OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
היפופוטם
הִיפּוֹפּוֹטָם
# יונק אפריקני גדול אוכל עשב, מסדרת פרטיי־הפרסה, הרובץ שעות ארוכות במים.
#:* בעבר חיו היפופוטמים בארץ ישראל. ברם, בשל התייבשותם של מקווי מים מתוקים רבים, חדלה אוכלוסייתם להתקיים באזור זה.
=גיזרון=
* ; הלחם של – סוס + ו־ – נהר. מכאן מקבילתה בעברית "סוס יאור". המילה עברה ללטינית (hippopotamus) וממנה לשפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* בהמות
* סוס יאור
=ראו גם=
*היפודרום
*היפוקמפוס
*מסופוטמיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* ; הלחם של – סוס + ו־ – נהר. מכאן מקבילתה בעברית "סוס יאור". המילה עברה ללטינית (hippopotamus) וממנה לשפות אירופה.
=מילים נרדפות=
* בהמות
* סוס יאור
=ראו גם=
*היפודרום
*היפוקמפוס
*מסופוטמיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:יונקים
קטגוריה:פרסתנים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
אוליגרכיה
אוֹלִיגַרְכְיָה
# שלטון של כמה שליטים תקיפים. שלטון מעטים על רבים.
#:* אוליגרכיה הייתה נהוגה בספרטה שביוון העתיקה.
# מיעוט המשפיע השפעה מכרעת על הרוב במדינה.
#:* בעיתונות נכתב רבות על האוליגרכיה של אילי ההון במדינה.
=גיזרון=
* מיוונית: "מעטים" + "שלטון".
=ניגודים=
* דמוקרטיה
=תרגום=
* ספרדית: oligarquía
* יוונית: ολιγαρχία
* סינית: 寡头政治 
* גרמנית: Oligarchie 
* קוריאנית: 과두정치
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:ממשל ומדיניות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: "מעטים" + "שלטון".
=ניגודים=
* דמוקרטיה
=תרגום=
* ספרדית: oligarquía
* יוונית: ολιγαρχία
* סינית: 寡头政治 
* גרמנית: Oligarchie 
* קוריאנית: 과두정치
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:ממשל ומדיניות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
עמר
עֹמֶר
# יחידת מידה של נפח. שווה לנפח של 43.2 ביצים ממוצעות. או עשירית האיפה.
# אגודת שיבולים לאחר קצירתן.
# סוג של קרבן מנחה המובא לבית המקדש.
# תאריך בלוח השנה העברי. היום הששה עשר בחודש ניסן. יום הקרבת קרבן העומר. 
# תקופת זמן בין ששה עשר בניסן ועד חג השבועות. קיצור מספירת העומר
#:* אני לא מצטלם בעומר כי אני נראה נורא עם הזקן.
# שם פרטי לזכר ולנקבה.
=גיזרון=
* נראה שמשמעות 2 היא היסוד למילה. ושורשה מעֲרֵמָה. אך יתכן שלהיפך. ב"אגרות בר כוכבא" דורש בר כוכבא מפקודיו - "די יעמרן וישלחן למחניא, פירוש: שיערמם (יבול של שיבולים) וישלח למחנה" . מופיע בתוספתא - .
* משמעות 3 מתייחסת למנחת הקרבן שהיתה כנראה כנפח עומר-שעורים (1). משמעות (4),(5) נגזרות מן 'שם הקרבן/מנחה'.
=צירופים=
* ל"ג בעומר
* ספירת העומר
* עמר השכחה
* עמר התנופה
=מילים נרדפות=
* עשרון(1)
* אלומה(2)
* יום הנף(4)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:דגן
קטגוריה:שמות
עִמֵּר
# אסף שיבלים לאגודה. הכין מצבור של תבואה.
#:*.
=גיזרון=
* מן עומר (משמעות 2.) 
* קרוב גם אל עָרַם
=מילים נרדפות=
* אִלֵּם(פועל) (נדיר)
* עָרַם
* לקֵּט
* אָסַף
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*חילופי צ־ע מהאות הפרוטו־שמית ḍ בין ארמית לעברית; המקבילה הערבית לעיצור זה היא .
=גיזרון=
* נראה שמשמעות 2 היא היסוד למילה. ושורשה מעֲרֵמָה. אך יתכן שלהיפך. ב"אגרות בר כוכבא" דורש בר כוכבא מפקודיו - "די יעמרן וישלחן למחניא, פירוש: שיערמם (יבול של שיבולים) וישלח למחנה" . מופיע בתוספתא - .
* משמעות 3 מתייחסת למנחת הקרבן שהיתה כנראה כנפח עומר-שעורים (1). משמעות (4),(5) נגזרות מן 'שם הקרבן/מנחה'.
=צירופים=
* ל"ג בעומר
* ספירת העומר
* עמר השכחה
* עמר התנופה
=מילים נרדפות=
* עשרון(1)
* אלומה(2)
* יום הנף(4)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:דגן
קטגוריה:שמות
עִמֵּר
# אסף שיבלים לאגודה. הכין מצבור של תבואה.
#:*.
=גיזרון=
* מן עומר (משמעות 2.) 
* קרוב גם אל עָרַם
=מילים נרדפות=
* אִלֵּם(פועל) (נדיר)
* עָרַם
* לקֵּט
* אָסַף
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*חילופי צ־ע מהאות הפרוטו־שמית ḍ בין ארמית לעברית; המקבילה הערבית לעיצור זה היא .
ל"ג בעמר
לָ"ג בָּעֹמֶר
# היום השלושים ושלושה לספירת העומר (אשר מתחילה בחג הראשון של פסח), החל בי"ח באייר. אחד מהמנהגים הנפוצים בו הוא הדלקת מדורה.
#:* הילדים אספו קרשים והתכוננו למדורת ל"ג בעומר.
=צירופים=
* מדורת ל"ג בעומר
=ראו גם=
* מדורה
* ספירת העומר
* עומר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
=צירופים=
* מדורת ל"ג בעומר
=ראו גם=
* מדורה
* ספירת העומר
* עומר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
ספירת העמר
סְפִירַת הָעֹמֶר
# מצווה מן התורה לספור שבעה שבועות (49 יום) מפסח ועד שבועות. הספירה נעשית בתפילת ערבית, בברכה: "...אשר קדשנו במצוותיו וציוונו על ספירת העומר".
=ראו גם=
* ל"ג בעומר
* עומר

קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
קטגוריה:תרי"ג מצוות
=ראו גם=
* ל"ג בעומר
* עומר

קטגוריה:חגים ומועדים ביהדות
קטגוריה:תרי"ג מצוות
קדה
קִדָּה
# הרכנת הגוף עם הפנים מטה. כמחוות כבוד.
# תנועת גוף של כפיפה מן המותן המציינת מחווה של כבוד או של הכנעה כלפי הזולת.
#:* בתום ההצגה יצאו השחקנים לקידה אחרונה והקהל פרץ במחיאות כפיים סוערות.
=גיזרון=
שם פעולה מן הפועל קד המקראי.
=צירופים=
* קידה עמוקה
* קידת ראש
=מילים נרדפות=
* השתחוות
* כפיפה
=ראו גם=
* קד

קטגוריה:מחוות גופניות
קִדָּה
# הרכנת הגוף עם הפנים מטה. כמחוות כבוד.
# תנועת גוף של כפיפה מן המותן המציינת מחווה של כבוד או של הכנעה כלפי הזולת.
#:* בתום ההצגה יצאו השחקנים לקידה אחרונה והקהל פרץ במחיאות כפיים סוערות.
=גיזרון=
שם פעולה מן הפועל קד המקראי.
=צירופים=
* קידה עמוקה
* קידת ראש
=מילים נרדפות=
* השתחוות
* כפיפה
=ראו גם=
* קד

קטגוריה:מחוות גופניות
קפאון
קִפָּאוֹן
# התקרשות נוזלים בטמפרטורה נמוכה (מים - באפס מעלות צלסיוס). 
#:* קיפְאון הפירות, בשל הקור העז, גרם לאובדן היבול.
# קור עז. 
#:* "עֵת יִצְלַל מְלֹא תֵבֵל בַּדְּמָמָה/ וּבְסוּת אוֹר קִפָּאוֹן תִּתְעַלֵּף/ הַחֹרְשָׁה בְּתַחְתִּית הָרָמָה" ([http://benyehuda.org/bialik/bia016.html "גַּמָּדֵי לָיִל"], חיים נחמן ביאליק)
# התאבנות, דמימה מוחלטת.
#:* איבריו לא זעו ולא נעו. הוא היה בקיפאון מוחלט.
# מצב בלי שינוי ובלי תנועה.
#:* ביחסי ישראל־מצרים שרר באותן שנים קיפאון ממושך.
=גזרון=
* שורש ק-פ-א מופיע בתנ"ך במס' הזדמנויות, אך תיבת קפאון יחידאית היא בצורתה : בתלמוד מפורש 'קפאון' בהוראת מכוסה או 'דבר שמוצפן מן התודעה' הווה אומר שבאותו יום לא יהיה "אור גנוז" כמושג מופשט בלבד, וגם לא דברים המוצפנים מהתודעה - ה'דברים' יהיו גלויים וברורים.
=צירופים=
* נקודת קיפאון
=מילים נרדפות=
* סטגנציה
* קפיאה
=ניגודים=
* הימסות (1)
* נמיסה (1)
* המסה (1)
* היתוך (1)
* הפשרה (1,3,4)
* תנועתיות (3)
* צמיחה (4)
=תרגום=
* אנגלית: (1)(2) (4)
* ערבית: (1) (1)(4)
=ראו גם=
* קפא
* מקפיא
* קפוא
* קרח

קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
=גזרון=
* שורש ק-פ-א מופיע בתנ"ך במס' הזדמנויות, אך תיבת קפאון יחידאית היא בצורתה : בתלמוד מפורש 'קפאון' בהוראת מכוסה או 'דבר שמוצפן מן התודעה' הווה אומר שבאותו יום לא יהיה "אור גנוז" כמושג מופשט בלבד, וגם לא דברים המוצפנים מהתודעה - ה'דברים' יהיו גלויים וברורים.
=צירופים=
* נקודת קיפאון
=מילים נרדפות=
* סטגנציה
* קפיאה
=ניגודים=
* הימסות (1)
* נמיסה (1)
* המסה (1)
* היתוך (1)
* הפשרה (1,3,4)
* תנועתיות (3)
* צמיחה (4)
=תרגום=
* אנגלית: (1)(2) (4)
* ערבית: (1) (1)(4)
=ראו גם=
* קפא
* מקפיא
* קפוא
* קרח

קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:פיזיקה
חרב פיפיות
חֶרֶב פִּיפִיּוֹת
# חרב חדה מאוד משני צדיה.
# פגיעה בזולת העלולה לגרום נזק גם לפוגע עצמו, סיכון גם למאיים וגם למאוים.
#:* יש הטוענים, כי נטילת אנטיביוטיקה במינונים גדולים היא חרב פיפיות של החולה" כלומר: מצד אחד היא פוגעת בחיידקים, אך מצד שני היא מחלישה את מערכת החיסון שלו.
=גיזרון=
* מקור הביטוי בתנ"ך: . הביטוי איננו מופיע כאן במפורש, אך בספר תהלים כן.
* יש הטועים באשר לפירושו המקורי של הביטוי. אין הכוונה לחרב שמשני צדי ידיתה יש להב (כלומר שני להבים נפרדים), אלא לחרב בעלת להב דו־צדי, בניגוד לסכינים אחרים, שללהבם יש צד אחד קהה.
= מידע נוסף =
* פִּיפִיָּה = הכפלה של פה. צורה פחות נפוצה: חֶרֶב פִּיּוֹת, לפי , פיות = רבים של פה: פה של חרב = להב של חרב,<ref>אבן שושן, ערך "פי החרב". משם הביטוי המקראי "לפי חרב" = בלהב החרב.</ref> בדומה לשפות אחרות (יוונית δί-στομος דו-צדדי, מן στόμα 'פה' וגם 'להב של חרב'.<ref>[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/morph?l=%CF%83%CF%84%CE%BF%CE%BC%CE%B1&la=greek#lexicon Perseus III.1].</ref> משם תרגום השבעים של חרב פיות: μαχαίρας διστόμου 'חרב דו-צדדי'<ref>[https://studybible.info/interlinear/pro%205:4 LXX].</ref>).
=פרשנים מפרשים=
* מצודת דוד: "שני פיות - להמיתו בקלות ומהר".
* מצודת ציון: "פיות - חודה של חרב נקראת פה".
* רלב"ג: "ועשה החרב בעלת שתי פיות כדי שתכנס בקלות מצד החדות אשר בשני צדדיה ותמית אותו תכף".
* רד"ק: "ולה שתי פיות - מן לפי חרב שהוא הצד החד אשר לחרב וחרב אהוד היו שתי צדיה חדים".
=מילים נרדפות=
* בומרנג (2)
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: סַיְף ד'וּ חַדַּיְן)
=ראו גם=
* חרב
* פה
* פיפיות

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
=גיזרון=
* מקור הביטוי בתנ"ך: . הביטוי איננו מופיע כאן במפורש, אך בספר תהלים כן.
* יש הטועים באשר לפירושו המקורי של הביטוי. אין הכוונה לחרב שמשני צדי ידיתה יש להב (כלומר שני להבים נפרדים), אלא לחרב בעלת להב דו־צדי, בניגוד לסכינים אחרים, שללהבם יש צד אחד קהה.
= מידע נוסף =
* פִּיפִיָּה = הכפלה של פה. צורה פחות נפוצה: חֶרֶב פִּיּוֹת, לפי , פיות = רבים של פה: פה של חרב = להב של חרב,<ref>אבן שושן, ערך "פי החרב". משם הביטוי המקראי "לפי חרב" = בלהב החרב.</ref> בדומה לשפות אחרות (יוונית δί-στομος דו-צדדי, מן στόμα 'פה' וגם 'להב של חרב'.<ref>[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/morph?l=%CF%83%CF%84%CE%BF%CE%BC%CE%B1&la=greek#lexicon Perseus III.1].</ref> משם תרגום השבעים של חרב פיות: μαχαίρας διστόμου 'חרב דו-צדדי'<ref>[https://studybible.info/interlinear/pro%205:4 LXX].</ref>).
=פרשנים מפרשים=
* מצודת דוד: "שני פיות - להמיתו בקלות ומהר".
* מצודת ציון: "פיות - חודה של חרב נקראת פה".
* רלב"ג: "ועשה החרב בעלת שתי פיות כדי שתכנס בקלות מצד החדות אשר בשני צדדיה ותמית אותו תכף".
* רד"ק: "ולה שתי פיות - מן לפי חרב שהוא הצד החד אשר לחרב וחרב אהוד היו שתי צדיה חדים".
=מילים נרדפות=
* בומרנג (2)
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: סַיְף ד'וּ חַדַּיְן)
=ראו גם=
* חרב
* פה
* פיפיות

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:פסיכומטרי
חציל
חֲצִיל, חָצִיל
# ירק מאכל נפוץ בצבע חום־סגול או לבן ממשפחת הסולניים.
#:* חציל נא אינו מאכל פופולארי, אבל בישול, טיגון או אפייה מעניקים לו טעם עשיר ומורכב.
#:* חציל מטוגן הנו המרכיב העיקרי במנת הסביח.
# כינוי ישראלי לאפרו־אמריקנים, נפוץ בעיקר בתעשיית העברת הדירות בארצות הברית, שבה דומיננטיות ישראלית.
#:* עשה טובה תגיד למוקה ולחציל שיבואו לעזור עם המקרר של הוניל !
=גיזרון=
* על פי המילה הערבית הנדירה . המילה הרגילה בערבית לציון ירק זה היא . לונץ הציע את הצורה חָצֵל בשנת תרנ"ז<!-- אבל הכרך השני יצא בתרנ"ט! --> בהערותיו ל"כפתור ופרח" לאשתורי הפרחי (ספר ב, עמ' תתל"ג,[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=32812&st=&pgnum=464]) אך כבר שנתיים קודם לכן השתמש בחיבור אחר במילה "חצילים" (מבלי להציגה במפורש כחידוש), וזו הצורה שנתקבלה בסופו של דבר. בעקבותיו הציע דוד ילין (בהערת שוליים לרשימתו בעיתון "המליץ" מיום כט בטבת תר"ס)[http://www.jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Source=Page&Skin=TAUHe&BaseHref=HMZ/1899/12/31&PageLabelPrint=2&EntityId=Ar00302&ViewMode=HTML "לארץ ירדן"] לדייק ולגזור את הצורה חֵיצָל, בהקבלה למשקל המילה הערבית, אך הצעתו לא נתקבלה.
=הערות שוליים=
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:חידושי דוד ילין
=גיזרון=
* על פי המילה הערבית הנדירה . המילה הרגילה בערבית לציון ירק זה היא . לונץ הציע את הצורה חָצֵל בשנת תרנ"ז<!-- אבל הכרך השני יצא בתרנ"ט! --> בהערותיו ל"כפתור ופרח" לאשתורי הפרחי (ספר ב, עמ' תתל"ג,[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=32812&st=&pgnum=464]) אך כבר שנתיים קודם לכן השתמש בחיבור אחר במילה "חצילים" (מבלי להציגה במפורש כחידוש), וזו הצורה שנתקבלה בסופו של דבר. בעקבותיו הציע דוד ילין (בהערת שוליים לרשימתו בעיתון "המליץ" מיום כט בטבת תר"ס)[http://www.jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Source=Page&Skin=TAUHe&BaseHref=HMZ/1899/12/31&PageLabelPrint=2&EntityId=Ar00302&ViewMode=HTML "לארץ ירדן"] לדייק ולגזור את הצורה חֵיצָל, בהקבלה למשקל המילה הערבית, אך הצעתו לא נתקבלה.
=הערות שוליים=
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:חידושי דוד ילין
לגיטימציה
לֶגִיטִימַצְיָה
# מתן אישור רשמי לדבר כלשהו.
#:* מתן לגיטימציה להתאזרחות של ילדי עובדים זרים עלול לפגוע בעתיד בשמירה על רוב יהודִי בישראל.
=גיזרון=
# legitimus (חֻקִּי).
=מילים נרדפות=
* גושפנקה
* לגליזציה
=ראו גם=
* הקניית כשרות
* לגיטימי

קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
# legitimus (חֻקִּי).
=מילים נרדפות=
* גושפנקה
* לגליזציה
=ראו גם=
* הקניית כשרות
* לגיטימי

קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
לבירינת
לָבִּירִינְת
# מבוך, מקום שיש בו שבילים מפותלים ומסובכים.
#:* בצעירותה אהבה לפתור חידות לבירינת שפורסמו בעיתון הילדים.
#:* אחת השיטות להחלץ מלבירינת היא להיצמד לקירות.
# <small>בהשאלה</small> מצב מסובך שקשה לצאת ממנו.
=גיזרון=
# – מבנה שחדריו ומעבריו רבים ומסובכים, וההולך בהם מתקשה למצוא בם את דרכו אל היציאה (האחת) ממנו. הלבירינת המפורסם ביותר הוא זה שבנה דיידלוס למען מינוס מלך כרתים, כדי לשכן בו את המינוטאורוס. הרודוטוס מספר, כי את הלבירינת הראשון בנו המצרים ([https://bybe.benyehuda.org/read/10919 היסטוריה, 2.148]). אפשר שהמילה לבירינתוס ביוונית גזורה מן – גרזן בניב הלודי. הגרזן הכפול שימש סמל דתי וריבוני וייצג כוח ועצמה בתרבות המינואית באלף השני לפנה"ס. ייתכן שארמונות השלטון המינואים הגדולים נקראו על שמו.
=מילים נרדפות=
* מבוך
* פלונטר
=תרגום=
* אנגלית: , 
* קטלאנית: , 
* צרפתית: ,
=מידע נוסף=
*יש המבדילים בין מבוך ולבירינת, כך שבלבירינת הדרך אמנם מתפתלת, אך אינה מתפצלת, בעוד שבמבוך הדרך הן מתפתלת והן מתפצלת.
*יש הכותבים גם לבירינט בטי"ת. האקדמיה ללשון העברית מעדיפה את התעתיק בת"ו, בהתאם להגיית המילה האנגלית "labyrinth" ושורשה היווני (ראו באתר האקדמיה: [http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/TheTranscription/Documents/ATAR2.pdf כללי התעתיק מלועזית לעברית] וכן בדף "[http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/SugyotBeIvrit/Pages/24101301.aspx ט' ות' במילים לועזיות]").
=סימוכין=
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
# – מבנה שחדריו ומעבריו רבים ומסובכים, וההולך בהם מתקשה למצוא בם את דרכו אל היציאה (האחת) ממנו. הלבירינת המפורסם ביותר הוא זה שבנה דיידלוס למען מינוס מלך כרתים, כדי לשכן בו את המינוטאורוס. הרודוטוס מספר, כי את הלבירינת הראשון בנו המצרים ([https://bybe.benyehuda.org/read/10919 היסטוריה, 2.148]). אפשר שהמילה לבירינתוס ביוונית גזורה מן – גרזן בניב הלודי. הגרזן הכפול שימש סמל דתי וריבוני וייצג כוח ועצמה בתרבות המינואית באלף השני לפנה"ס. ייתכן שארמונות השלטון המינואים הגדולים נקראו על שמו.
=מילים נרדפות=
* מבוך
* פלונטר
=תרגום=
* אנגלית: , 
* קטלאנית: , 
* צרפתית: ,
=מידע נוסף=
*יש המבדילים בין מבוך ולבירינת, כך שבלבירינת הדרך אמנם מתפתלת, אך אינה מתפצלת, בעוד שבמבוך הדרך הן מתפתלת והן מתפצלת.
*יש הכותבים גם לבירינט בטי"ת. האקדמיה ללשון העברית מעדיפה את התעתיק בת"ו, בהתאם להגיית המילה האנגלית "labyrinth" ושורשה היווני (ראו באתר האקדמיה: [http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/TheTranscription/Documents/ATAR2.pdf כללי התעתיק מלועזית לעברית] וכן בדף "[http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/SugyotBeIvrit/Pages/24101301.aspx ט' ות' במילים לועזיות]").
=סימוכין=
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
השקעה
הַשְׁקָעָה
# ריכוז מאמץ למילוי משימה כלשהי.
#:* אחרי שלמד יום ולילה והצליח במבחנים, אמר לעצמו: "ההשקעה משתלמת".
# הזרמת הון לעסק למטרת רווח עתידי.
# הוצאת כספים למטרה מסוימת.
#:* ההשקעה בהרחבת הדירה התבררה כמוצדקת.
# הכנסת עצם כלשהו לתוך נוזל או לחומר גמיש אחר.
#:* המשימה נראתה בלתי אפשרית: השקעת השעון במים עמוקים בלי שיירטב.
=צירופים=
* קרן השקעות
=תרגום=
* ערבית: (1)
* ערבית: (2)
=צירופים=
* קרן השקעות
=תרגום=
* ערבית: (1)
* ערבית: (2)
זאב הים
זְאֵב הַיָּם
# שם המתייחס לכמה מינים של דג המשמש למאכל. קרוב לבקלה וגדל באופן טבעי בימים של צפון אירופה ושל צפון אמריקה.
=גיזרון=
* зуба́тка, "זאב־ים".
* ועד הלשון העברית, מילון מטבח, (תרצ"ח) 1938: זְאֵב-הַיָּם [סַאעִי], hake, Latin: Merluccius vulgaris.
=ראו גם=
* זאב
* זאב ים
* זאב המים

