אוגריתית: עגל; אכדית: agalē; ארמית: עֶגְלָא; ערבית: .
=צירופים=
* חטא העגל
* יותר משהעגל רוצה לינוק הפרה רוצה להניק
* עגל הזהב
* עגל חלב
* עגל מרבק
* עיני עגל
=סימוכין=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
עָגׂל
# בצורה של עיגול.
#:*.
=גיזרון=
* בלשון בבלית עתיקה ובבלית-תיכונה מצויה התיבה שהגייתה: חֻגְ-גֻלֻ (ḫuggulu), עפ"י מילון שיקגו לשפה האשורית מילה זו נועדה לתאר מידת גוף (כנראה מבנה גוף-עגלגל או שמנמן) השוו לגזרון: חוג .
=צירופים=
* שולחן עגול
* מספר עגול
* שעה עגולה
* הכדור הוא עגול
* יתום עגול
=ראו גם=
* מעגל
* ככר

קטגוריה:גאומטריה
ירך
יָרֵךְ
# הפרק העליון בגף התחתון בגוף אדם, בין מפרק האגן למפרק הברך.
# צידי גוף האדם שבין הצלעות התחתונות לאגן; לשון נקיה לאיברי הרבייה.
# הפרק העליון בגף חיה, עוף או חרק.
# צד, פאה.
# רגל של רהיט.<ref>לפי רש"י על שמות כה לא.</ref>
# הקו הניצב (רגל) של האות הכתובה.
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא
=צירופים=
* הכה שוק על ירך
* ספק על ירך
* יוצאי ירכו
* אגן הירכים
* עצת ירך
=מילים נרדפות=
* חֶלֶץ (2)
* כֶּרַע (1,3)
=מידע נוסף=
*הרבוי בא בצורת הזוגי- ירֵכַיִים.
*צורת הסמיכות היא יֶרֶך־, בדומה למלה גָּדֵר.
=סימוכין=
<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
יָרֵךְ
# הפרק העליון בגף התחתון בגוף אדם, בין מפרק האגן למפרק הברך.
# צידי גוף האדם שבין הצלעות התחתונות לאגן; לשון נקיה לאיברי הרבייה.
# הפרק העליון בגף חיה, עוף או חרק.
# צד, פאה.
# רגל של רהיט.<ref>לפי רש"י על שמות כה לא.</ref>
# הקו הניצב (רגל) של האות הכתובה.
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא
=צירופים=
* הכה שוק על ירך
* ספק על ירך
* יוצאי ירכו
* אגן הירכים
* עצת ירך
=מילים נרדפות=
* חֶלֶץ (2)
* כֶּרַע (1,3)
=מידע נוסף=
*הרבוי בא בצורת הזוגי- ירֵכַיִים.
*צורת הסמיכות היא יֶרֶך־, בדומה למלה גָּדֵר.
ריס
רִיס {{משני|א}}
# שערה בקצה העפעף.
#:* מלבד חשיבותם האסתטית, הריסים מגנים על קרנית העין מפני אבק וגופים זרים.
# איברון דמוי שערה או חוט בשולי עלה, איבר או תא.
#:* הריסים ברירית צינור הנשימה גורפים החוצה גופים זרים
=גיזרון=
לשון חז"ל קרוב אל תריס. מארמית: רִיסָא.
=צירופים=
* מבין ריסי העינים
*רסיסים לריסים
=תרגום=
* רוסית: (1)
* ערבית: (1)
*#
*#
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_37947_437.pdf ריס במשמעות עפעף- פרושים למשנה] 

קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:שיער
רִיס {{משני|ב}}
# מידת אורך בהלכה, כ־130 עד 150 מטר.
# זירה למירוצי סוסים.
=מילים נרדפות=
*אצטדיון
*היפודרום (2)
=תרגום=
*# 
*#
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יחידות מידה
רִיס {{משני|ג}}
# רעל, ארס.
#:*.
=תרגום=
[no usado]
=גיזרון=
לשון חז"ל קרוב אל תריס. מארמית: רִיסָא.
=צירופים=
* מבין ריסי העינים
*רסיסים לריסים
=תרגום=
* רוסית: (1)
* ערבית: (1)
*#
*#
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_37947_437.pdf ריס במשמעות עפעף- פרושים למשנה] 

קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:שיער
רִיס {{משני|ב}}
# מידת אורך בהלכה, כ־130 עד 150 מטר.
# זירה למירוצי סוסים.
=מילים נרדפות=
*אצטדיון
*היפודרום (2)
=תרגום=
*# 
*#
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יחידות מידה
רִיס {{משני|ג}}
# רעל, ארס.
#:*.
=תרגום=
[no usado]
מסקרה
מַסְקָרָה
# תכשיר איפור להדגשת הריסים.
#:* צבעתי את הריסים במסקרה כשהתאפרתי לקראת האירוע.
=גיזרון=
* maschera - מסכה.
=מילים נרדפות=
* רִימֶל 
* מִסְקֶרֶת
* מטוש
=מידע נוסף=
* במאי 2012 אושרה החלופה מִסְקֶרֶת על ידי האקדמיה ללשון העברית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:קוסמטיקה
=גיזרון=
* maschera - מסכה.
=מילים נרדפות=
* רִימֶל 
* מִסְקֶרֶת
* מטוש
=מידע נוסף=
* במאי 2012 אושרה החלופה מִסְקֶרֶת על ידי האקדמיה ללשון העברית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:קוסמטיקה
נכדן
נֶכְדָּן
# הנכד של האח או האחות.
#:* הנכדים שלי הם הנכדנים של אחותי.
=גיזרון=
* חידוש בעברית חדשה. אושר על ידי האקדמיה ללשון העברית בדצמבר 2014. בעבר קבע ועד הלשון את המלה נכדן לבן האח, אולם היא לא נקלטה במשמעות זו, ובמקומה משמשת מאז ועד היום המלה אחיין.
:"הוועדה מציעה את המלה נכדן (ולא אחיין) על יסוד העובדה שבספרותנו של ימי הביניים שימשה המלה נכד במשמעות זו, ועדיין חיה במסורת לשון זו בעדות שונות. מן הראוי להזכיר שגם המלה הלטינית nepos, שממנו נגזרו nephew-Neffe, משמשת בשתי ההוראות: בן־הבן, או בן־הבת, וכן בן־האח או בן־האחות. על ידי תוספת נו"ן, ע"פ דודן מן דוד, מושגת ההבחנה הדרושה לנו היום".
