OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
קבל רגלים קרות
קִבֵּל רַגְלַיִם קָרוֹת
# חזר בו מהשתתפות במטלה שהתחייב אליה בשל פחד וחששנות.
=מקור=
# הופעתו הראשונה של הביטוי בכתובים במשמעות הזו היא ברומן גרמני שפרסם פריץ רויטר (Fritz Reuter).
# אפשרות נוספת ומקובלת פחות היא שמקור הביטוי מזמן מלחמה. חיילים הצליחו לקבל פטור השתתפות בקרב בטענה שאצבעותיהם קפואות. מכאן, טוענים, התגלגל הביטוי "קיבל רגליים קרות" למשמעותו - השתפנות או קבלת פטור - גם בלי שהאצבעות יקפאו ממש.
=ראו גם=
* גרר רגליים
* התקפל
קטגוריה:ביטויים
=מקור=
# הופעתו הראשונה של הביטוי בכתובים במשמעות הזו היא ברומן גרמני שפרסם פריץ רויטר (Fritz Reuter).
# אפשרות נוספת ומקובלת פחות היא שמקור הביטוי מזמן מלחמה. חיילים הצליחו לקבל פטור השתתפות בקרב בטענה שאצבעותיהם קפואות. מכאן, טוענים, התגלגל הביטוי "קיבל רגליים קרות" למשמעותו - השתפנות או קבלת פטור - גם בלי שהאצבעות יקפאו ממש.
=ראו גם=
* גרר רגליים
* התקפל
קטגוריה:ביטויים
תב"ן
תַּבָּ"ן
# תקופה בלתי נמנית.תקופה שאינה נספרת כחלק משירות החובה בצבא, לרוב בשל נפקדות או ריצוי עונש מאסר בכלא צבאי.
=מילים נרדפות=
* דפוק (סלנג)
=ראו גם=
* פז"ם

קטגוריה:ראשי תיבות
=מילים נרדפות=
* דפוק (סלנג)
=ראו גם=
* פז"ם

קטגוריה:ראשי תיבות
מחבוש
מַחְבּוֹשׁ
# עונש של שלילת חירות התנועה והחזקה במשמר, המוטל במסגרת צבאית, בדר"כ ללא ההשלכות הפליליות של הנידון למאסר.
#:* "מחבוש יבוצע במחנה מעצר או בחדר משמר, או מקצתו במחנה מעצר ומקצתו בחדר משמר." (סעיף 496 לחוק השיפוט הצבאי, תשט"ו-1955)
=גיזרון=
מן חבש-קשר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
קטגוריה:חוק ומשפט
=גיזרון=
מן חבש-קשר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
קטגוריה:חוק ומשפט
שבע
שֶׁבַע
# המספר 7. המספר הסודר השמיני, המספר הטבעי שאחרי 6 ולפני 8.<br>בגימטריה: ז'<br>בספרות רומיות-VII.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות; כגון – אכדית: , ארמית: , ערבית: , געז:
=צירופים=
*באר שבע
*בת שבע
*שבע דנחמתא
*שבע עשרה
*שבעת המינים
*שבעת פלאי תבל
*עשרים וארבע שבעה
*בעל שבע נשמות
=נגזרות=
*שבוע
*שביעי
*שבעה
*שבעים
*שבעתים
שִֹבֵּעַ
# סיפק מזון כדי כל הצורך
=גיזרון=
המילה מופיעה פעם אחת במקרא
=מילים נרדפות=
*הִשֹבִּיעַ
שָׂבֵעַ
# אינו צריך או אינו תאב לאכול,מפני שכבר אכל מספיק שגופו יחוש שאינו צריך עוד.
#:* איני צריך לאכול, אני שבע
#:* אי אפשר לזרוק כלום לפח כי הפח שבע.
=גזרון=
* מצרית - (בהגיית: שָׁבּו šꜣbw / שְׁבֹּּּע - [https://simondschweitzer.github.io/aed/153330.html šb.w] בהוראת: מנה עיקרית בארוחה) . אכדית (שֶׁבּעֻ [https://books.google.co.il/books?id=-qIuVCsRb98C&pg=PA365&lpg=PA365&dq=%C5%A1eb%C3%BB+akkad&source=bl&ots=BsafwqSRIz&sig=ACfU3U0v5AlWDGzviNbIpjpN7yjSwo-heA&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwjb6LLb3qrsAhUNsKQKHVjcCgsQ6AEwAHoECAMQAg#v=onepage&q=%C5%A1eb%C3%BB%20akkad&f=false šebû]) . אוגריתית (שׁבּע, ‘šb) . ארמית - סֽבַע . אתיופית - (שעּ'בּא, ṣagba)
=צירופים=
*שבע רצון
*שבע ימים
*שבע רוגז
שָׂבַע
# בא על סיפוקו.
#:* המתעמלות תשבענה לאחר ארוחתן.
= גזרון =
* מן שומרית 2000 לפנה"ס - (נִנ-שָֹבָּע, [https://wellcomecollection.org/works/awmzqe7e Nin-saba]) - היא אלת הדגן. 
* באכדית "נִשְבֻּ", היא כבר מילה פיוטית המגדירה את הדגן - עצמו.
= צירופים =
* שבע מרורים
= נגזרות =
*שָֹבְעָה<!--בקמץ קטן ושווא נח. שם דבר. תופעה-->
= מידע נוסף =
* לצד הניקוד "שָׂבַעְתְּ", גם הניקוד "שָׂבַעַתְּ" מותר.
= ראו גם =
* צמא
* רוה
שֶׁבַע
# המספר 7. המספר הסודר השמיני, המספר הטבעי שאחרי 6 ולפני 8.<br>בגימטריה: ז'<br>בספרות רומיות-VII.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות שמיות; כגון – אכדית: , ארמית: , ערבית: , געז:
=צירופים=
*באר שבע
*בת שבע
*שבע דנחמתא
*שבע עשרה
*שבעת המינים
*שבעת פלאי תבל
*עשרים וארבע שבעה
*בעל שבע נשמות
=נגזרות=
*שבוע
*שביעי
*שבעה
*שבעים
*שבעתים
שִֹבֵּעַ
# סיפק מזון כדי כל הצורך
=גיזרון=
המילה מופיעה פעם אחת במקרא
=מילים נרדפות=
*הִשֹבִּיעַ
שָׂבֵעַ
# אינו צריך או אינו תאב לאכול,מפני שכבר אכל מספיק שגופו יחוש שאינו צריך עוד.
#:* איני צריך לאכול, אני שבע
#:* אי אפשר לזרוק כלום לפח כי הפח שבע.
=גזרון=
* מצרית - (בהגיית: שָׁבּו šꜣbw / שְׁבֹּּּע - [https://simondschweitzer.github.io/aed/153330.html šb.w] בהוראת: מנה עיקרית בארוחה) . אכדית (שֶׁבּעֻ [https://books.google.co.il/books?id=-qIuVCsRb98C&pg=PA365&lpg=PA365&dq=%C5%A1eb%C3%BB+akkad&source=bl&ots=BsafwqSRIz&sig=ACfU3U0v5AlWDGzviNbIpjpN7yjSwo-heA&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwjb6LLb3qrsAhUNsKQKHVjcCgsQ6AEwAHoECAMQAg#v=onepage&q=%C5%A1eb%C3%BB%20akkad&f=false šebû]) . אוגריתית (שׁבּע, ‘šb) . ארמית - סֽבַע . אתיופית - (שעּ'בּא, ṣagba)
=צירופים=
*שבע רצון
*שבע ימים
*שבע רוגז
שָׂבַע
# בא על סיפוקו.
#:* המתעמלות תשבענה לאחר ארוחתן.
= גזרון =
* מן שומרית 2000 לפנה"ס - (נִנ-שָֹבָּע, [https://wellcomecollection.org/works/awmzqe7e Nin-saba]) - היא אלת הדגן. 
* באכדית "נִשְבֻּ", היא כבר מילה פיוטית המגדירה את הדגן - עצמו.
= צירופים =
* שבע מרורים
= נגזרות =
*שָֹבְעָה<!--בקמץ קטן ושווא נח. שם דבר. תופעה-->
= מידע נוסף =
* לצד הניקוד "שָׂבַעְתְּ", גם הניקוד "שָׂבַעַתְּ" מותר.
= ראו גם =
* צמא
* רוה
בטון
בֶּטוֹן
# חומר בניין חזק המורכב מתערובת של צמנט, חול, חצץ ומים.
=צירופים=
* בטון ברזל
* בטון רזה
* בטון דרוך
* בטון מזוין
* טפסנות בטון
* מערבולת בטון
* משאבת בטון
=ראו גם=
* איטום גבישי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אדריכלות
בִּטּוּן
# חיזוק של בטון, יציקת בטון סביב משהו.
#:* בבנייה השניה של הבניין הפועל עשה ביטון לקיר.
=גיזרון=
* הפועל לְבַטֵּן מן בֶּטוֹן לעיל.
=ראו גם=
* חיזוק

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
=צירופים=
* בטון ברזל
* בטון רזה
* בטון דרוך
* בטון מזוין
* טפסנות בטון
* מערבולת בטון
* משאבת בטון
=ראו גם=
* איטום גבישי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אדריכלות
בִּטּוּן
# חיזוק של בטון, יציקת בטון סביב משהו.
#:* בבנייה השניה של הבניין הפועל עשה ביטון לקיר.
=גיזרון=
* הפועל לְבַטֵּן מן בֶּטוֹן לעיל.
=ראו גם=
* חיזוק

קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
שלוש
שָׁלוֹשׁ (גם: שָׁלֹשׁ)
התפתחות הספרה.
# שתיים ועוד אחת.
=גיזרון=
* קיימות מילים מקבילות בשפות שמיות נוספות, בהן ניכרים חילופי ש־ת מהאות הפרוטו־שמית ṯ – כנענית: 𐤔𐤋𐤔 (שלש)<ref>KAI 19, 40, 41, 62, 69, 127, 130, 134, 152, 277</ref>, אוגריתית: 𐎘𐎍𐎘 (תֿלתֿ),<ref>לוחות UT Krt, 3 Aqht, 51 VI, 90, 92, 93, 97, 112, 122, 129, 159, 607, וכן לוחות KTU 1.161</ref> ארמית וסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=tlt%20b&cits=all תְּלָת ܬܠܬ], אכדית: 𒊭𒆷𒀾 (), ערבית: (תַ'לָאת'), דרום-ערבית: 𐩻𐩡𐩻 (ת'לת'), געז: ሠላስ (שָׁלַס).
=צירופים=
* שלוש סעודות
* שלוש עשרה
* שלוש קילשון
* שלוש רגלים
* שלשתן
* שלושה אבות
=נגזרות=
*שלושים
*שליש
=ראו גם=
* שלושה
* שליש
* שלישי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
שִׁלּוּשׁ
# הכפלה בשלוש.
#:* שילוש של תשע זה עשרים ושבע.
# צירוף של שלושה דברים.
# תכונת המשולש.
=צירופים=
* אמונת השילוש
* השילוש הקדוש
=ראו גם=
* משולש

קטגוריה:נצרות
=גיזרון=
* קיימות מילים מקבילות בשפות שמיות נוספות, בהן ניכרים חילופי ש־ת מהאות הפרוטו־שמית ṯ – כנענית: 𐤔𐤋𐤔 (שלש)<ref>KAI 19, 40, 41, 62, 69, 127, 130, 134, 152, 277</ref>, אוגריתית: 𐎘𐎍𐎘 (תֿלתֿ),<ref>לוחות UT Krt, 3 Aqht, 51 VI, 90, 92, 93, 97, 112, 122, 129, 159, 607, וכן לוחות KTU 1.161</ref> ארמית וסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=tlt%20b&cits=all תְּלָת ܬܠܬ], אכדית: 𒊭𒆷𒀾 (), ערבית: (תַ'לָאת'), דרום-ערבית: 𐩻𐩡𐩻 (ת'לת'), געז: ሠላስ (שָׁלַס).
=צירופים=
* שלוש סעודות
* שלוש עשרה
* שלוש קילשון
* שלוש רגלים
* שלשתן
* שלושה אבות
=נגזרות=
*שלושים
*שליש
=ראו גם=
* שלושה
* שליש
* שלישי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מספרים
קטגוריה:מילים אוגריתיות
שִׁלּוּשׁ
# הכפלה בשלוש.
#:* שילוש של תשע זה עשרים ושבע.
# צירוף של שלושה דברים.
# תכונת המשולש.
=צירופים=
* אמונת השילוש
* השילוש הקדוש
=ראו גם=
* משולש

קטגוריה:נצרות
פ"ק
פ"ק
# פרופיל קרבי.
# פקודת קבע.
#פרק קמא (=הפרק הראשון, בארמית)

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל
קטגוריה:ראשי תיבות בארמית
הפשיל
הִפְשִׁיל
# העביר לאחורי הגוף.
# גלל את הבגד, כך שהתגלה מה שמתחתיו.
#:* הפשילו את השרוולים והתחילו לעבוד!
=גיזרון=
# לשון חז"ל, אולי מארמית.
= צירופים =
*הפשיל שרוולים
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
=גיזרון=
# לשון חז"ל, אולי מארמית.
= צירופים =
*הפשיל שרוולים
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
גיטרת בס
גִּיטָרַת בָּס
גיטרה בס בעלת ארבעה מיתרים
# כלי מיתר בעל 4 מיתרים או יותר, המפיק צלילים נמוכים ומכוון אוקטבה מתחת לגיטרה רגילה (נקרא גם "בס חשמלית", או בפשטות, "בס").
#:* בלהקת הרוק החדשה שהוקמה בשכונה, ניגנתי בגיטרת בס.
=ראו גם=
* בס
* גיטרה
* קונטרבס
*רוק אלטרנטיבי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נגינה
=ראו גם=
* בס
* גיטרה
* קונטרבס
*רוק אלטרנטיבי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נגינה
בלי"נ
בלי"נ
#בלי נדר
קטגוריה:ראשי תיבות קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
מפרט
מַפְרֵט
מפרטים

# משטח קטן הבנוי לרוב מפלסטיק המשמש לניגון על כלי־מיתר. 
#:* נגני גיטרות מקצועיים משתמשים במפרטים.
=גיזרון=
* מהפועל פָּרַט.
=ראו גם=
* בוזוקי
* גיטרה
* גיטרה בס
* גיטרה חשמלית
* כינור
* מנדולינה
* נבל
* עוד
* צ'לו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נגינה
מְפֹרָט
# דבר הרשום בפרטי פרטים.
#:* קראנו על אנגליה בצורה מפורטת.
=גיזרון=
*בינוני סביל מן הפועל פירט.
מִפְרָט
# תיאור מדויק של חפץ הכולל לרוב את מבנהו, החומר שממנו עשוי וכו'...
#:* לפני השימוש בתרופה מומלץ לקורא את המפרט.
=גיזרון=
* מפְּרָט.
מַפְרֵט
מפרטים

# משטח קטן הבנוי לרוב מפלסטיק המשמש לניגון על כלי־מיתר. 
#:* נגני גיטרות מקצועיים משתמשים במפרטים.
=גיזרון=
* מהפועל פָּרַט.
=ראו גם=
* בוזוקי
* גיטרה
* גיטרה בס
* גיטרה חשמלית
* כינור
* מנדולינה
* נבל
* עוד
* צ'לו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נגינה
מְפֹרָט
# דבר הרשום בפרטי פרטים.
#:* קראנו על אנגליה בצורה מפורטת.
=גיזרון=
*בינוני סביל מן הפועל פירט.
מִפְרָט
# תיאור מדויק של חפץ הכולל לרוב את מבנהו, החומר שממנו עשוי וכו'...
#:* לפני השימוש בתרופה מומלץ לקורא את המפרט.
=גיזרון=
* מפְּרָט.
מן היד אל הפה
מִן הַיָּד אֶל הַפֶּה
# בעוני, במחסור, ללא אמצעים מספיקים.
#בצריכה מידית של כל הכנסה.
#:*היה עלינו להתחיל לחסוך, חנה. לא נוכל להוסיף לחיות כל השנים מן היד אל הפה. (עמוס עוז, מיכאל שלי)
=מקור=
*על פי האנגלית live hand to mouth
=צירופים=
* חי מן היד אל הפה

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
*על פי האנגלית live hand to mouth
=צירופים=
* חי מן היד אל הפה

קטגוריה:ביטויים
אמפורה
אַמְפוֹרָה
אמפורות
אמפורה
# אגרטל ארוך בעל שתי ידיות שהיה בשימוש ביוון ורומא העתיקות שתפקידו הוא לשמור יין, בשמים, שמן, זיתים, תבואה, דגים וכו'...
#:* האישה הביאה עימה לטקס אמפורה עתיקה.
=גיזרון=
* המילה הינה מילה לטינית-amphora, אך היא שאולה מהמילה היוונית: amphoreus (אָמְפוֹרִיוּס, אָמְפִיפוֹרִיוּס).
==1==
* "וּבְקִבְרוֹת רוֹזְנֵי עָם, בְּאַמְפוֹרוֹת וּבְצִנְצָנוֹת" (טשרנחובסקי שירים 299).
=צירופים=
* אמפורת הובלה
* אמפורה טיראנית
* אמפורת צוואר
* אמפורה מחודדת
* אמפורה מקשתית
* אמפורה נולית
* אמפורה ניקוסתנית
* אמפורה פנאתנאית
=ראו גם=
* אחסון
* בקבוק
* כלי חרס
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.perseus.tufts.edu/cgi-bin/ptext?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0004&layout=&loc=Amphora אמופרי, אנציקלופדיית פרסאוס]
* [http://www.abc.se/~pa/mar/dressel.htm סיווג האמפורי, לפי דרסל] (איורים)

קטגוריה:יוונית
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
קטגוריה:כלי קיבול
=גיזרון=
* המילה הינה מילה לטינית-amphora, אך היא שאולה מהמילה היוונית: amphoreus (אָמְפוֹרִיוּס, אָמְפִיפוֹרִיוּס).
==1==
* "וּבְקִבְרוֹת רוֹזְנֵי עָם, בְּאַמְפוֹרוֹת וּבְצִנְצָנוֹת" (טשרנחובסקי שירים 299).
=צירופים=
* אמפורת הובלה
* אמפורה טיראנית
* אמפורת צוואר
* אמפורה מחודדת
* אמפורה מקשתית
* אמפורה נולית
* אמפורה ניקוסתנית
* אמפורה פנאתנאית
=ראו גם=
* אחסון
* בקבוק
* כלי חרס
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.perseus.tufts.edu/cgi-bin/ptext?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0004&layout=&loc=Amphora אמופרי, אנציקלופדיית פרסאוס]
* [http://www.abc.se/~pa/mar/dressel.htm סיווג האמפורי, לפי דרסל] (איורים)