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:דגים
=גיזרון=
* зуба́тка, "זאב־ים".
* ועד הלשון העברית, מילון מטבח, (תרצ"ח) 1938: זְאֵב-הַיָּם [סַאעִי], hake, Latin: Merluccius vulgaris.
=ראו גם=
* זאב
* זאב ים
* זאב המים

קטגוריה:בעלי חיים
קטגוריה:דגים
צדקנות
צַדְקָנוּת
# התנהגות, תחושה או מצב נפשי שבו אדם חש כי הוא צודק, וכי תחושה זו מקנה לו עליונות מוסרית. 
# התנהגותו של הצדקן.
זאב ים
זְאֵב יָם
# כינוי ליורד־ים עז־נפש ורב־עלילות.
#:* <ref>ויקטור הוגו, עובדי הים. תרגום הסיפור לעברית התפרסם בעיתון בהמשכים.</ref>
=גיזרון=
* loup de mer באותה משמעות.
=מידע נוסף=
* seawolf או sea-wolf באנגלית הוא מין של דג ים וגם כינוי ארכאי לפירט או לפריבטיר.<ref>.The Oxford Shorter Dictionary on Historical Principles, 1936. Vol. 2, p. 1824</ref> "מלח ותיק" מכונה באנגלית seadog או sea-dog.
** 
**
=ראו גם=
* זאב
* זאב המים
* זאב הים
* כלב ים
=הערות שוליים=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ימאות
=גיזרון=
* loup de mer באותה משמעות.
=מידע נוסף=
* seawolf או sea-wolf באנגלית הוא מין של דג ים וגם כינוי ארכאי לפירט או לפריבטיר.<ref>.The Oxford Shorter Dictionary on Historical Principles, 1936. Vol. 2, p. 1824</ref> "מלח ותיק" מכונה באנגלית seadog או sea-dog.
** 
**
=ראו גם=
* זאב
* זאב המים
* זאב הים
* כלב ים
=הערות שוליים=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ימאות
שתך
שִׁתֵּךְ
# העלה חלודה, גרם לקורוזיה.
#:* הברום הנוזלי הוא חומר משתך.
=גיזרון=
*מלשון חז"ל ; רש"י: דמשתכי - שמחלידות.
=מילים נרדפות=
* איכל
* התחמצן
=תרגום=
* רוסית: , 

קטגוריה:כימיה
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:לשון חז"ל
=גיזרון=
*מלשון חז"ל ; רש"י: דמשתכי - שמחלידות.
=מילים נרדפות=
* איכל
* התחמצן
=תרגום=
* רוסית: , 

קטגוריה:כימיה
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:לשון חז"ל
שלחן
שֻׁלְחָן
# רהיט בעל רגליים, ועליהן לוח המיועד להנחת חפצים. משמש לנוי, לסעודה, לעבודה ולמטרות נוספות.
#:* העברנו את השולחן לחדר הסמוך.
=גזרון=
*ב
*במשך שנים סברו חוקרים כי המילה גזורה מהשורש שׁ־ל־ח במשמעות "עור", שקיים בשפות שמיות שונות גילויה של המילה המקבילה באוגריתית לתיאור הרהיט, 𐎘𐎍𐎈𐎐 (תֿלחן), הפריך את הסברה, מכיוון שהוכח שאלה שני שורשים שונים במקורם: המקור של שׁ־ל־ח במשמעות "עור" הוא שׁ־ל־חֿ (כך לפי הקבלה לשפות קרובות), ואילו במילה שולחן השורש המקורי הוא תֿ־ל־ח. בתקופה קדומה בעברית התמזג העיצור תֿ עם העיצור שׁי"ן, והעיצור חֿ (וילונית - כהגיית כ"ף רפה או חי"ת במבטא האשכנזי) התמזג עם חי"ת (לועית). באוגריתית נשמרה ההבחנה ביניהם. מקורה האמתי של המילה אינו ידוע עד היום.
=נגזרות=
*שולחנון
*שולחני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רהיטים
קטגוריה:חפצי נוי
קטגוריה:מילים אוגריתיות
קטגוריה:זכר בסיומת רבים של נקבה
=גזרון=
*ב
*במשך שנים סברו חוקרים כי המילה גזורה מהשורש שׁ־ל־ח במשמעות "עור", שקיים בשפות שמיות שונות גילויה של המילה המקבילה באוגריתית לתיאור הרהיט, 𐎘𐎍𐎈𐎐 (תֿלחן), הפריך את הסברה, מכיוון שהוכח שאלה שני שורשים שונים במקורם: המקור של שׁ־ל־ח במשמעות "עור" הוא שׁ־ל־חֿ (כך לפי הקבלה לשפות קרובות), ואילו במילה שולחן השורש המקורי הוא תֿ־ל־ח. בתקופה קדומה בעברית התמזג העיצור תֿ עם העיצור שׁי"ן, והעיצור חֿ (וילונית - כהגיית כ"ף רפה או חי"ת במבטא האשכנזי) התמזג עם חי"ת (לועית). באוגריתית נשמרה ההבחנה ביניהם. מקורה האמתי של המילה אינו ידוע עד היום.
=נגזרות=
*שולחנון
*שולחני
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רהיטים
קטגוריה:חפצי נוי
קטגוריה:מילים אוגריתיות
קטגוריה:זכר בסיומת רבים של נקבה
פריר
פְרָיֶר
# אדם המסכים לכל בקשה, או נענה לכל משימה, ולפיכך נוח לניצול.
#:* "שוב הוא נשאר תורן כיתה. איזה פראייר!"
# כינוי לאדם ההולך ללא ציוד.
#:* "יש לי פטור, עשיתי את המסע על פראייר."
=גיזרון=
# המילה frei ("חופשי" בגרמנית) משמעותה "פנוי להובלה" בשפת בעלי־העגלות של מרכז אירופה. לפי סברה אחרת, מאידיש, מגרמנית freier, מאהב, רווק.
# fraier – פתי.
* שלו הייתי ויפרפרני (איוב טז, יב) - ריצוץ לחתיכות רבות כמו פור התפוררה הארץ ומלשון פירורים שבתלמוד (מפרשים) מכאן באידיש נוצרה המילה פראייר במשמעות טיפוס רצוץ ומפורר ונעדר חוט שדרה.
= קישורים חיצוניים =
*
* [http://www.nrg.co.il/online/47/ART2/269/697.html הזירה הלשונית: קווים לדמותו של הפראייר, רוביק רוזנטל]

קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
=גיזרון=
# המילה frei ("חופשי" בגרמנית) משמעותה "פנוי להובלה" בשפת בעלי־העגלות של מרכז אירופה. לפי סברה אחרת, מאידיש, מגרמנית freier, מאהב, רווק.
# fraier – פתי.
* שלו הייתי ויפרפרני (איוב טז, יב) - ריצוץ לחתיכות רבות כמו פור התפוררה הארץ ומלשון פירורים שבתלמוד (מפרשים) מכאן באידיש נוצרה המילה פראייר במשמעות טיפוס רצוץ ומפורר ונעדר חוט שדרה.
= קישורים חיצוניים =
*
* [http://www.nrg.co.il/online/47/ART2/269/697.html הזירה הלשונית: קווים לדמותו של הפראייר, רוביק רוזנטל]

קטגוריה:מילים שאולות משפת היידיש
מלעיל
מִלְעֵיל
#בדיבור, הטעמת ההברה לפני האחרונה.
#:* רוב המילים בעברית נהגות במלרע, ורק מיעוטן במלעיל.
#:* מֶלֶךְ, תֹאַר וגְּבֶרֶת הן מילים מלעיליות.
=גיזרון=
# בארמית: מלמעלה (מן + לעיל).
=צירופים=
*מלעיל דמלעיל
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
# בארמית: מלמעלה (מן + לעיל).
=צירופים=
*מלעיל דמלעיל
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
מלרע
מִלְרַע
#בדיבור, הטעמת ההברה האחרונה.
#:* בניגוד לדרך שבה נהגות מילים אלה בפי הציבור, יש לבטא גלידה, כובע, אצבע, קרקע וארבע במלרע.
=גיזרון=
# בארמית: מהארץ, מלמטה. [מן + לרע < ל- + ארע(א) = (ה)ארץ].
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
# בארמית: מהארץ, מלמטה. [מן + לרע < ל- + ארע(א) = (ה)ארץ].
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ארמית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
אבר
אֵבֶר
# אחד מחלקי הגוף; קבוצה של רקמות הפועלות במשותף לביצוע תפקיד מסוים.
#:* לאחר שנפצע בידו הבין עד כמה אבר זה חיוני לתפקודו היומיומי.
# חלק מנוסחה מתמטית.
# מוטת כנף הציפור .
=גזרון=
3. השוו ערבית בהגיית וַבִּרַ [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%88%D8%A8%D8%B1 وَبِرَ] ובהוראת שעיר ,פרוותי , (בדומה לאבר הנשר המנוצה) .
=צירופים=
* אבר מן החי
=מילים נרדפות=
* איבר
* אברה (3)
=מידע נוסף=
* המילה אבר זהה במשמעותה (למעט הגדרה 3) לאיבר.
=ראו גם=
* איבר
* אברה

קטגוריה:אנטומיה
אֲבָר
# מתכת כבדה עופרת
=תרגום=
קטגוריה:מתכות
=גזרון=
3. השוו ערבית בהגיית וַבִּרַ [https://en.wiktionary.org/wiki/%D9%88%D8%A8%D8%B1 وَبِرَ] ובהוראת שעיר ,פרוותי , (בדומה לאבר הנשר המנוצה) .
=צירופים=
* אבר מן החי
=מילים נרדפות=
* איבר
* אברה (3)
=מידע נוסף=
* המילה אבר זהה במשמעותה (למעט הגדרה 3) לאיבר.
=ראו גם=
* איבר
* אברה

קטגוריה:אנטומיה
אֲבָר
# מתכת כבדה עופרת
=תרגום=
קטגוריה:מתכות
אברה
אֶבְרָה
# כנף.
#:*"וְיֹאבַד יוֹם מְעַט רָעָה אֲשֶׁר לֹא/ אֱלֹהִים בַּעֲדוֹ יָסֶךְ בְּאֶבְרָה" ([http://benyehuda.org/hanagid/ben_kohelet_0295.html "סְכוּכִים הֵם"], ר' שמואל הנגיד)
#:* "נישאו נשיאים למנשאם / מלך אשר באברות נשאם / לימד עבודת משאם / כלל ברכה השיאם" (יניי, קדושתה לחנוכה)
=מילים נרדפות=
* אבר
* גף
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* נוצה

קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:פסיכומטרי
=מילים נרדפות=
* אבר
* גף
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* נוצה

קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:פסיכומטרי
תגרן
תַּגְרָן
# צורה נוספת לתגר.
#:* התורה לא תמצא לא בסחרנים ולא בתגרנים.
# מוכר, במיוחד סוחר זעיר המרבה להתמקח. 
#:* התמקחתי עם התגרן על מחיר המוצרים שמכר לי משום שהם נראו לי גבוהים מדי.
=תרגום=
* אנגלית: .
קטגוריה:תגר (שורש)
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:פסיכומטרי
=תרגום=
* אנגלית: .
קטגוריה:תגר (שורש)
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:פסיכומטרי
אורתוגונלי
אוֹרְתּוֹגוֹנָלִי
# ניצב, מאונך.
#:* צלעות הריבוע אורתוגונליות זו לזו.
#:*משפט גרם־שמידט קובע כי אפשר לייצר מכל קבוצת וקטורים במרחב מכפלה פנימית קבוצת וקטורים אורתוגונלית.
=גיזרון=
* מיוונית: "ישר" (כפי שאורתודנט מומחה ליישור השיניים) + "זווית". שני ישרים ניצבים זה לזה רק כאשר קיימת ביניהם זווית ישרה.
=צירופים=
* קבוצה אורתוגונלית
=מילים נרדפות=
* אנכי
* מאונך
* ניצב
=תרגום=
קטגוריה:אלגברה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: "ישר" (כפי שאורתודנט מומחה ליישור השיניים) + "זווית". שני ישרים ניצבים זה לזה רק כאשר קיימת ביניהם זווית ישרה.
=צירופים=
* קבוצה אורתוגונלית
=מילים נרדפות=
* אנכי
* מאונך
* ניצב
=תרגום=
קטגוריה:אלגברה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
אורתוגונל
אוֹרְתוֹגוֹנָל
# ניצב, אנך.
=גיזרון=
# מיוונית: "ישר" (כפי שאורתודנט מומחה ליישור השיניים) + "זווית". שני ישרים ניצבים זה לזה רק כאשר קיימת ביניהם זווית ישרה.
=מילים נרדפות=
* אנך
* ניצב
=תרגום=
קטגוריה:אלגברה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
# מיוונית: "ישר" (כפי שאורתודנט מומחה ליישור השיניים) + "זווית". שני ישרים ניצבים זה לזה רק כאשר קיימת ביניהם זווית ישרה.
=מילים נרדפות=
* אנך
* ניצב
=תרגום=
קטגוריה:אלגברה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
מקפא
מִקְפָּא
# נוזל התבשיל הקרוש למעלה
# מאכל שהוא תערובת נוזלית המכילה ג'לטין. בהשפעת הג'לטין התערובת מתמצקת חלקית. 
#:* לקינוח הוגש מקפא פטל מצוין.
=גיזרון=
מן הפועל קפא (בשתי משמעויותיו)
=מילים נרדפות=
* ג'לי
* קריש
=ראו גם=
* מקפה

קטגוריה:מאכלים
=גיזרון=
מן הפועל קפא (בשתי משמעויותיו)
=מילים נרדפות=
* ג'לי
* קריש
=ראו גם=
* מקפה