= מילים נרדפות =
* אחיין משנה
=ראו גם=
* אחיין
* נכד
* נין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משפחה
נֶכְדָּן
# הנכד של האח או האחות.
#:* הנכדים שלי הם הנכדנים של אחותי.
=גיזרון=
* חידוש בעברית חדשה. אושר על ידי האקדמיה ללשון העברית בדצמבר 2014. בעבר קבע ועד הלשון את המלה נכדן לבן האח, אולם היא לא נקלטה במשמעות זו, ובמקומה משמשת מאז ועד היום המלה אחיין.
:"הוועדה מציעה את המלה נכדן (ולא אחיין) על יסוד העובדה שבספרותנו של ימי הביניים שימשה המלה נכד במשמעות זו, ועדיין חיה במסורת לשון זו בעדות שונות. מן הראוי להזכיר שגם המלה הלטינית nepos, שממנו נגזרו nephew-Neffe, משמשת בשתי ההוראות: בן־הבן, או בן־הבת, וכן בן־האח או בן־האחות. על ידי תוספת נו"ן, ע"פ דודן מן דוד, מושגת ההבחנה הדרושה לנו היום".
= מילים נרדפות =
* אחיין משנה
=ראו גם=
* אחיין
* נכד
* נין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משפחה
טבעת
טַבַּעַת
# תכשיט עגול הנענד על האצבע. לעתים נושא אבן חן, או חותמת.
# כל עצם שצורתו מעגל חלול.
#:* מסביב לכוכב חמה יש טבעת של אור
#:* בטלסקופ אפשר לראות את הטבעות של כוכב שבתאי.
=גיזרון=
* יש סברה שמגזירת טיבוע הטבעת בזמני קדם היהה עשויה לטיבוע כחותמת על שעווה וכדו'. אך הטבעת במקרא גם בטבעות החושן ועוד.
* קופטית: טבֶּא [https://coptic-dictionary.org/entry.cgi?tla=C4092 ⲧⲃⲃⲉ] בהוראת חותם (בתקופות קדומות היתה הטבעת כחותם) , מושאלת ממצרית קדומה,בהגיית דגֶ'בַּעוּת djebaut. להלן הירוגליף :
:<hiero>Dba-a-w-t:S20</hiero>
=מילים נרדפות=
* חישוק
* מעגל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:תכשיטים
=גיזרון=
* יש סברה שמגזירת טיבוע הטבעת בזמני קדם היהה עשויה לטיבוע כחותמת על שעווה וכדו'. אך הטבעת במקרא גם בטבעות החושן ועוד.
* קופטית: טבֶּא [https://coptic-dictionary.org/entry.cgi?tla=C4092 ⲧⲃⲃⲉ] בהוראת חותם (בתקופות קדומות היתה הטבעת כחותם) , מושאלת ממצרית קדומה,בהגיית דגֶ'בַּעוּת djebaut. להלן הירוגליף :
:<hiero>Dba-a-w-t:S20</hiero>
=מילים נרדפות=
* חישוק
* מעגל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:תכשיטים
מציל
מַצִּיל
# אדם העובד בחוף הים או בבריכת שחייה ותפקידו להציל טובע ולהגיש עזרה ראשונה עד להגעת צוות חרום וכן לפקח על הרחצה ועל התנהגות המתרחצים.
#:* אסור להיכנס לים בחוף שאין בו מציל.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
מַצִּיל
# אדם העובד בחוף הים או בבריכת שחייה ותפקידו להציל טובע ולהגיש עזרה ראשונה עד להגעת צוות חרום וכן לפקח על הרחצה ועל התנהגות המתרחצים.
#:* אסור להיכנס לים בחוף שאין בו מציל.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
עלש
עֹלֶשׁ
# סוג של צמח חד־שנתי ממשפחת המורכבים בעל תפרחת כחולה. העלים שעירים, ארוכים ומשוננים, והם משמשים מרכיב בסלט וטעמם מריר. גובהו 100-50 ס"מ.
=גזרון=
* השם מצוי בערבית החיה של ארץ-ישראלית בצורת עִלְת (בסיומת ת'), ובשל כך מתחזק החשד כי מדובר בצורה שאולה מן הארמית . הנוסח עולשים/עולש הוא המשך של הגייה קדומה וקיום השם הלה בתקופת המקרא הוא בחזקת וודאי .
=תרגום=
*ארמית: עולְתִין
*ערבית: (תעתיק: עִלֶשֲׂשוּריוּם)
שורשיום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
=סמוכין=====עֹלֶשׁ
# סוג של צמח חד־שנתי ממשפחת המורכבים בעל תפרחת כחולה. העלים שעירים, ארוכים ומשוננים, והם משמשים מרכיב בסלט וטעמם מריר. גובהו 100-50 ס"מ.
=גזרון=
* השם מצוי בערבית החיה של ארץ-ישראלית בצורת עִלְת (בסיומת ת'), ובשל כך מתחזק החשד כי מדובר בצורה שאולה מן הארמית . הנוסח עולשים/עולש הוא המשך של הגייה קדומה וקיום השם הלה בתקופת המקרא הוא בחזקת וודאי .
=תרגום=
*ארמית: עולְתִין
*ערבית: (תעתיק: עִלֶשֲׂשוּריוּם)
שורשיום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
בלן
בַּלָּן
# אדם העובד בבית מרחץ.
=גיזרון=
* באותה משמעות. כיום משמשת המילה לתיאור אדם העובד במקווה, ובפרט לנשים המלוות את נשים הטובלות במקווה.
=סימוכין=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:רחצה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* באותה משמעות. כיום משמשת המילה לתיאור אדם העובד במקווה, ובפרט לנשים המלוות את נשים הטובלות במקווה.
=סימוכין=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:רחצה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
מרוה
מַרְוָה
# 
#שם מדעי: Salvia. צמח מרפא, תבלין ונוי ממשפחת השפתניים. לצמח פרחים גדולים, עשירים בצוף וערוכים בדורים על הגבעול. חלק ממיני המרווה מסייעים כנגד תחלואים שונים.