קטגוריה:יוונית
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
קטגוריה:כלי קיבול
אמפיבי
אַמְפִיבִּי
# יצור החי גם במים וגם ביבשה.
#:* הצפרדע היא בעל חיים אמפיבי.
=גיזרון=
* , הלחם של מילת היחס – "בשני הצדדים" ושם העצם ‏ – "חיים".
=צירופים=
* רכב אמפיבי
=מידע נוסף=
* בעבר הוצעה מקבילה עברית לאמפיבי, , שלא התקבלה בשפה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* , הלחם של מילת היחס – "בשני הצדדים" ושם העצם ‏ – "חיים".
=צירופים=
* רכב אמפיבי
=מידע נוסף=
* בעבר הוצעה מקבילה עברית לאמפיבי, , שלא התקבלה בשפה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
מי שנכוה ברותחין נזהר בצוננין
מִי שֶׁנִכְוָה בְּרוֹתְחִין נְזְהָר בְּצוֹנְנִין (גם: מִי שֶׁנִכְוָה בְּרוֹתְחִין נְזְהָר בְּפוֹשרין)
# נסיון כושל בעבר מביא לנקיטת זהירות רבה גם בסיטואציות פשוטות.
מקורות לשימוש בדימוי
*"אמר להם: כמדומה אני שאתם נכוים בפושרים, עכשיו אי אתם נכוים אפילו בחמי חמין" (בבלי ברכות טז ב)
*"רישיה דרישך יכווה ברותחין ואתה לא תיכוה אפילו בפושרין" (ירושלמי נידה, פרק ג', הלכה ג)
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: ópoios kaeí me ton chyló, fysáei kai to giaoúrti)
*רוסית: (תעתיק: obžógšisʹ na moloké, búdešʹ dutʹ i na vódu)
=ראו גם=
*אינו נכוה אפילו ברותחין

קטגוריה:ביטויים
מקורות לשימוש בדימוי
*"אמר להם: כמדומה אני שאתם נכוים בפושרים, עכשיו אי אתם נכוים אפילו בחמי חמין" (בבלי ברכות טז ב)
*"רישיה דרישך יכווה ברותחין ואתה לא תיכוה אפילו בפושרין" (ירושלמי נידה, פרק ג', הלכה ג)
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: ópoios kaeí me ton chyló, fysáei kai to giaoúrti)
*רוסית: (תעתיק: obžógšisʹ na moloké, búdešʹ dutʹ i na vódu)
=ראו גם=
*אינו נכוה אפילו ברותחין

קטגוריה:ביטויים
מיתת נשיקה
מִיתַת נְשִׁיקָה
# מוות טבעי וללא ייסורים.
#:* סבי הגיע לגיל מופלג ונפטר בשנתו מיתת נשיקה.
=ראו גם=
* בשיבה טובה
בפתאומיות
קטגוריה:ביטויים
=ראו גם=
* בשיבה טובה
בפתאומיות
קטגוריה:ביטויים
קרח יבש
קֶרַח יָבֵשׁ
184px
# פחמן דו חמצני במצב צבירה מוצק.
#:* קרח יבש יותר קר מקרח רגיל.
=גיזרון=
* קרח יבש נקרא כך משום שכאשר הוא מתנדף באוויר הוא אינו הופך למצב נוזלי אלא לגזי ומכאן הוא נקרא קרח יבש.
=ראו גם=
* המראה
* יבש
* קרח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחמוצות
=גיזרון=
* קרח יבש נקרא כך משום שכאשר הוא מתנדף באוויר הוא אינו הופך למצב נוזלי אלא לגזי ומכאן הוא נקרא קרח יבש.
=ראו גם=
* המראה
* יבש
* קרח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחמוצות
מיקרוגל
מִיקְרוֹגַל
מגדל תיקשורת בגלי מיקרו.
# גל אלקטרומגנטי עם אורך גל קצר משל גלי רדיו וארוך משל אור תת-אדום.
#:* השימוש הכי נפוץ במיקרוגלים הוא בתנורי המיקרוגל.
# <small>יומיומי</small> תנור מיקרוגל.
=צירופים=
* תנור מיקרוגל
=ראו גם=
* גל
* תדירות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:קרינה אלקטרומגנטית
=צירופים=
* תנור מיקרוגל
=ראו גם=
* גל
* תדירות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:קרינה אלקטרומגנטית
תנור מיקרוגל
תַּנּוּר מִיקְרוֹגַל
תנור מיקרוגל סגור.
תנור מיקרוגל פתוח.
# מכשיר חשמלי אשר מפעיל קרינה אלקטרומגנטית על מוצרי מזון.
#:* הכנת פופקורן בתנור מיקרוגל נעשית בצורה מהירה.
=גיזרון=
* פרוש השם מיקרוגל הוא גל קטן (מיקרו=קטן).
=ראו גם=
* אוכל
* מגנטרון
* מיקרובקר
* מיקרוגל
* תנור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכשירי חשמל
=גיזרון=
* פרוש השם מיקרוגל הוא גל קטן (מיקרו=קטן).
=ראו גם=
* אוכל
* מגנטרון
* מיקרובקר
* מיקרוגל
* תנור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מכשירי חשמל
ויקיפד
וִיקִיפֶּד
# כותב קבוע במיזם ויקיפדיה - האנציקלופדיה המקוונת.
=גיזרון=
# המונח הופיע באנגלית עם הופעת הויקיפדיה, כחלק מההודעה למשתמש חדש. המונח "תפס" ושימש בדיונים הן באתר עצמו, והן בדיונים על הויקיפדיה. תופעה דומה היתה במלה העברית, אשר משמשת גם היא מראשית הויקיפדיה העברית בהודעת הפתיחה למשתמשים חדשים, ומיד נשאלה לשימוש, הן בדיונים והן במאמרים בעיתונות ובאינטרנט, לגבי הויקיפדיה, ערכה והשוואתה לאנציקלופדיות קיימות.
=ראו גם=
* טרול
* בוט
=קישורים חיצוניים=
* דוגמא לקול קורא ל[http://www.e-mago.co.il/phorum/read-6-43219-42603.htm "ויקיפד יקר"].
* [http://www.haaretz.co.il/hasite/spages/904523.html ויקיפד] - בכתבה "לא מה שחיפשתם", בעיתון הארץ: על השפעת המסחר על ערכי ויקיפדיה.

קטגוריה:מחשבים
קטגוריה:אינטרנט
=גיזרון=
# המונח הופיע באנגלית עם הופעת הויקיפדיה, כחלק מההודעה למשתמש חדש. המונח "תפס" ושימש בדיונים הן באתר עצמו, והן בדיונים על הויקיפדיה. תופעה דומה היתה במלה העברית, אשר משמשת גם היא מראשית הויקיפדיה העברית בהודעת הפתיחה למשתמשים חדשים, ומיד נשאלה לשימוש, הן בדיונים והן במאמרים בעיתונות ובאינטרנט, לגבי הויקיפדיה, ערכה והשוואתה לאנציקלופדיות קיימות.
=ראו גם=
* טרול
* בוט
=קישורים חיצוניים=
* דוגמא לקול קורא ל[http://www.e-mago.co.il/phorum/read-6-43219-42603.htm "ויקיפד יקר"].
* [http://www.haaretz.co.il/hasite/spages/904523.html ויקיפד] - בכתבה "לא מה שחיפשתם", בעיתון הארץ: על השפעת המסחר על ערכי ויקיפדיה.