#:* להקלה על העיכול ונגד כאבי בטן אפשר להשתמש במרווה משולשת.
=גיזרון=
* אולי מן ר־ו־ה, הרווה במשמעות מספק נוזלים לגוף ומרענן.
* בתלמוד נזכר אחד ממיני המרווה: "מרוא חיורא": ורש"י מפרש: 
* בערבית המילה מרווה היא מרמיה (مرمية): מרה = מחלה, מיה = מעיים. יש הגורסים כי שמה הערבי 'מרימיה' בהוראת ה'מבורכת' ניתן לצמח בהשראת שמה של מרים, אמו של עיסא (ישו) שבירכה את הצמח ועשתה בו שימוש. חוקר פולקלור צמחי הרפואה אמוץ דפני מונה חמישה שמות למרווה המשולשת שנפוצו בין ערביי ארץ-ישראל:המוסלמים יקראוהו מרימיה, שג'רת-מרים (עץ) וגם תום א-סמקי (פי הדג). בפי הדרוזים תיקרא כשמו הערבי של ישו - ג'עסס. וגם בשמות קוסעין, קטעיר.
=צירופים=
* מרווה משולשת 
* מרווה רפואית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
מַרְוָה
# 
#שם מדעי: Salvia. צמח מרפא, תבלין ונוי ממשפחת השפתניים. לצמח פרחים גדולים, עשירים בצוף וערוכים בדורים על הגבעול. חלק ממיני המרווה מסייעים כנגד תחלואים שונים.
#:* להקלה על העיכול ונגד כאבי בטן אפשר להשתמש במרווה משולשת.
=גיזרון=
* אולי מן ר־ו־ה, הרווה במשמעות מספק נוזלים לגוף ומרענן.
* בתלמוד נזכר אחד ממיני המרווה: "מרוא חיורא": ורש"י מפרש: 
* בערבית המילה מרווה היא מרמיה (مرمية): מרה = מחלה, מיה = מעיים. יש הגורסים כי שמה הערבי 'מרימיה' בהוראת ה'מבורכת' ניתן לצמח בהשראת שמה של מרים, אמו של עיסא (ישו) שבירכה את הצמח ועשתה בו שימוש. חוקר פולקלור צמחי הרפואה אמוץ דפני מונה חמישה שמות למרווה המשולשת שנפוצו בין ערביי ארץ-ישראל:המוסלמים יקראוהו מרימיה, שג'רת-מרים (עץ) וגם תום א-סמקי (פי הדג). בפי הדרוזים תיקרא כשמו הערבי של ישו - ג'עסס. וגם בשמות קוסעין, קטעיר.
=צירופים=
* מרווה משולשת 
* מרווה רפואית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
שלחני
שֻׁלְחָנִי {{משני|א}}
# ששייך אל שולחן (עפ"ר שולחן האכילה). שמותאם להניח על השולחן.
#:* קנה נא בחנות מלח שולחני הוא המלח הדק לבישול ולטיבול לא זה הגז המשמש לעיבוד
=ראו גם=
*ביתי
*מוסדי
 

<br>
שֻׁלְחָנִי {{משני|ב}}
# חלפן כספים. אדם שממיר שטרות ומטבעות מסוג אחד לשטרות ומטבעות מסוג אחר וגובה עמלה עבור שירותיו. 
#:*בימי הביניים באירופה רבים מן השולחנים היו יהודים שכן לנוצרים נאסרה הלוואה בריבית.
=גיזרון=
*מהמילה שֻׁלְחָן. שבלשון חז"ל לעיתים במובן צפציפי זה 
:גם בשפות אחרות ישנו קשר בין מקצעות הבנקאות לשולחן: לדוגמה, ביוונית בנק הוא τράπεζα (trápeza) ושולחן הוא τραπέζι (trapézi). בארמית "פתוראה" משמעו שולחני (ראו למשל מסכת חולין נד ב), ו"פתורא" - שולחן (ראו למשל מסכת גיטין סט ב).
:הגזירה של "שולחני" מהמילה "שולחן" באה אולי בהשפעת היוונית. למשל, כותב דניאל שוורץ: "המילה 'שולחן' ידועה כבר במקרא, אולם בימי חז"ל קיבלה המילה 'שולחני' את המובן 'מחליף כספים' בהשפעת השימוש היווני במונח היווני עבור 'שולחן' (trapeza) כדי לציין במיוחד את דלפקו של מחליף־כספים".
=צירופים=
*הרבה מעות יש לי, ואין לי שולחני להרצותן
=מילים נרדפות=
*בנקאי
*חלפן כספים
=סימוכין=
קטגוריה:בעלי מקצוע
שֻׁלְחָנִי {{משני|א}}
# ששייך אל שולחן (עפ"ר שולחן האכילה). שמותאם להניח על השולחן.
#:* קנה נא בחנות מלח שולחני הוא המלח הדק לבישול ולטיבול לא זה הגז המשמש לעיבוד
=ראו גם=
*ביתי
*מוסדי
 

<br>
שֻׁלְחָנִי {{משני|ב}}
# חלפן כספים. אדם שממיר שטרות ומטבעות מסוג אחד לשטרות ומטבעות מסוג אחר וגובה עמלה עבור שירותיו. 
#:*בימי הביניים באירופה רבים מן השולחנים היו יהודים שכן לנוצרים נאסרה הלוואה בריבית.
=גיזרון=
*מהמילה שֻׁלְחָן. שבלשון חז"ל לעיתים במובן צפציפי זה 
:גם בשפות אחרות ישנו קשר בין מקצעות הבנקאות לשולחן: לדוגמה, ביוונית בנק הוא τράπεζα (trápeza) ושולחן הוא τραπέζι (trapézi). בארמית "פתוראה" משמעו שולחני (ראו למשל מסכת חולין נד ב), ו"פתורא" - שולחן (ראו למשל מסכת גיטין סט ב).
:הגזירה של "שולחני" מהמילה "שולחן" באה אולי בהשפעת היוונית. למשל, כותב דניאל שוורץ: "המילה 'שולחן' ידועה כבר במקרא, אולם בימי חז"ל קיבלה המילה 'שולחני' את המובן 'מחליף כספים' בהשפעת השימוש היווני במונח היווני עבור 'שולחן' (trapeza) כדי לציין במיוחד את דלפקו של מחליף־כספים".
=צירופים=
*הרבה מעות יש לי, ואין לי שולחני להרצותן
=מילים נרדפות=
*בנקאי
*חלפן כספים
=סימוכין=
קטגוריה:בעלי מקצוע
לולאה
לוּלָאָה
# כינוי לכל דבר אשר תכונתו העיקרית מזכירה צורה גאומטרית של עקומה סגורה.
# חריץ, חור או חוט קשור בשני קצותיו בבגד או ביריעה, שדרכו מעבירים כפתור על מנת לסגור את הבגד או לחבר את היריעה.
# מעגל אלקטרוני שמאפשר שידור אות וקבלתה חזרה במקור השידור, בדרך כלל לצורך בדיקת המעגל המשדר.
# קטע בתכנית מחשב שמתבצע אפס או יותר פעמים ברציפות לפי מונה או תנאי.
# שיר או סרט שחוזר על עצמו בלי סוף
# עניבה סגורה בקצה חבל, אותה יוצרים על ידי קיפול קצה החבל לאחור וקשירת הקצה או קליעתו אל המשך החבל. ניתן ליצור לולאה גם באמצע חבל.
=גיזרון=
* מן המקרא, מופיע רק בשמות פרקים כ"ו ול"ו, ורק בריבוי.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי ימאות (תשי"ב), 1953; מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=צירופים=
* כריכת לולאות
* לולאת שמונה
* לולאת בוהן
* לולאת הצלה
* לולאת הצלה זחיחה
=תרגום=
* ארמית: ענובא
=ראו גם=
* טבעת
* עיגול
* עניבה
* מענב
* חֶבֶק
* טבעת חבל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
=גיזרון=
* מן המקרא, מופיע רק בשמות פרקים כ"ו ול"ו, ורק בריבוי.
* האקדמיה ללשון העברית, מונחי ימאות (תשי"ב), 1953; מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970; מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=צירופים=
* כריכת לולאות
* לולאת שמונה
* לולאת בוהן
* לולאת הצלה
* לולאת הצלה זחיחה
=תרגום=
* ארמית: ענובא
=ראו גם=
* טבעת
* עיגול
* עניבה
* מענב
* חֶבֶק
* טבעת חבל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חבלים וקשרים
אפנה
אָפְנָה
#הסגנון המקובל והנפוץ בזמן ובמקום מסוימים, בעיקר בתחום הלבוש וההופעה החיצונית. אפנה יש גם בתחומים אחרים כגון ריהוט, אדריכלות, עיצוב ואף דיבור והתנהגות.
=גיזרון=
* מן אֹפֶן, המילה הופיעה לראשונה בעיתון 'ההשקפה' בא' בתמוז תרס"ד (1904) [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=p7mcmfANiDo0aK6znWhDlgeUCaYGXDkDIxiUhPyq3mADVgrl7pY5YGXH3Etxo8aVYw%3D%3D&mode=image&href=HSK%2F1904%2F06%2F14&page=6&rtl=true במדור חדש בשם "הָאָפְנָה"] פרי עטה של חמדה בן־יהודה. המדור נפתח במילים "זו הפעם הראשונה בימי חייה תבוא האפנה בשערי העתונות העברית".
* במילון בן־יהודה נכתב [http://ebydict.benyehuda.org/definition/view/10841 בערך "אפנה"]: "נתחדשה מלה זו בהשקפה שנת א' תתלו, ופשט השמוש בו מאד בדבור בעברית בא"י ובהעתונים." המילה מצוינת בסימן המיוחד לחידושי מחבר המילון, בהערה נכתב "שם נגזר מאוֹפן, אֹפֶן".
=צירופים=
* יצא מן האפנה
* מעצב אפנה
* משטרת האפנה 
* צו האפנה
* קרבן אפנה
* תצוגת אפנה
=נגזרות=
* אָפְנָאי 
* אָפְנָתִי 
* באפנה
=מילים נרדפות=
* מוֹדָה
* טרנד
=הערות שוליים=
קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:אופנה
=גיזרון=
* מן אֹפֶן, המילה הופיעה לראשונה בעיתון 'ההשקפה' בא' בתמוז תרס"ד (1904) [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=p7mcmfANiDo0aK6znWhDlgeUCaYGXDkDIxiUhPyq3mADVgrl7pY5YGXH3Etxo8aVYw%3D%3D&mode=image&href=HSK%2F1904%2F06%2F14&page=6&rtl=true במדור חדש בשם "הָאָפְנָה"] פרי עטה של חמדה בן־יהודה. המדור נפתח במילים "זו הפעם הראשונה בימי חייה תבוא האפנה בשערי העתונות העברית".
* במילון בן־יהודה נכתב [http://ebydict.benyehuda.org/definition/view/10841 בערך "אפנה"]: "נתחדשה מלה זו בהשקפה שנת א' תתלו, ופשט השמוש בו מאד בדבור בעברית בא"י ובהעתונים." המילה מצוינת בסימן המיוחד לחידושי מחבר המילון, בהערה נכתב "שם נגזר מאוֹפן, אֹפֶן".
=צירופים=
* יצא מן האפנה
* מעצב אפנה
* משטרת האפנה 
* צו האפנה
* קרבן אפנה
* תצוגת אפנה
=נגזרות=
* אָפְנָאי 
* אָפְנָתִי 
* באפנה
=מילים נרדפות=
* מוֹדָה
* טרנד
=הערות שוליים=
קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:אופנה
מחט
מַחַט
# כלי תפירה דק ומוארך ממתכת, המחודד בקצהו האחד ובעל חור קטן (קוף המחט) בקצהו האחר להשחלת חוט התפירה.
#:* כדי לתפור את הקרע בחולצה, יש צורך בחוט ובמחט.
# רכיב דק, מוארך, חד ולרוב מתכתי הקיים בכלים ומכשירים שונים, כגון בפטפון, במזרק או במצפן.
#:* הוא הרגיש כאב כאשר מחט המזרק ננעצה בזרועו.
#:* מחט המצפן מצביעה תמיד לכיוון צפון.