קטגוריה:מחשבים
קטגוריה:אינטרנט
יונה
יוֹנָה
יונה

# סוג של ציפור ממשפחת היוניים. משמשת בתרבות הפופולרית כסמל לשלום.
# הדוגל בעמדות פיוס וותרנות כדרך עיקרית לפתרון סכסוכים.
# <small>אסטרונומיה</small>&nbsp; שם של קבוצת כוכבים בשמיים, דרומית לקבוצת הכלב הגדול.
# הספר החמישי בספרי התרי עשר שבתנ"ך. גיבור הספר הוא הנביא יונה בן־אמיתי.
# שם פרטי לזכר ולנקבה.
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
* הפריח יונים
* יונת אלם
* יונת דואר
* יונת השלום
* זוג יונים
=נגזרות=
*יונאי
*יוני
*יוֹנית (שם פרטי)
=ראו גם=
* שובך
* ניפול
* המה
* הגה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
קטגוריה:אסטרונומיה
קטגוריה:גרמי שמים
קטגוריה: שמות
יוֹנָה או יוֹנֶה
# כעס, צער בדברים, הונאה.
# שיכור
=גיזרון=
* מן הפועל הונה בצפניה רש"י פירש לשון חוסר דעת כיונה פותה.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: משתכרת ביין (ע"פ תרגום יונתן ב"ע), ד"א לשון אונאה.
* רד"ק האונסת ומצערת.
=ראו גם=
* גאיונים
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=צירופים=
* הפריח יונים
* יונת אלם
* יונת דואר
* יונת השלום
* זוג יונים
=נגזרות=
*יונאי
*יוני
*יוֹנית (שם פרטי)
=ראו גם=
* שובך
* ניפול
* המה
* הגה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:עופות
קטגוריה:אסטרונומיה
קטגוריה:גרמי שמים
קטגוריה: שמות
יוֹנָה או יוֹנֶה
# כעס, צער בדברים, הונאה.
# שיכור
=גיזרון=
* מן הפועל הונה בצפניה רש"י פירש לשון חוסר דעת כיונה פותה.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י: משתכרת ביין (ע"פ תרגום יונתן ב"ע), ד"א לשון אונאה.
* רד"ק האונסת ומצערת.
ליסינג
לִיסִינְג
# שיטת מימון לרכישת ציוד המוכרת בציבור בזכות השימוש בה למתן רכב צמוד לעובדים, אך משמשת גם לרכישת ציוד אחר.
#:* ליסינג אינו דורש גיוס הון.
=גיזרון=
* leasing, שם פעולה מן lease – להתיר
=צירופים=
* ליסינג מימוני
* ליסינג תפעולי
=ראו גם=
* הון
* מס
* פרמיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שוק ההון
=גיזרון=
* leasing, שם פעולה מן lease – להתיר
=צירופים=
* ליסינג מימוני
* ליסינג תפעולי
=ראו גם=
* הון
* מס
* פרמיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שוק ההון
שוק ההון
שׁוּק הַהוֹן
# שוק לניירות ערך המתחלק לשני שוקים: המניות ואג"ח.
#:* שוק ההון אחראי לאפשר לממשלה ולחברות לגייס הון מהציבור.
=ראו גם=
* הון
* כלכלה
* מסחר
* שוק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שוק ההון
=ראו גם=
* הון
* כלכלה
* מסחר
* שוק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שוק ההון
מעו"פ
מעו"פ
# מכשירים עתידים ופיננסים.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בכלכלה
יועץ השקעות
יוֹעֵץ הַשְׁקָעוֹת
# מי שעוסק בייעוץ והשקעה של סחר בניירות ערך.
#:* כאשר רציתי להשקיע במנייה טבע פניתי אל יועץ ההשקעות של חברי.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שוק ההון
קטגוריה:בעלי מקצוע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שוק ההון
קטגוריה:בעלי מקצוע
רבית
רִבִּית
# כסף הנוסף בעת החזר תשלום ההלוואה, בד"כ ביחס קבוע בהתאם לסכום המקורי שהולווה.
=גזרון=
מן הפועל רִבָּה.
* באוגריתית נמצאה המילה 𐎚𐎗𐎁𐎊𐎚 (תרבית)<ref>לוח UT 2054 שו' 25</ref>, במשמעות "ריבית".<ref>Cyrus H. Gordon, Ugaritic Textbook, Pontifical Biblical Institute, 1965, עמ' 283</ref> רִבִּתָא.
=מילים נרדפות=
* נשך
* תרבית
= {{שורש|רבה}}הערות שוליים =
קטגוריה:שוק ההון
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גזרון=
מן הפועל רִבָּה.
* באוגריתית נמצאה המילה 𐎚𐎗𐎁𐎊𐎚 (תרבית)<ref>לוח UT 2054 שו' 25</ref>, במשמעות "ריבית".<ref>Cyrus H. Gordon, Ugaritic Textbook, Pontifical Biblical Institute, 1965, עמ' 283</ref> רִבִּתָא.
=מילים נרדפות=
* נשך
* תרבית
= {{שורש|רבה}}הערות שוליים =
קטגוריה:שוק ההון
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
קטגוריה:מילים אוגריתיות
רבוס
רֶבּוּס
רבוס שהביטוי המסתתר בו:[[נעלי אצבע]]
# חידה שמוצגת על ידי איורים ואותיות אשר מתארים ביטוי אותו יש לגלות.
#:* בשביל לעודד את התלמידים להשתתף בפעילות, המורה הביאה רבוסים של הערים בארץ.
=גיזרון=
* rebus, הנטייה האבלטיבית של res – דָּבָר.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* rebus, הנטייה האבלטיבית של res – דָּבָר.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
רש"ט
רש"ט
# רב-שוטר.
=ראו גם=
* רב"ט

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות במשטרה
=ראו גם=
* רב"ט

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות במשטרה
מנחת
מִנְחָת
מסוק נוחת במנחת
# שטח חנייה למסוקים, המסומן לרוב באות H גדולה.
#:* רוה"מ לשעבר, אהוד אולמרט, נכנס למנחת וחיכה להליקופטר.
#:* מנחתים לרוב נבנים על גורדי שחקים.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל נחת, וייתכן שמופיע ב בצירוף: (וגם )
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעופה
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל נחת, וייתכן שמופיע ב בצירוף: (וגם )
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעופה
בל"ס
בל"ס
#בלי ספק.

קטגוריה:ראשי תיבות
בלנדר
בְּלֶנְדֶּר
בלנדר
# מכשיר חשמלי המשמש לריסוק מזון והפיכתו למחית או ערבול מהיר של מוצרי מזון במצב נוזל.
#:* הכנו מילקשייק בבלנדר.
=מידע נוסף=
* נהוג בטעות לקרוא למכשיר "מערבל" עקב תרגום מילולי של הפועל blend.
=ראו גם=
* מחית
* מיקסר
* ערבול
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי מטבח
קטגוריה:מכשירי חשמל
=מידע נוסף=
* נהוג בטעות לקרוא למכשיר "מערבל" עקב תרגום מילולי של הפועל blend.
=ראו גם=
* מחית
* מיקסר
* ערבול
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי מטבח
קטגוריה:מכשירי חשמל
מד"נ
מד"נ
# מדריך נוער.

קטגוריה:ראשי תיבות
ל"מ
ל"מ
# לא מספיק.

קטגוריה:ראשי תיבות
למה"ש
למה"ש
# למען השם.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
למה"ד
למה"ד
# למה הדבר דומה.