# כל אחד מן העלים הדקים והחדים של העצים מסדרת המחטניים, כדוגמת אורן, ברוש ואשוח.
#:* אדמת היער הייתה מכוסה כולה במחטי אורן.
=גיזרון=
המילה מופיעה לראשונה במשנה. עפ"י אבן שושן ("המילון החדש", תשכ"ז), המילה 'מחט' נגזרה מן הפועל 'חָטַט' שפירושו: "חפר והוציא, ניקר, גירד, חיכך, גרף".
=צירופים=
* קוף המחט
* הכניס פיל בקוף המחט
* מחט בערמת שחת
* עץ מחט
* מצבת מחט
* חודה של מחט
*כמחט בבשר החי
*מה הקשר בין מחט לתחת
=מידע נוסף=
*בלשון ימי הביניים, המילה 'מחט' הופיעה לסירוגין בלשון זכר ובלשון נקבה. למשל בפירוש רש"י למשנה (שבת יז, ב): "מחט קטן שתופרים בו בגדים, מחט גדולה שתופרים בה שקים".
=ראו גם=
* צינורה
* סיכה
=סימוכין=
ח' ילון, פרקי לשון, תשל"א, עמ' 477.
קטגוריה:תפירה
מָחַט
# ניקה והסיר אפר מפתילת הנר המעכיר את האור 
# קינח את צואת אפו
=גיזרון=
* מילה נדירה ושורשה אינו ברור. בערוך גרס שם מוהטין.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* ממחטה(2)
=ראו גם=
* 
קטגוריה:שם הקטגוריה
מַחַט
# כלי תפירה דק ומוארך ממתכת, המחודד בקצהו האחד ובעל חור קטן (קוף המחט) בקצהו האחר להשחלת חוט התפירה.
#:* כדי לתפור את הקרע בחולצה, יש צורך בחוט ובמחט.
# רכיב דק, מוארך, חד ולרוב מתכתי הקיים בכלים ומכשירים שונים, כגון בפטפון, במזרק או במצפן.
#:* הוא הרגיש כאב כאשר מחט המזרק ננעצה בזרועו.
#:* מחט המצפן מצביעה תמיד לכיוון צפון.
# כל אחד מן העלים הדקים והחדים של העצים מסדרת המחטניים, כדוגמת אורן, ברוש ואשוח.
#:* אדמת היער הייתה מכוסה כולה במחטי אורן.
=גיזרון=
המילה מופיעה לראשונה במשנה. עפ"י אבן שושן ("המילון החדש", תשכ"ז), המילה 'מחט' נגזרה מן הפועל 'חָטַט' שפירושו: "חפר והוציא, ניקר, גירד, חיכך, גרף".
=צירופים=
* קוף המחט
* הכניס פיל בקוף המחט
* מחט בערמת שחת
* עץ מחט
* מצבת מחט
* חודה של מחט
*כמחט בבשר החי
*מה הקשר בין מחט לתחת
=מידע נוסף=
*בלשון ימי הביניים, המילה 'מחט' הופיעה לסירוגין בלשון זכר ובלשון נקבה. למשל בפירוש רש"י למשנה (שבת יז, ב): "מחט קטן שתופרים בו בגדים, מחט גדולה שתופרים בה שקים".
=ראו גם=
* צינורה
* סיכה
=סימוכין=
ח' ילון, פרקי לשון, תשל"א, עמ' 477.
קטגוריה:תפירה
מָחַט
# ניקה והסיר אפר מפתילת הנר המעכיר את האור 
# קינח את צואת אפו
=גיזרון=
* מילה נדירה ושורשה אינו ברור. בערוך גרס שם מוהטין.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* ממחטה(2)
=ראו גם=
* 
קטגוריה:שם הקטגוריה
אשל
אֵשֶׁל
עץ אשל בישראל
# סוג עץ ממשפחת האשליים. יכול לשרוד באיזורים חוליים ומליחים. 
#:* לפני כשנתיים, החלה קבוצת משקיעים ישראליים לנטוע חלקות עצי אשל מהזן החדש, האשל הזקוף, מתוך כוונה לייסד בכך ענף חקלאי חדש בישראל – גידול עצי אשל כמקור אנרגיה.
=גיזרון=
* לשון המקרא.
* האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מצא, שבמצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה, בצורת "עֲאשֵר" ȧser (בתעתיק נוסף - גְ'זְר) בהוראת - גזר-עץ, ענפים, עלים .השוו מלשון קופטית (מושאלת מלשון מצרית קדומה) - "אוֹשִׂ", [https://en.wiktionary.org/wiki/jzr ⲟⲥⲓ] בהוראת "אשל".במשמעות אשל גם באנגלית, "אַטֵ'ל" [https://en.wiktionary.org/wiki/athel#English athel]
* מקבילות בשפות שמיות אחרות: ארמית "אַתְלָא‎", ערבית "أثل" (אֲטְ'ל), שבאית "𐩪𐩻𐩡".
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עצים
=סמוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה המצרית
=גיזרון=
* לשון המקרא.
* האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מצא, שבמצרית קדומה מצוייה תיבת הירוגליף מקבילה, בצורת "עֲאשֵר" ȧser (בתעתיק נוסף - גְ'זְר) בהוראת - גזר-עץ, ענפים, עלים .השוו מלשון קופטית (מושאלת מלשון מצרית קדומה) - "אוֹשִׂ", [https://en.wiktionary.org/wiki/jzr ⲟⲥⲓ] בהוראת "אשל".במשמעות אשל גם באנגלית, "אַטֵ'ל" [https://en.wiktionary.org/wiki/athel#English athel]
* מקבילות בשפות שמיות אחרות: ארמית "אַתְלָא‎", ערבית "أثل" (אֲטְ'ל), שבאית "𐩪𐩻𐩡".
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עצים
=סמוכין=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה המצרית
הציל
הִצִּיל
#חילץ מצרה או מאי-נוחות, מילט.
#:* המזגן שהתקינו ממש הציל אותנו מהחום הנורא של הקיץ.
#:* .
#:* .
#:* .
#:* "הכדור והפקעת של גמי שנתנן על פי החבית... לא הציל [מטומאה] עד שימרח מלמעלן ומלמטן - כלים י׳ ד'" ([http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=41580&st=&pgnum=271 אוצר מאמרי הלכה - חלק א', עמוד רס"ה], 2289, באתר HebrewBooks).
=גיזרון=
* מן המקרא. 
* משמעות הפועל הערבי تَنَصَّلَ מאותו השורש היא בין היתר: "נחלץ".
* שורש דומה קיים גם בארמית.
* השורש נצל (להציל, לנצל, להתנצל) קשור בלקיחה של משהו ממקומו. בתורה נאמר על בני ישראל: , כלומר: לוקחים מהם כלים (ולא במטרה להשיב). בהמשך נכתב - כלומר: הסירו מעצמם את התכשיטים (בבניין התפעל הפעלים לרוב חוזרים אל מבצע הפעולה). הפועל 'הִצִּיל' הוא בבניין הפעיל, שהוא בניין פעיל, ומשמעותו: הסיר ממישהו את הסכנה, לקחו מהסכנה שבה הוא נמצא.
* רש"י מסביר בכמה מקומות בתורה (כגון בבראשית פרק לא פסוק ט) כי כל "הצלה" לשון הפרשה [הבדלה], כגון: "ויצל אלהים את־מקנה אביכם ויתן־לי" (שם), שהכוונה שאלוקים הפריש מלבן חלק ממקנהו ונתנו ליעקב. גם "וינצלו את מצרים", הפסוק אשר הוזכר לעיל, ניתן להסבירו באורח זה, שבני ישראל הפירשו את כליהם של מצרים מן המצריים, ולקחו אותם לעצמם. לפיכך, אדם שנוצל ע"י אחר, היינו ש"נלקח ושהופרש" [לעיתים באופן מטאפורי או ערטיאלי] דבר מה ממנו.
=צירופים=
* הִצִּיל דָּבָר מִפִּיו
* כָּל הַמַּצִּיל נֶפֶשׁ אַחַת כְּאִלּוּ הִצִּיל עוֹלָם מָלֵא
* צְדָקָה תַּצִּיל מִמָּוֶת
* אוּד מֻצָּל מֵאֵשׁ
* אוּד מֻצָּל מִשְּׂרֵפָה
=נגזרות=
*הַצָּלָה
*מַצִּיל
*הַצִּילוּ!
=מילים נרדפות=
* הוֹשִׁיעַ
* מִלֵּט
* חִלֵּץ
* גָּאַל
* פָּדָה
=גיזרון=
* מן המקרא. 
* משמעות הפועל הערבי تَنَصَّلَ מאותו השורש היא בין היתר: "נחלץ".
* שורש דומה קיים גם בארמית.
* השורש נצל (להציל, לנצל, להתנצל) קשור בלקיחה של משהו ממקומו. בתורה נאמר על בני ישראל: , כלומר: לוקחים מהם כלים (ולא במטרה להשיב). בהמשך נכתב - כלומר: הסירו מעצמם את התכשיטים (בבניין התפעל הפעלים לרוב חוזרים אל מבצע הפעולה). הפועל 'הִצִּיל' הוא בבניין הפעיל, שהוא בניין פעיל, ומשמעותו: הסיר ממישהו את הסכנה, לקחו מהסכנה שבה הוא נמצא.
* רש"י מסביר בכמה מקומות בתורה (כגון בבראשית פרק לא פסוק ט) כי כל "הצלה" לשון הפרשה [הבדלה], כגון: "ויצל אלהים את־מקנה אביכם ויתן־לי" (שם), שהכוונה שאלוקים הפריש מלבן חלק ממקנהו ונתנו ליעקב. גם "וינצלו את מצרים", הפסוק אשר הוזכר לעיל, ניתן להסבירו באורח זה, שבני ישראל הפירשו את כליהם של מצרים מן המצריים, ולקחו אותם לעצמם. לפיכך, אדם שנוצל ע"י אחר, היינו ש"נלקח ושהופרש" [לעיתים באופן מטאפורי או ערטיאלי] דבר מה ממנו.
=צירופים=
* הִצִּיל דָּבָר מִפִּיו
* כָּל הַמַּצִּיל נֶפֶשׁ אַחַת כְּאִלּוּ הִצִּיל עוֹלָם מָלֵא
* צְדָקָה תַּצִּיל מִמָּוֶת
* אוּד מֻצָּל מֵאֵשׁ
* אוּד מֻצָּל מִשְּׂרֵפָה
=נגזרות=
*הַצָּלָה
*מַצִּיל
*הַצִּילוּ!
=מילים נרדפות=
* הוֹשִׁיעַ
* מִלֵּט
* חִלֵּץ
* גָּאַל
* פָּדָה
במאי
בַּמַּאי (גם: בִּימַאי)
# אדם שתפקידו העמדת הצגה, סרט, תוכנית טלוויזיה או פרסומת. במסגרת תפקידו הבמאי קובע את הפרשנות המאגדת את ההפקה, והוא שמכתיב לשאר בעלי התפקידים (כגון השחקנים, מעצב התפאורה, מעצב התלבושות וכן הלאה) את העקרונות שינחו אותם בעבודתם.
#:* הבמאי העניק למחזה פרשנות מודרנית, והדבר בא לידי ביטוי בכל הגורמים שביצירה.
=גיזרון=
* "בָּמָה" + הסיומת "אי"
* השם "במאי" הנהוג היום נוצר בהשראת המילה "במה". קיימת גם הצורה "בימאי", וזו נוצרה בהשראת המילה "בימה". על הקשר שבין "במה" ל"בימה" אפשר לקרוא באתר האקדמיה ללשון העברית: [http://hebrew-academy.org.il/2014/09/09/%D7%91%D7%9E%D7%94-%D7%95%D7%91%D7%99%D7%9E%D7%94/ במה ובימה]
=צירופים=
* כיסא במאי
* גרסת במאי
=ראו גם=
* ביום
* בימוי

קטגוריה:תאטרון 
קטגוריה:קולנוע
קטגוריה:בעלי מקצוע
=גיזרון=
* "בָּמָה" + הסיומת "אי"
* השם "במאי" הנהוג היום נוצר בהשראת המילה "במה". קיימת גם הצורה "בימאי", וזו נוצרה בהשראת המילה "בימה". על הקשר שבין "במה" ל"בימה" אפשר לקרוא באתר האקדמיה ללשון העברית: [http://hebrew-academy.org.il/2014/09/09/%D7%91%D7%9E%D7%94-%D7%95%D7%91%D7%99%D7%9E%D7%94/ במה ובימה]
=צירופים=
* כיסא במאי
* גרסת במאי
=ראו גם=
* ביום
* בימוי

קטגוריה:תאטרון 
קטגוריה:קולנוע
קטגוריה:בעלי מקצוע
ארוס
אָרוּס
# אדם העתיד להינשא. 
#:* הארוס שלה קבע את התאריך לחתונה לפי זמינותו של אולם האירועים האהוב עליה.