קטגוריה:ראשי תיבות
כי"ר
כי"ר
# כן יהי רצון.
=צירופים=
* אכי"ר

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
=צירופים=
* אכי"ר

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
דוד שמש
דּוּד שֶׁמֶשׁ
# מתקן הנמצא לרוב בגגות בתים המשמש לחימום מים. המתקן מבוסס על קולטי שמש שהופכים אנרגיה סולארית לאנרגית חום.
#:* בחורף יש להשתמש במים המחוממים באמצעות דוד השמש.
=ראו גם=
* בוילר
* דוד
=ראו גם=
* בוילר
* דוד
דולומיט
דּוֹלוֹמִיט
הסלע דולומיט
# סלע משקע כימי וביוכימי, המושקע בסביבה מימית.
#:* הדולומיט נפוץ למדי בקרום כדור הארץ.
# מינרל נפוץ הבנוי מקרבונט של סידן ומגנזיום.
#:* הדולומיט דומה בתכונותיו הפיזיקליות למינרל קלציט.
=גיזרון=
* הדולומיט קרויה על שמו של החוקר הצרפתי דאודה דה דולומייה.
=ראו גם=
* אבן גיר
* מינרל
* סלע משקע
* קלציט
* קרבונט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סלעי משקע
קטגוריה:מינרלים
=גיזרון=
* הדולומיט קרויה על שמו של החוקר הצרפתי דאודה דה דולומייה.
=ראו גם=
* אבן גיר
* מינרל
* סלע משקע
* קלציט
* קרבונט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סלעי משקע
קטגוריה:מינרלים
בקתה
בִּקְתָּה
# בית קטן ופשוט.
#:* ראינו באופק, ממש בלב היער בקתה קטנה.
# בית הארחה המשמש למגורים ארעיים.
#:* בגואטמלה יש הרבה בקתות.
=גיזרון=
* מילה הנמצאת בתלמוד בקתא (חצוף בעיני מי שמתפלל בבקתא) מדובר לדעת חלק מהמפרשים במבנה פרוץ לעוברי דרכים או ממש בשדה (כמו בקעה), לגרסאות חלק מהראשונים כתוב פקתא. משמעות המילה מוסברת בתלמוד במהלך שיח בין ר' זירא לרב יהודה על משמעותן של מספר מילים ארמיות, משמעות המילה "בקתא" היא מצירוף המילים הארמיות: "בי עקתא" – בית צר (שבת דף ע"ז עמוד ב').
=מילים נרדפות=
* ביתן
* צריף
=ראו גם=
* אוהל
* סוכה
* צימר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מבנים
=גיזרון=
* מילה הנמצאת בתלמוד בקתא (חצוף בעיני מי שמתפלל בבקתא) מדובר לדעת חלק מהמפרשים במבנה פרוץ לעוברי דרכים או ממש בשדה (כמו בקעה), לגרסאות חלק מהראשונים כתוב פקתא. משמעות המילה מוסברת בתלמוד במהלך שיח בין ר' זירא לרב יהודה על משמעותן של מספר מילים ארמיות, משמעות המילה "בקתא" היא מצירוף המילים הארמיות: "בי עקתא" – בית צר (שבת דף ע"ז עמוד ב').
=מילים נרדפות=
* ביתן
* צריף
=ראו גם=
* אוהל
* סוכה
* צימר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מבנים
חשבון
חֶשְבּוֹן {{משני|א}}
# תחום במתמטיקה, העוסק בביצוע פעולות עם מספרים.
#:* התחלנו ללמוד חשבון בכיתה א'.
# טופס עליו מצויינים כלל הפעולות הכספיות שנעשו, והסך הכולל של כל אותן פעולות.
#:* מלצר, הבא לי את החשבון, בבקשה!
# מערכת יחסים הכוללת גמול נקימה ונטירה.
#:* יש לי איתו חשבון ארוך מאז שאנחנו בבית הספר. יש בינינו חשבון בלתי פתור.
=גזרון=
*קיימת מקבילה ערבית כפועל: חַסַבַּ (حَسَبَ‎)‎ בהוראת לספור, לחשב. ארמית: חשב (ܚܫܒ). השוו למצרית-קדומה בהוראת לשבור-לשברים בהגיית הֶשֱׂבְּ,להלן הירוגליף ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%B8%A5sb#Egyptian ḥsb]): 
:<hiero>H-s-b-Z9:Y1</hiero>
=נגזרות=
* חשבוניה
* חשבונית
=מילים נרדפות=
* חישוב
* אריתמטיקה
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
* ספרדית: arimética (1)
* ספרדית: cuenta (2)
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:כלכלה
חֶשְבּוֹן {{משני|ב}}
#עיר מקראית שהתקיימה בעבר הירדן.
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:ערים
קטגוריה:מצרית
=גזרון=
*קיימת מקבילה ערבית כפועל: חַסַבַּ (حَسَبَ‎)‎ בהוראת לספור, לחשב. ארמית: חשב (ܚܫܒ). השוו למצרית-קדומה בהוראת לשבור-לשברים בהגיית הֶשֱׂבְּ,להלן הירוגליף ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%B8%A5sb#Egyptian ḥsb]): 
:<hiero>H-s-b-Z9:Y1</hiero>
=נגזרות=
* חשבוניה
* חשבונית
=מילים נרדפות=
* חישוב
* אריתמטיקה
=תרגום=
* אנגלית: (1)
* אנגלית: (2)
* ספרדית: arimética (1)
* ספרדית: cuenta (2)
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:כלכלה
חֶשְבּוֹן {{משני|ב}}
#עיר מקראית שהתקיימה בעבר הירדן.
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:ערים
קטגוריה:מצרית
פלגמטי
פְלֶגְמָטִי
# בעל אופי אדיש וחסר מרץ.
=גיזרון=
* – בעל ליחה.
* על פי תאוריה רפואית שרווחה בעולם היווני־רומי, לאדם ארבע ליחות (מרה שחורה, מרה צהובה, ריר ודם) ובהתאם להן גם ארבעה מזגים או טמפרמנטים. הריר, או המרה הלבנה (ביוונית "פלגמה"), משפיע על תכונת האדישות.
=נגזרות=
* פלגמטיות
* פלגמט
=ניגודים=
* נמרץ
* פעלתן
=ראו גם=
* מעוך
* קר רוח
* רגוע
* מרה שחורה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי תכונה
=גיזרון=
* – בעל ליחה.
* על פי תאוריה רפואית שרווחה בעולם היווני־רומי, לאדם ארבע ליחות (מרה שחורה, מרה צהובה, ריר ודם) ובהתאם להן גם ארבעה מזגים או טמפרמנטים. הריר, או המרה הלבנה (ביוונית "פלגמה"), משפיע על תכונת האדישות.
=נגזרות=
* פלגמטיות
* פלגמט
=ניגודים=
* נמרץ
* פעלתן
=ראו גם=
* מעוך
* קר רוח
* רגוע
* מרה שחורה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי תכונה
עגול
עִגּוּל
# המקום הגאומטרי של כל הנקודות במישור שמרחקן מנקודה מסוימת קטן ממספר קבוע כלשהו.
#:* המעגל הוא שפתו של העיגול.
# הסרת השארית; קירוב של מספר שלא מתחלק באופן שלם אל זה הקרוב אליו ביותר מבחינת סדר גודל.
#:* עיגול נפוץ של פאי הוא 3.14 או 22/7.
=צירופים=
* איקס עיגול
* עיגול דבלה
* עיגולים שחורים
=תרגום=
:#
:#
עִגּוּל
# המקום הגאומטרי של כל הנקודות במישור שמרחקן מנקודה מסוימת קטן ממספר קבוע כלשהו.
#:* המעגל הוא שפתו של העיגול.
# הסרת השארית; קירוב של מספר שלא מתחלק באופן שלם אל זה הקרוב אליו ביותר מבחינת סדר גודל.
#:* עיגול נפוץ של פאי הוא 3.14 או 22/7.
=צירופים=
* איקס עיגול
* עיגול דבלה
* עיגולים שחורים
=תרגום=
:#
:#
לקח
לָקַח
# העביר דבר־מה ממקום למקום, בין אם מקום פיזי בין אם קונספטואלי (רשות, תחום). לקח ביד - אחז בידו.
# קנה.
# נשא אישה.
# <small>בלשון הדיבור</small> הסתיים לאחר שנמשך פרק זמן מסוים; (לקח לו) סיים פעולה שנמשכה פרק זמן מסוים.
#:* אני מעריכה שהנסיעה לעיר תיקח שעתיים.
#:* "פוגי החליף בספרייה ספר. בספר יש שלוש מאות עמודים. נשאלת השאלה: כמה זמן לוקח לפוגי לגמור הספר?" (מתוך "סיפורי פוגי", להקת כוורת).
# <small>בלשון הדיבור</small> (בצירופים: לקח בקלות/ ברצינות/ בפרופורציות/ קשה/ ללב) הושפע או הגיב באופן מסוים לאירוע משמעותי מבחינה רגשית.
#:*יהושע לקח קשה את הציון הנמוך שקיבל בבחינה.
# ניצח במשחק או בתחרות; התעלה על מתחריו.
#:* "מנצ'סטר לוקחת את צ'לסי כנסו!" (כותרת תגובית).
# צרך תרופה או סם.
#:* אין לקחת את התרופה ללא מרשם רופא.
#:* "מה עובר עליך? תגיד את האמת, לקחת איזה משהו?".
=גיזרון=
*משורש מקראי. פה"פ ל' נוטה ליפול בדומה לפה"פ נ'.
*הפועל קיים בשפות שמיות נוספות: אוגריתית: 𐎍𐎖𐎈 (לקח). אכדית: - לקחת, לקבל, להסיר. געז: ለቅሐ (läqəḥä) - לקבל. משערים שהפועל היה קיים בפרוטו-שמית בצורה: laqāḥ.
*יתכן שקרוב לערבית: - ללכת אחרי, להצטרף. - להכניס להיריון.
=נגזרות=
*מלקחים (1)
*מלקוח (1)
*התלקח (1)
*לוקח (2)
=מילים נרדפות=
* נטל (1)
* נשא, התחתן עם- (3)
* ארך, נמשך (4)
* ניצח, הוביל (6)
* נטל, צרך (7)
=ניגודים=
* נתן; קיבל (1)
* התגרש; שילח (3)
* הפסיד, הובס (6)
=ראו גם=
*נלקח
*הקיח
*גנב, חטף
לֶקַח
# מה שנקנה או שעתיד להיקנות
#:* כי לקח טוב נתתי לכם תורתי אל תעזובו
# מוסר השכל, דבר בינה שנלמד עפ"ר מכישלון וטעות. 
#:* הלקח הנלמד מן המעשה...
=גיזרון=
יחידאית במקרא מן הפועל לָקַח. 
 על פי ההקשר בה המילה מופיעה בתנ"ך בפסוק לעיל.
=צירופים=
*למד לקח
*הפקת לקחים
=ראו גם=
*מלקוח
*מקח

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
לֻקַּח
# נלקח, ניטל.
=גיזרון=
*כסביל של לִקֵּחַ שאינו בשימוש.
=פרשנים מפרשים=
אבן עזרא (בראשית ב' כג): "ולא נדגש קו"ף לקחה זאת, להקל על הלשון. והוא מהבנין הכבד (בניין פִּעֵל-פֻּעַל), ואם לא נמצא". (גם שאינו מופיע)
=ראו גם=
*לָקוּחַ
=גיזרון=
*משורש מקראי. פה"פ ל' נוטה ליפול בדומה לפה"פ נ'.
*הפועל קיים בשפות שמיות נוספות: אוגריתית: 𐎍𐎖𐎈 (לקח). אכדית: - לקחת, לקבל, להסיר. געז: ለቅሐ (läqəḥä) - לקבל. משערים שהפועל היה קיים בפרוטו-שמית בצורה: laqāḥ.
*יתכן שקרוב לערבית: - ללכת אחרי, להצטרף. - להכניס להיריון.
=נגזרות=
*מלקחים (1)
*מלקוח (1)
*התלקח (1)
*לוקח (2)
=מילים נרדפות=
* נטל (1)
* נשא, התחתן עם- (3)
* ארך, נמשך (4)
* ניצח, הוביל (6)
* נטל, צרך (7)
=ניגודים=
* נתן; קיבל (1)
* התגרש; שילח (3)
* הפסיד, הובס (6)
=ראו גם=
*נלקח
*הקיח
*גנב, חטף
לֶקַח
# מה שנקנה או שעתיד להיקנות
#:* כי לקח טוב נתתי לכם תורתי אל תעזובו
# מוסר השכל, דבר בינה שנלמד עפ"ר מכישלון וטעות. 
#:* הלקח הנלמד מן המעשה...
=גיזרון=
יחידאית במקרא מן הפועל לָקַח. 
 על פי ההקשר בה המילה מופיעה בתנ"ך בפסוק לעיל.
=צירופים=
*למד לקח
*הפקת לקחים
=ראו גם=
*מלקוח
*מקח

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
לֻקַּח
# נלקח, ניטל.
=גיזרון=
*כסביל של לִקֵּחַ שאינו בשימוש.
=פרשנים מפרשים=
אבן עזרא (בראשית ב' כג): "ולא נדגש קו"ף לקחה זאת, להקל על הלשון. והוא מהבנין הכבד (בניין פִּעֵל-פֻּעַל), ואם לא נמצא". (גם שאינו מופיע)
אמנון ותמר
אַמְנוֹן וְתָמָר
# מין פרח תרבותי; שמו הנפוץ של סיגל תלת־גוני.
#:* אמנון ותמר הוא צמח נוי הפורח בחורף.
=מקור=
* ועד הלשון העברית, מילון צמחים (תר"ץ), 1930: "אמנון ותמר"; מילון צמחי ארץ ישראל (תש"ו), 1946: "סֶגֶל שְׁלוֹשׁ-גּוֹנִי".
* הצעתו לשם הפרח גברה על הצעות אחרות שהועלו, כמו הצעתו של יוסף קלויזנר "קטיפנית", בשל רכות הפרח, והצעת ועד הלשון העברית "שרעפת", בהשפעת הצרפתית. יש הטוענים כי ספרו של אברהם מאפו "אהבת ציון", שגיבוריו הם אמנון ותמר, תרם גם הוא ליצירת הצירוף "אמנון ותמר" ככינוי לזוג אוהבים לא שגרתיים, ולהשתרשות השם "אמנון ותמר" כשם לפרח.
* שמקורו באגדת עם רוסית על אח ואחות, אשר נפרדו בילדותם, ובבגרותם התאהבו מבלי לדעת את קרבתם. משנודע להם שהם אחים, הם מתו מחובקים והפכו לפרח אמנון ותמר. באופן דומה, באנגלית ניתן לפרח הכינוי העממי "ג'ק וג'יל". כאשר שאול טשרניחובסקי תרגם את אגדת העם הרוסית לעברית הוא השתמש בשמותיהם של אמנון ותמר.
=ראו גם=
* אמנון
* תמר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:פרחים
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:דמויות מקראיות
=מקור=
* ועד הלשון העברית, מילון צמחים (תר"ץ), 1930: "אמנון ותמר"; מילון צמחי ארץ ישראל (תש"ו), 1946: "סֶגֶל שְׁלוֹשׁ-גּוֹנִי".
* הצעתו לשם הפרח גברה על הצעות אחרות שהועלו, כמו הצעתו של יוסף קלויזנר "קטיפנית", בשל רכות הפרח, והצעת ועד הלשון העברית "שרעפת", בהשפעת הצרפתית. יש הטוענים כי ספרו של אברהם מאפו "אהבת ציון", שגיבוריו הם אמנון ותמר, תרם גם הוא ליצירת הצירוף "אמנון ותמר" ככינוי לזוג אוהבים לא שגרתיים, ולהשתרשות השם "אמנון ותמר" כשם לפרח.
* שמקורו באגדת עם רוסית על אח ואחות, אשר נפרדו בילדותם, ובבגרותם התאהבו מבלי לדעת את קרבתם. משנודע להם שהם אחים, הם מתו מחובקים והפכו לפרח אמנון ותמר. באופן דומה, באנגלית ניתן לפרח הכינוי העממי "ג'ק וג'יל". כאשר שאול טשרניחובסקי תרגם את אגדת העם הרוסית לעברית הוא השתמש בשמותיהם של אמנון ותמר.
=ראו גם=
* אמנון
* תמר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:פרחים
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:דמויות מקראיות
נו
נוּ
# קריאה לזירוז או הבעת קוצר רוח, תסכול, להיטות או סקרנות.
#:* נו, בואי כבר. כולם מחכים לך.
# נזיפה קלה או הבעת אי שביעות רצון.
#:* נו באמת.
# הבעת השלמה עם מצב עניינים לא רצוי.
#:* נו טוב.
# הבעת שביעות רצון מאופקת.
#:* נו מה לעשות.
=הערת שימוש=
* המשמעות הספציפית של המילה תלויה במידה רבה בהקשר ובאינטונציה. המילה מצטרפת על פי רוב למבע אחר, למעט במשמעות מס' 4 (הבעת השלמה), שבה היא עשויה לעמוד בפני עצמה.
=גיזרון=
* במקור ну.
=צירופים=
* נו נו נו
=מילים נרדפות=
* קדימה, הבה, ילה, היידה (1)
=תרגום=
* ערבית" ,
נוֹ
(ביפנית 能) אחת מצורות תיאטרון הדרמה המוזיקלית העיקריות ביפן ששורשיה במאה ה-14. תיאטרון הנו מאופיין בחינניות מאופקת וספרטנית ובשימוש במסכות.
=קישורים חיצוניים=
__לא_לחיפוש__
נוּ
# קריאה לזירוז או הבעת קוצר רוח, תסכול, להיטות או סקרנות.
#:* נו, בואי כבר. כולם מחכים לך.
# נזיפה קלה או הבעת אי שביעות רצון.
#:* נו באמת.
# הבעת השלמה עם מצב עניינים לא רצוי.
#:* נו טוב.
# הבעת שביעות רצון מאופקת.
#:* נו מה לעשות.
=הערת שימוש=
* המשמעות הספציפית של המילה תלויה במידה רבה בהקשר ובאינטונציה. המילה מצטרפת על פי רוב למבע אחר, למעט במשמעות מס' 4 (הבעת השלמה), שבה היא עשויה לעמוד בפני עצמה.
=גיזרון=
* במקור ну.
=צירופים=
* נו נו נו
=מילים נרדפות=
* קדימה, הבה, ילה, היידה (1)
=תרגום=
* ערבית" ,
נוֹ
(ביפנית 能) אחת מצורות תיאטרון הדרמה המוזיקלית העיקריות ביפן ששורשיה במאה ה-14. תיאטרון הנו מאופיין בחינניות מאופקת וספרטנית ובשימוש במסכות.
בנה (שורש)
השורש ב־נ־ה הוא שורש מגזרת נל"י/ה.
=הערות=
* 

<noinclude>
*
</noinclude>השורש ב־נ־ה הוא שורש מגזרת נל"י/ה.
=הערות=
* 

<noinclude>
*
</noinclude>
בדר (שורש)
השורש ב־ד־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ב־ד־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
נח"ר
נח"ר
# נחת רוח.

קטגוריה:ראשי תיבות
גמד (שורש)
השורש ג־מ־ד הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ג־מ־ד הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
דגדג (שורש)
השורש ד־ג־ד־ג הוא שורש מגזרת המרובעים.
=נטיות הפעלים=
דגדוג

<noinclude>
*
</noinclude>השורש ד־ג־ד־ג הוא שורש מגזרת המרובעים.
=נטיות הפעלים=
דגדוג

<noinclude>
*
</noinclude>
הפך (שורש)
השורש ה-פ-ך הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ה-פ-ך הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
ינק (שורש)
השורש י-נ-ק הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=הערות=
*בבניין הפעיל מותרות שתי דרכי ההטיה;

1) על-דרך ע"ו/י: הֵנִיק, מֵנִיק, מְנִיקוֹת וכד'... 

2) על דרך פ"י/ו: הֵינִיק, מֵינִיק, מֵינִיקוֹת וכד'... 

יתר הבניינים ניטים כמובן לפי דרכה של פ"י/ו. 

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D049.aspx החלטות האקדמיה בדבר חילופי גזרות])
<noinclude>
*
</noinclude>השורש י-נ-ק הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=הערות=
*בבניין הפעיל מותרות שתי דרכי ההטיה;

1) על-דרך ע"ו/י: הֵנִיק, מֵנִיק, מְנִיקוֹת וכד'... 

2) על דרך פ"י/ו: הֵינִיק, מֵינִיק, מֵינִיקוֹת וכד'... 

יתר הבניינים ניטים כמובן לפי דרכה של פ"י/ו. 

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D049.aspx החלטות האקדמיה בדבר חילופי גזרות])
<noinclude>
*
</noinclude>
כבשׁ (שורש)
השורש כ-ב-שׁ הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש כ-ב-שׁ הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
כהן (שורש)
השורש כ-ה-ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=הערות=
*עה"פ גרונית-ה',ולכן לא יבוא דגש תבניתי בנטיה.
<noinclude>
*
</noinclude>השורש כ-ה-ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=הערות=
*עה"פ גרונית-ה',ולכן לא יבוא דגש תבניתי בנטיה.
<noinclude>
*
</noinclude>
חשׁב (שורש)
=הערה=
*המטה בחיטוף בפה"פ הגרונית, אינו שוגה, אע"פ שזוהי דרך המלך במקורות. צורות עם שווא לפני הגרונית מותרות, למשל: יַחֲשֹׁב, נֶחֱשָׁב, לְהַחְשִׁיב, מָחֳשָׁב (מֻחֲשָׁב) וכיוצא באלה.

<noinclude>*</noinclude>=
=הערה=
*המטה בחיטוף בפה"פ הגרונית, אינו שוגה, אע"פ שזוהי דרך המלך במקורות. צורות עם שווא לפני הגרונית מותרות, למשל: יַחֲשֹׁב, נֶחֱשָׁב, לְהַחְשִׁיב, מָחֳשָׁב (מֻחֲשָׁב) וכיוצא באלה.