=גיזרון=
* במקרא מופיע השורש א־ר־שׂ, בשי"ן שמאלית.
* בשפות שמיות אחרות: אכדית: erisu ; ארמית: ארס ; ערבית: ערוש ; אשורית: אִרִשֻ חיתית: אַ-רַ-אַשׁ (𒀀𒊏𒀸) בהוראת חבר
* סברה אחרת היא כי מקור המילה בשמו של אֵרוֹס, אל האהבה והפריון במיתולוגיה היוונית .
*מקבילות בערבית: عريس (עריס) בהוראת "חתן"; عروس (ערוס) בהוראת "כלה".
=מילים נרדפות=
* חתן
* שָׁדוּךְ
=ראו גם=
*שידוך

קטגוריה:מצב משפחתי
=סימוכין=
"ארשׂ", מילון אבן שושן: מחודש ומעודכן לשנות האלפיים, כרך ראשון, הוצאת קרית־ספר בע"מ 2003, עמוד 128. <br>
 הערת השוליים לערך "ארשׂ", אליעזר בן יהודה, מילון הלשון העברית הישנה והחדשה, כרך ראשון, הוצאת "לעם" 1959, עמוד 405. <br>
 "אֵרוֹס", מילון אבן שושן: מחודש ומעודכן לשנות האלפיים, כרך ראשון, הוצאת קרית־ספר בע"מ 2003, עמוד 121. <br>
אֵרוֹס
# תשוקה מינית.
#:* בשל הארוס הרב המובא בשירת המשורר, רבים רואים בה שירה ארוטית (מינית).
# אל האהבה והפריון בתרבות היוונית. 
#:* חציו של ארוס פגעו בלבה, והיא התאהבה.
# יצר המין והחיות, לפי תורתו של פרויד. 
#:* יצר הארוס הוא שהכניע את גיבורנו וגרם לו לפעול בניגוד למוסכמות החברה.
=גיזרון=
* – תשוקה
* מופע ראשון של המילה נרשם במאה ה-14 .
=נגזרות=
* ארוטיקה
* ארוגני
=מילים נרדפות=
* תשוקה (1)
* משיכה (1)
* חושניות (1)
* אוות נפש (1)
* תאווה (1)
* אביונה (1)
* קופידון (2)
* אמור (2)
* יצר החיים (3)
* ליבידו (3)
=ניגודים=
* סלידה (1)
* תנטוס (3)
* יצר המוות (3)
=סימוכין=
http://www.merriam-webster.com/dictionary/eros eros

קטגוריה:עבודה זרה
=גיזרון=
* במקרא מופיע השורש א־ר־שׂ, בשי"ן שמאלית.
* בשפות שמיות אחרות: אכדית: erisu ; ארמית: ארס ; ערבית: ערוש ; אשורית: אִרִשֻ חיתית: אַ-רַ-אַשׁ (𒀀𒊏𒀸) בהוראת חבר
* סברה אחרת היא כי מקור המילה בשמו של אֵרוֹס, אל האהבה והפריון במיתולוגיה היוונית .
*מקבילות בערבית: عريس (עריס) בהוראת "חתן"; عروس (ערוס) בהוראת "כלה".
=מילים נרדפות=
* חתן
* שָׁדוּךְ
=ראו גם=
*שידוך

קטגוריה:מצב משפחתי
=סימוכין=
"ארשׂ", מילון אבן שושן: מחודש ומעודכן לשנות האלפיים, כרך ראשון, הוצאת קרית־ספר בע"מ 2003, עמוד 128. <br>
 הערת השוליים לערך "ארשׂ", אליעזר בן יהודה, מילון הלשון העברית הישנה והחדשה, כרך ראשון, הוצאת "לעם" 1959, עמוד 405. <br>
 "אֵרוֹס", מילון אבן שושן: מחודש ומעודכן לשנות האלפיים, כרך ראשון, הוצאת קרית־ספר בע"מ 2003, עמוד 121. <br>
אֵרוֹס
# תשוקה מינית.
#:* בשל הארוס הרב המובא בשירת המשורר, רבים רואים בה שירה ארוטית (מינית).
# אל האהבה והפריון בתרבות היוונית. 
#:* חציו של ארוס פגעו בלבה, והיא התאהבה.
# יצר המין והחיות, לפי תורתו של פרויד. 
#:* יצר הארוס הוא שהכניע את גיבורנו וגרם לו לפעול בניגוד למוסכמות החברה.
=גיזרון=
* – תשוקה
* מופע ראשון של המילה נרשם במאה ה-14 .
=נגזרות=
* ארוטיקה
* ארוגני
=מילים נרדפות=
* תשוקה (1)
* משיכה (1)
* חושניות (1)
* אוות נפש (1)
* תאווה (1)
* אביונה (1)
* קופידון (2)
* אמור (2)
* יצר החיים (3)
* ליבידו (3)
=ניגודים=
* סלידה (1)
* תנטוס (3)
* יצר המוות (3)
=סימוכין=
http://www.merriam-webster.com/dictionary/eros eros

קטגוריה:עבודה זרה
מפל
מַפָּל
# קיצור מקובל לביטוי "מפל מים". מים הנופלים במאונך (או כמעט במאונך) ממקום גבוה. 
# דבר מה שנופל, או שמשליכים אותו מפני שאינו חשוב.
#:*.
# הידרדרות מהירה של המצב, הגעה לידי חורבן.
#:* האסונות הרבים במשק הובילו למפל בבורסה.
#:* "דְּבִירִי מְעִי מַפָּל" (שמואל הנגיד, דיוואן, מהדורת דב ירדן, ירושלים תשכ"ו עמוד 36)
=גיזרון=
* משמעות (1): קיצור הביטוי "מפל מים" מקורו בעברית החדשה. 
*
=צירופים=
* מפל טמפרטורה
* מפל מים
* מפל מתח
* מפל עט
* מפל קולמוס
* מפל ריכוזים
* מפל שולחן
* מפל שוקולד
=מילים נרדפות=
* אשד (1)
* שיירים (2)
* התמוטטות (3)
* מפלה (3)
* מפולת (3)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* רוסית: (1)
* אנגלית: (2)
* אנגלית: (3)
=מידע נוסף=
ר' שלמה לויזון מזכיר את המילה "מפל" ב[http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_37939_33.pdf מאמר על דקדוק לשון המשנה] משנת 1815, וכותב שאינה משקפת את דרך העברית:פל {ציטוט|תוכן=הגרת מי נהר ממקום גבוה למקום נמוך, יקרא בעל לשון הקודש משק (ישעיה לג ד) (עיין פי' רש״י שם) משרש שקק שענינו המיה, והאשכנזי יכנה (וואססער פאלל), על שם הנפילה, מפעל אשכנזי (פאללען). הנך רואה כי העברי יבחר בשם זה ע״פ הפעולה אשר תפעל הגרת המים במורד בחוש השמע, והאשכנזי יבחר בשם האחר ע״פ הפעולה אשר תפעל ההגרה הנזכרת בחוש הראיה. והנה אם תרצה לכנות ההגרה ההיא בלשון עבר בשם מַפַּל מַיִם ע״ש הנפילה כאשר יכנה האשכנזי, שוב לא תהיה הקריאה הזאת עברית, אף כי המלות הן מלשון עבר, בהיות כי העברי יכנה את העצם הזה ע״פ משיג אחר, כאשר ראית|מקור=מאמר על דקדוק לשון המשנה / ר' שלמה לויזון|מרכאות=כן}}.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:צורות נוף
קטגוריה:מים
מַפָּל
# קיצור מקובל לביטוי "מפל מים". מים הנופלים במאונך (או כמעט במאונך) ממקום גבוה. 
# דבר מה שנופל, או שמשליכים אותו מפני שאינו חשוב.
#:*.
# הידרדרות מהירה של המצב, הגעה לידי חורבן.
#:* האסונות הרבים במשק הובילו למפל בבורסה.
#:* "דְּבִירִי מְעִי מַפָּל" (שמואל הנגיד, דיוואן, מהדורת דב ירדן, ירושלים תשכ"ו עמוד 36)
=גיזרון=
* משמעות (1): קיצור הביטוי "מפל מים" מקורו בעברית החדשה. 
*
=צירופים=
* מפל טמפרטורה
* מפל מים
* מפל מתח
* מפל עט
* מפל קולמוס
* מפל ריכוזים
* מפל שולחן
* מפל שוקולד
=מילים נרדפות=
* אשד (1)
* שיירים (2)
* התמוטטות (3)
* מפלה (3)
* מפולת (3)
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* רוסית: (1)
* אנגלית: (2)
* אנגלית: (3)
=מידע נוסף=
ר' שלמה לויזון מזכיר את המילה "מפל" ב[http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_37939_33.pdf מאמר על דקדוק לשון המשנה] משנת 1815, וכותב שאינה משקפת את דרך העברית:פל {ציטוט|תוכן=הגרת מי נהר ממקום גבוה למקום נמוך, יקרא בעל לשון הקודש משק (ישעיה לג ד) (עיין פי' רש״י שם) משרש שקק שענינו המיה, והאשכנזי יכנה (וואססער פאלל), על שם הנפילה, מפעל אשכנזי (פאללען). הנך רואה כי העברי יבחר בשם זה ע״פ הפעולה אשר תפעל הגרת המים במורד בחוש השמע, והאשכנזי יבחר בשם האחר ע״פ הפעולה אשר תפעל ההגרה הנזכרת בחוש הראיה. והנה אם תרצה לכנות ההגרה ההיא בלשון עבר בשם מַפַּל מַיִם ע״ש הנפילה כאשר יכנה האשכנזי, שוב לא תהיה הקריאה הזאת עברית, אף כי המלות הן מלשון עבר, בהיות כי העברי יכנה את העצם הזה ע״פ משיג אחר, כאשר ראית|מקור=מאמר על דקדוק לשון המשנה / ר' שלמה לויזון|מרכאות=כן}}.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:צורות נוף
קטגוריה:מים
תקופת צנון
תְּקוּפַת צִנּוּן
פסק זמן הנדרש מבעלי תפקידים מסוימים בין תפקיד לתפקיד.
:* מליאת הכנסת אישרה תקופת צינון לבכירים ששירתו בכוחות הביטחון ומעוניינים להצטרף לפוליטיקה.
=קישורים חיצוניים=
* גדעון אלון, [http://www.haaretz.co.il/1.1549913 הכנסת אישרה תקופת צינון של 3 שנים לבכירים בכוחות הביטחון], באתר "הארץ"
* [http://www.csc.gov.il/Takshir/Pages/chap.aspx?chap=487 הגבלות לאחר פרישה], באתר נציבות שירות המדינה
=ראו גם=
*תקופה
*צינון
=קישורים חיצוניים=
* גדעון אלון, [http://www.haaretz.co.il/1.1549913 הכנסת אישרה תקופת צינון של 3 שנים לבכירים בכוחות הביטחון], באתר "הארץ"
* [http://www.csc.gov.il/Takshir/Pages/chap.aspx?chap=487 הגבלות לאחר פרישה], באתר נציבות שירות המדינה
=ראו גם=
*תקופה
*צינון
מי ומי
מִי וָמִי
# אנשים נודעים ומכובדים.
#:* "אתם באים לאירוע הפרידה? כל המי ומי של החברה יהיו שם."
=גיזרון=
* כנראה תרגום מלועזי אנגלית. הביטוי המקראי מילולי
=מילים נרדפות=
* שמנה וסולתה
=ראו גם=
* אח"ם, סלבריטאי
* מי

קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* כנראה תרגום מלועזי אנגלית. הביטוי המקראי מילולי
=מילים נרדפות=
* שמנה וסולתה
=ראו גם=
* אח"ם, סלבריטאי
* מי

קטגוריה:ביטויים