<noinclude>*</noinclude>
שׁמע (שורש)
השורש שׁ־מ־ע שייך לגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש שׁ־מ־ע שייך לגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
לחן (שורש)
השורש ל־ח־ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ל־ח־ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
נגף (שורש)
השורש נ־ג־ף הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש נ־ג־ף הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
נתן (שורש)
השורש נ־ת־ן הוא שורש בודד מגזרת חפ"נ, שאין דומה לו בשפה העברית.
=הערה=
*בפי מדקדקי העברית קרוי פועל מיוחד זה "פועל חסר הקצוות", על שום שבחלק מנטיותיו פה"פ או לה"פ נשמטת (ולעתים אף שתיהן), למשל; נָתַתִּי, לָתֵת, תִּתֵּנָּה, נָתַתְּ וכד'...
<noinclude>
*
</noinclude>השורש נ־ת־ן הוא שורש בודד מגזרת חפ"נ, שאין דומה לו בשפה העברית.
=הערה=
*בפי מדקדקי העברית קרוי פועל מיוחד זה "פועל חסר הקצוות", על שום שבחלק מנטיותיו פה"פ או לה"פ נשמטת (ולעתים אף שתיהן), למשל; נָתַתִּי, לָתֵת, תִּתֵּנָּה, נָתַתְּ וכד'...
<noinclude>
*
</noinclude>
סבא (שורש)
השורש ס־ב־א הוא שורש מגזרת נל"א.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>*</noinclude>השורש ס־ב־א הוא שורש מגזרת נל"א.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>*</noinclude>
שׁלג (שורש)
השורש שׁ־ל־ג הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>*</noinclude>השורש שׁ־ל־ג הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>*</noinclude>
למד (שורש)
השורש ל־מ־ד הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ל־מ־ד הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
קום (שורש)
השורש ק־ו־ם הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ק־ו־ם הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
מות (שורש)
השורש מ־ו־ת הוא שורש מגזרת נע"ו/י הנוטה על דרך משקל "פָעֵל".
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/יהשורש מ־ו־ת הוא שורש מגזרת נע"ו/י הנוטה על דרך משקל "פָעֵל".
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
הלך (שורש)
השורש ה/י־ל־ך ניטה על דרך גזרת נפ"יו בבניינים הפעיל והופעל, וכן בציווי, עתיד ושם הפועל של בניין קל. יתר ההטיות נעשות על דרך גזרת השלמים.
=הערות=
*בבניין קל- השורש ה-ל-ך ניטה בֶּעתיד גם על-דרך השלמים (וזוהי דרך גם לצורת הציווי): יַהֲלֹךְ, תַּהַלְכִי, תַּהֲלֹכְנָה וכו'...
*הפועל הלך הוא אחד ממספר פעלים יוצאי דופן בשפה העברית, שלהם צורת הטיה שונה ומורכבת (כמו הפעלים נתן,יכל,יגר,לקח,יהב,נגש ועוד...).
<noinclude>
*
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נפ"יוהשורש ה/י־ל־ך ניטה על דרך גזרת נפ"יו בבניינים הפעיל והופעל, וכן בציווי, עתיד ושם הפועל של בניין קל. יתר ההטיות נעשות על דרך גזרת השלמים.
=הערות=
*בבניין קל- השורש ה-ל-ך ניטה בֶּעתיד גם על-דרך השלמים (וזוהי דרך גם לצורת הציווי): יַהֲלֹךְ, תַּהַלְכִי, תַּהֲלֹכְנָה וכו'...
*הפועל הלך הוא אחד ממספר פעלים יוצאי דופן בשפה העברית, שלהם צורת הטיה שונה ומורכבת (כמו הפעלים נתן,יכל,יגר,לקח,יהב,נגש ועוד...).
<noinclude>
*
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נפ"יו
באס (שורש)
השורש ב־א־ס הוא שורש מגזרת השלמים. גזור שם מן באסה.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ב־א־ס הוא שורש מגזרת השלמים. גזור שם מן באסה.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
גבהּ (שורש)
השורש ג־ב־הּ הוא שורש מגזרת השלמים.
=הערות=
* 
* 

<noinclude>
*
</noinclude>השורש ג־ב־הּ הוא שורש מגזרת השלמים.
=הערות=
* 
* 

<noinclude>
*
</noinclude>
דגמן (שורש)
השורש ד־ג־מ־ן הוא שורש מגזרת המרובעים.
=גיזרון=
* השורש נגזר משם־העצם דוגמן, מהשורש ד־ג־ם, שנגזר בתורו מהמילה דוגמה.

<noinclude>
*
</noinclude>השורש ד־ג־מ־ן הוא שורש מגזרת המרובעים.
=גיזרון=
* השורש נגזר משם־העצם דוגמן, מהשורש ד־ג־ם, שנגזר בתורו מהמילה דוגמה.

<noinclude>
*
</noinclude>
דגם (שורש)
השורש <small>ד־ג־ם</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=גיזרון=
* נגזר בעברית החדשה משם העצם דוגמה (עיינו באטימולוגיה שם).

<noinclude>
*
</noinclude>השורש <small>ד־ג־ם</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=גיזרון=
* נגזר בעברית החדשה משם העצם דוגמה (עיינו באטימולוגיה שם).

<noinclude>
*
</noinclude>
כל הפוסל במומו פוסל
כָּל הַפּוֹסֵל בְּמוּמוֹ פּוֹסֵל
# אדם הפוסל את הזולת, פוסל אותו על בסיס פגם שלמעשה שורשו הוא בו – באדם הפוסל בעצמו.
#:* .
=מקור=
* מקור הפתגם בדיון תלמודי על אודות אדם שהאמורא רב הכריז עליו עבד, מכיוון שקרא לאנשים אחרים עבדים: .
=ביטויים קרובים=
* אין אדם רואה נגעי עצמו
* הגמל אינו רואה את דבשתו
* טול קורה מבין עיניך
=ראו גם=
* מום
* אפקט הצפיין

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:פתגמים
=מקור=
* מקור הפתגם בדיון תלמודי על אודות אדם שהאמורא רב הכריז עליו עבד, מכיוון שקרא לאנשים אחרים עבדים: .
=ביטויים קרובים=
* אין אדם רואה נגעי עצמו
* הגמל אינו רואה את דבשתו
* טול קורה מבין עיניך
=ראו גם=
* מום
* אפקט הצפיין

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:פתגמים
המר (שורש)
השורש ה־מ־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ה־מ־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
זבח (שורש)
השורש ז-ב-ח הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ז-ב-ח הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
טלטל (שורש)
השורש ט-ל-ט-ל הוא שורש מגזרת המרובעים. זה שורש בגזירת פלפל מן השורש נ־ט־ל.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ט-ל-ט-ל הוא שורש מגזרת המרובעים. זה שורש בגזירת פלפל מן השורש נ־ט־ל.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
כנס (שורש)
השורש כ-נ-ס הוא שורש מגזרת השלמים.

<big>נטיות הפעלים</big>

<noinclude>
*
</noinclude>השורש כ-נ-ס הוא שורש מגזרת השלמים.

<big>נטיות הפעלים</big>

<noinclude>
*
</noinclude>
מכר (שורש)
השורש מ־כ־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש מ־כ־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
מנגל (שורש)
השורש מ־נ־ג־ל הוא שורש מגזרת המרובעים.
=גיזרון=
* השורש נגזר משם־העצם מנגל.

<noinclude>
*
</noinclude>השורש מ־נ־ג־ל הוא שורש מגזרת המרובעים.
=גיזרון=
* השורש נגזר משם־העצם מנגל.

<noinclude>
*
</noinclude>
מספר (שורש)
השורש מ־ס־פ־ר הוא שורש תנייני מגזרת המרובעים.
=גיזרון=
* נגזר משם־העצם מִסְפָּר, מהשורש ס־פ־ר <small>א</small>, שנגזר בתורו מהמילה סֵפֶר.

<noinclude>
*
</noinclude>השורש מ־ס־פ־ר הוא שורש תנייני מגזרת המרובעים.
=גיזרון=
* נגזר משם־העצם מִסְפָּר, מהשורש ס־פ־ר <small>א</small>, שנגזר בתורו מהמילה סֵפֶר.

<noinclude>
*
</noinclude>
מצא (שורש)
השורש מ-צ-א הוא שורש מגזרת נל"א.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש מ-צ-א הוא שורש מגזרת נל"א.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
מרד (שורש)
השורש מ-ר-ד הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש מ-ר-ד הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
עיר (שורש)
השורש ע־י־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ע־י־ר הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
תה"ד
תה"ד
# תפילת הדרך.

קטגוריה:ראשי תיבות
קרא (שורש)
השורש ק־ר־א הוא שורש מגזרת נל"א.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ק־ר־א הוא שורש מגזרת נל"א.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
שׁרת (שורש)
השורש שׁ־ר־ת הוא שורש מגזרת השלמים.
=הערה=
* 
* שורש קרוב ש־מ־ש
<noinclude>
*
</noinclude>השורש שׁ־ר־ת הוא שורש מגזרת השלמים.
=הערה=
* 
* שורש קרוב ש־מ־ש
<noinclude>
*
</noinclude>
יצא (שורש)
השורש י־צ־א הוא שורש מורכב השייך גם לגזרת נל"א וגם לגזרת נפ"יו.
=הערות=
* 

<noinclude>
*
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>השורש י־צ־א הוא שורש מורכב השייך גם לגזרת נל"א וגם לגזרת נפ"יו.
=הערות=
* 

<noinclude>
*
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
חשכ"ל
חשכ"ל
#חשב כללי.

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות במקצועות
כדרת
כַּדֹּרֶת
מגרש כדורת
# משחק הנערך על גבי מסלול עץ עם עשרה פינים וכדור.
#:* הזמנתי את כל החברים בכיתה ללכת אחר הצהריים לשחק כדורת.
=צירופים=
* כדורת דשא
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משחקים
קטגוריה:ספורט
=צירופים=
* כדורת דשא
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משחקים
קטגוריה:ספורט
גולף
גּוֹלְף
# משחק הנערך לאורך מסלול שעיקרו כר דשא כאשר השחקן צריך להעיף כדור קטן באמצעות מחבטים לתוך גומה בקרקע שנמצאת בקצה המסלול.
#:* משחק הגולף מחייב ריכוז, הפעלה מבוקרת של הגוף וקואורדינציה יותר מאשר כוח פיזי ומהירות, ולכן הוא פופולרי מאוד בכל הגילאים, כולל פנסיונרים וקשישים.
=גיזרון=
* golf, במקור colf – אלה.
=צירופים=
* דיסק גולף
* חולצת גולף
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8257697 "מה הקשר בין סריגים לחבטה בכדור לעבר גומות"]. "הארץ", 11 בדצמבר 2019.

קטגוריה:משחקים
קטגוריה:ספורט
=גיזרון=
* golf, במקור colf – אלה.
=צירופים=
* דיסק גולף
* חולצת גולף
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, [https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8257697 "מה הקשר בין סריגים לחבטה בכדור לעבר גומות"]. "הארץ", 11 בדצמבר 2019.

קטגוריה:משחקים
קטגוריה:ספורט
קלל ב (שורש)
השורש ק־ל־ל <small>ב</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
*
קטגוריה:קלל (שורש)השורש ק־ל־ל <small>ב</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
*
קטגוריה:קלל (שורש)
אכף א (שורש)
השורש א־כ־ף <small>א</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
*
</noinclude>השורש א־כ־ף <small>א</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
*
</noinclude>
אכף ב (שורש)
השורש א־כ־ף <small>ב</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>*</noinclude>
*השורש א־כ־ף <small>ב</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>*</noinclude>
*
טוריה
טוּרִיָה
טורייה

# מין מעדר בעל להב רבוע רחב וכבד .
#:* "ברוך עמד בחצר ועדר בטוריה שלו במרץ" (אחרי החגים, יהושע קנז)
#:* "את, מכוש, טוריה וקלשון, / התלכדו בסערה" ([http://www.shiron.net/songView.aspx?song_id=2922&singer_id=806&song_title=477d6 "שורו הביטו וראו"], זלמן חן)
=ראו גם=
*מעדר 
* אֵת
* קלשון
* מכוש

קטגוריה:ערבית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=ראו גם=
*מעדר 
* אֵת
* קלשון
* מכוש

קטגוריה:ערבית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
עזק
עִזֵּק
# עדר, עיבד את האדמה.
# גדר, הקיף אזור כטבעת.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא.
* על פי המילה הארמית עזקתא טבעת ראו עִזְקָה.
=ראו גם=
*מעוזק <!---פוסקים ראשונים מגודר שמור יאמר על שדה או כרם--->
*הדק
*אזק

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:חקלאות
עָזַק
# עדר, עיבד את האדמה.
# קָשַׁר תפס, החזיק.
=גיזרון=
* הרמב"ם בפירוש המשנה כותב שיש מילה קרובה בערבית: אלתעזק.
=תרגום=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:חקלאות
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת במקרא.
* על פי המילה הארמית עזקתא טבעת ראו עִזְקָה.
=ראו גם=
*מעוזק <!---פוסקים ראשונים מגודר שמור יאמר על שדה או כרם--->
*הדק
*אזק

קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:חקלאות
עָזַק
# עדר, עיבד את האדמה.
# קָשַׁר תפס, החזיק.
=גיזרון=
* הרמב"ם בפירוש המשנה כותב שיש מילה קרובה בערבית: אלתעזק.
=תרגום=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:חקלאות
חלל א (שורש)
השורש ח־ל־ל <small>א</small> הוא שורש מגזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:חלל (שורש)השורש ח־ל־ל <small>א</small> הוא שורש מגזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:חלל (שורש)
תאם (שורש)
השורש ת־א־ם הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ת־א־ם הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
פלקטרנתוס
פְּלְקֶטְרַנְתוּס
Plectranthus
# צמח ממשפחת השפתניים. מוצאו בדרום אפריקה.</br>
#:* עלו של הצמח מסייעים רבות בדחיית יתושים וחרקים אחרים.
=גיזרון=
שמו העברי של הצמח הוא קיסוס שוודי. קיסוס ביוונית "מטפס".
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פרחים
קטגוריה:צמחים
=גיזרון=
שמו העברי של הצמח הוא קיסוס שוודי. קיסוס ביוונית "מטפס".
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פרחים
קטגוריה:צמחים
עזקה
עִזְקָה
# טבעת מתכת, בעלת חריץ בשוליה החיצוניים, המוכנסת לתוך עין בקצה חבל או כבל כדי לשמור על צורת הלולאה ולהגן על שלמות החבל.
#:* העזקה מחלקת את המאמצים במקום כפיפת הכבל או החבל ומאריכה את חייו.
=גיזרון=
* עִזְקָא, עִזְקְתָא – טבעת (תכשיט), טבעת חותם (דניאל ו יח; גיטין סח א; ירושלמי שבת ו ד; ועוד).
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות, תש"ל (1970); מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מילים נרדפות=
* טִימְבֶּל <small>(לשון דיבור)</small>
=ראו גם=
* עִזֵק
* עין

קטגוריה:חבלים וקשרים
עִזְקָה
# טבעת מתכת, בעלת חריץ בשוליה החיצוניים, המוכנסת לתוך עין בקצה חבל או כבל כדי לשמור על צורת הלולאה ולהגן על שלמות החבל.
#:* העזקה מחלקת את המאמצים במקום כפיפת הכבל או החבל ומאריכה את חייו.
=גיזרון=
* עִזְקָא, עִזְקְתָא – טבעת (תכשיט), טבעת חותם (דניאל ו יח; גיטין סח א; ירושלמי שבת ו ד; ועוד).
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות, תש"ל (1970); מונחי כלי שיט קטנים ומעגנות (תשע"ג), 2013.
=מילים נרדפות=
* טִימְבֶּל <small>(לשון דיבור)</small>
=ראו גם=
* עִזֵק
* עין

קטגוריה:חבלים וקשרים
רחב (שורש)
השורש ר־ח־ב הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש ר־ח־ב הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
בית ספר תיכון
בֵּית סֵפֶר תִּיכוֹן
# מוסד שבו למדים בני נוער, בשנותיהם האחרונות במערכת החינוך.
#*:
=גיזרון=
* Mittelschule
=מילים נרדפות=
* תיכון (קיצור)
* חטיבה עליונה
=ראו גם=
* בית ספר יסודי
* חטיבת ביניים
* השכלה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוסדות
קטגוריה:חינוך
=גיזרון=
* Mittelschule
=מילים נרדפות=
* תיכון (קיצור)
* חטיבה עליונה
=ראו גם=
* בית ספר יסודי
* חטיבת ביניים
* השכלה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוסדות
קטגוריה:חינוך
חטיבת בינים
[[חטיבה|חֲטִיבַת]] [[בין|בֵּינַיִם]]
# חלק ממערכת החינוך בישראל שבה לומדים מכיתה ז' ועד כיתה ט'.
=ראו גם=
* חט"ב
* חינוך
* לימודים
* חטיבה עליונה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוסדות
=ראו גם=
* חט"ב
* חינוך
* לימודים
* חטיבה עליונה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוסדות
חלל ב (שורש)
השורש ח־ל־ל <small>ב</small> הוא שורש מגזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:חלל (שורש)השורש ח־ל־ל <small>ב</small> הוא שורש מגזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:חלל (שורש)
שׁבת (שורש)
השורש שׁ־ב־ת הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש שׁ־ב־ת הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
פגן (שורש)
השורש פ־ג־ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>השורש פ־ג־ן הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
</noinclude>
הלחים
הִלְחִים
# חיבר חלקים, הדביק.
#:*כאדם שהוא מלחים שני נסרים ומדביקן זה לזה (ויקרא רבה, ויקרא, פ' ג ס'ג) (1)
#:*שמואל אומר המלחים את התירצין חייב משום בונה (תלמוד ירושלמי, שבת, פרק יב הלכה א)
#<small>בהשאלה</small> חיבר צמד מילים, באופן חלקי או מלא, לכדי מילה אחת.
#:*העברית החדשה הלחימה את המילים:רמז ו אור למילה רמזור. 
# <small>טכנולוגיה</small> הדביק חלקי מתכת בעזרת מתכת נוזלית, בד"כ בדיל-עופרת.
#:* הפחח הלחים את חלקי הפח למרזב (2)
=תרגום=
* אנגלית: ‏, ‏ (2); ‏ (1)
=ראו גם=
* לחם
* הלחמה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:טכנולוגיה
=תרגום=
* אנגלית: ‏, ‏ (2); ‏ (1)
=ראו גם=
* לחם
* הלחמה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:טכנולוגיה
סכרזית
סֻכְּרָזִית
# <small>סימן מסחרי</small> ממתיק מלאכותי על בסיס סכרין.
#:* "לשים לך בתה סוכר או סוכרזית?"
=גיזרון=
* מותג של חברה מסחרית המשמש גם כשם גנרי לממתיקים מלאכותיים דומים.
=ראו גם=
* סוכר
* סכרין

קטגוריה:שמות מותגים שהפכו לגנריים
קטגוריה:הלחם בסיסים
=גיזרון=
* מותג של חברה מסחרית המשמש גם כשם גנרי לממתיקים מלאכותיים דומים.
=ראו גם=
* סוכר
* סכרין

קטגוריה:שמות מותגים שהפכו לגנריים
קטגוריה:הלחם בסיסים
נחשׁ ב (שורש)
השורש נ־ח־שׁ <small>ב</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
*
קטגוריה:נחשׁ (שורש)השורש נ־ח־שׁ <small>ב</small> הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
*
קטגוריה:נחשׁ (שורש)