קטגוריה:מאכלים
אתוס
אֵתוֹס
# מערכת של אמונות, סטנדרטים, ערכים ועקרונות מנחים, המאפיינת קבוצה, אומה או תנועה רעיונית. אתוס שואב את כוחו, בין השאר, ממיתוסים. 
#:* "מבחוץ ומבפנים חווה כעת החברה הישראלית תביעה זהה: להגדיר את עצמה, להסביר לעולם ולעצמה "מה הסיפור שלנו‭,"‬ או במילים אחרות: לכתוב ולנסח מחדש את האתוס הלאומי." (במבי שלג, [http://www.nrg.co.il/online/1/ART/939/609.html nrg])
=גיזרון=
* מיוונית: , "התנהגות", "אופי".
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית: , "התנהגות", "אופי".
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
חצוצרה
חֲצוֹצְרָה או חֲצוֹצֶרֶת
חצוצרה
מבנה מערכת המין הנקבית
# כלי הנשיפה ממתכת, אשר לו המנעד הגבוה ביותר באותה משפחה. בכלי נגינה זה תוקעים.
#:* האטרקציה הראשית צריכה היתה להיות תחילה הופעתו של הזמר הכושי המפורסם, בעל חצוצרת הזהב, לואי ארמסטרונג [...]." ("מעריב", 30 באוקטובר 1968, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
# מאיברי הרבייה הפנימיים בגוף האשה. שתי החצוצרות משמשות מעבר לביצית בדרכה מהשחלה אל הרחם.
#:* "שיטה חדשה להחזרת הפוריות אצל נשים שעברו קשירת חצוצרות הראתה 60 אחוז הצלחה לאחר השנה הראשונה לטיפול." ("מעריב", 20 בנובמבר 1985, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* הגיזרון אינו ידוע; יש הגוזרים מילה זו מהשורש ח־צ־ר שמשמעו להיות דק וצר. השווו לשורש הערבי (חַ־צַ־רַ), "לסגור על", "לצוּר".
* מופיעה במגילת מלחמת בני אור בבני חושך מספר פעמים:"חצוצרות-מקרא","חצוצרות-מסורת","חצוצרות-המחנות","חצוצרות-החללים","חצוצרות-המארב","[https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=7000&mm15=000000004090%2000&mismilla=%5B24,25%5D חצוצרות המרדף]", וכו'
=נגזרות=
* חצוצרן (1)
* מחצצר (1)
=ראו גם=
*הריע
*תרועה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נגינה
קטגוריה:אנטומיה
=גיזרון=
* הגיזרון אינו ידוע; יש הגוזרים מילה זו מהשורש ח־צ־ר שמשמעו להיות דק וצר. השווו לשורש הערבי (חַ־צַ־רַ), "לסגור על", "לצוּר".
* מופיעה במגילת מלחמת בני אור בבני חושך מספר פעמים:"חצוצרות-מקרא","חצוצרות-מסורת","חצוצרות-המחנות","חצוצרות-החללים","חצוצרות-המארב","[https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=7000&mm15=000000004090%2000&mismilla=%5B24,25%5D חצוצרות המרדף]", וכו'
=נגזרות=
* חצוצרן (1)
* מחצצר (1)
=ראו גם=
*הריע
*תרועה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי נגינה
קטגוריה:אנטומיה
גגל
גִגֵּל
# עָרַךְ חיפוש במנוע החיפוש גוגל.
#:* כדי למצוא חומר למבחן בהיסטוריה, גיגלנו ומצאנו כמה אתרים מועילים עם חומר עזר.
#:* ניסיתי לגגל בעקבות תמונה מסוימת, אולם לא הצלחתי לאתרה.
=גיזרון=
# הפועל נוצר משמו של מנוע החיפוש גוגל, במשקל פיעל.
=גיזרון=
# הפועל נוצר משמו של מנוע החיפוש גוגל, במשקל פיעל.
שמשה
שִׁמְשָׁה
# זגוגית החלון (בדרך כלל של רכב).
#:* את שמשות הרכב ניתן לנקות באמצעות המגבים.
=גיזרון=
# השמשה נקראת כך, משום שהיא מעבירה את אור השמש מבעד לזכוכית.
= '''ראה גם''' =
* זכוכית - החומר ממנו עשויה השמשה
=מידע נוסף=
* טעות נפוצה לומר שְׁמָשָׁה נובעת מגזירה לא נכונה לאחור (מרבים ליחיד). גם בריבוי המילה שמש כמו בין השמשות.
שִׁמְשָׁה
# זגוגית החלון (בדרך כלל של רכב).
#:* את שמשות הרכב ניתן לנקות באמצעות המגבים.
=גיזרון=
# השמשה נקראת כך, משום שהיא מעבירה את אור השמש מבעד לזכוכית.
= '''ראה גם''' =
* זכוכית - החומר ממנו עשויה השמשה
=מידע נוסף=
* טעות נפוצה לומר שְׁמָשָׁה נובעת מגזירה לא נכונה לאחור (מרבים ליחיד). גם בריבוי המילה שמש כמו בין השמשות.
מסוק
מַסּוֹק
# כלי טיס המתרומם לאוויר אנכית מעלה באמצעות מדחפים, ונע על ידי הטיית גופו לצדדים.
=גיזרון=
*מהשורש נ-ס-ק שפירושו 'עלה'.
* בראש השנה (3/10/1951) קמה ועדה להציע חלופות למונח הליקופטר: בֻּרְגָּף, מעין תרגום שאילה של אותו מונח (הלחם של בֹּרֶג (מדחף בורגי) ועָף), שלא נתקבלה; ומַסּוֹק, חידוש של האחים אהרן ראובני ויצחק בן־צבי, נשיא המדינה דאז. חרף שידוליו בדבר אימוץ המילה, אף עשר שנים לאחר מכן בי"ג בתמוז תשכ"ג (15/07/1962) טרם קנתה המילה אחיזה בציבור.
=צירופים=
* מנחת מסוקים
* מסוק סער
* מסוק קרב
* מסוק תובלה
=מילים נרדפות=
* הליקופטר
=ראו גם=
* נסיקה
* ספינת אויר
* פרופלור
* צלילה
* רוטור
* רחיפה
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, "[https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8155308 כיצד נולדה המילה מָסוֹק?]", "הארץ", 20 בנובמבר 2019.
=סימוכין=
קטגוריה:כלי טיס
=גיזרון=
*מהשורש נ-ס-ק שפירושו 'עלה'.
* בראש השנה (3/10/1951) קמה ועדה להציע חלופות למונח הליקופטר: בֻּרְגָּף, מעין תרגום שאילה של אותו מונח (הלחם של בֹּרֶג (מדחף בורגי) ועָף), שלא נתקבלה; ומַסּוֹק, חידוש של האחים אהרן ראובני ויצחק בן־צבי, נשיא המדינה דאז. חרף שידוליו בדבר אימוץ המילה, אף עשר שנים לאחר מכן בי"ג בתמוז תשכ"ג (15/07/1962) טרם קנתה המילה אחיזה בציבור.
=צירופים=
* מנחת מסוקים
* מסוק סער
* מסוק קרב
* מסוק תובלה
=מילים נרדפות=
* הליקופטר
=ראו גם=
* נסיקה
* ספינת אויר
* פרופלור
* צלילה
* רוטור
* רחיפה
=קישורים חיצוניים=
* אילון גלעד, "[https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8155308 כיצד נולדה המילה מָסוֹק?]", "הארץ", 20 בנובמבר 2019.
=סימוכין=
קטגוריה:כלי טיס
מסתורין
מִסְתּוֹרִין
# סוד. דבר לא מפוענח. 
#:* נסיבות מותו של האיש הזקן היו אפופות מסתורין.
# אווירת מתח (בסיפור או בסרט).
=גיזרון=
* תשמו"ץ מן שורש סתר בהשפעת יוונית μυστήριον: שורש המילה מסתורין הוא אמנם ס־ת־ר, ואולם מקורה שפירושה סוד, פולחנות נסתרים. מאותו מקור שאבו גם שפות רבות אחרות את המסתורין שלהן.
* בתלמוד המילה נכתבת בדרך כלל, בעקבות היוונית, בטי"ת: מסטורין, אך גם בתי"ו: מסתורין, אות לקשר שלה עם השורש העברי.
=צירופים=
* סיפור מסתורין
=מילים נרדפות=
* סוד
* תעלומה
=ראו גם=
* מיסטיקה
* [http://www.nrg.co.il/online/1/ART/853/148.html nrg, מדורו של רוביק רוזנטל, "הזירה הלשונית"].

קטגוריה:ריבויים

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:תשמו"ץ
=גיזרון=
* תשמו"ץ מן שורש סתר בהשפעת יוונית μυστήριον: שורש המילה מסתורין הוא אמנם ס־ת־ר, ואולם מקורה שפירושה סוד, פולחנות נסתרים. מאותו מקור שאבו גם שפות רבות אחרות את המסתורין שלהן.
* בתלמוד המילה נכתבת בדרך כלל, בעקבות היוונית, בטי"ת: מסטורין, אך גם בתי"ו: מסתורין, אות לקשר שלה עם השורש העברי.
=צירופים=
* סיפור מסתורין
=מילים נרדפות=
* סוד
* תעלומה
=ראו גם=
* מיסטיקה
* [http://www.nrg.co.il/online/1/ART/853/148.html nrg, מדורו של רוביק רוזנטל, "הזירה הלשונית"].

קטגוריה:ריבויים

קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:תשמו"ץ
שואה
שׁוֹאָה
# אסון איום ונורא.
#:* .
# כינוי להשמדת יהודי אירופה במלחמת העולם השנייה. 
# קשה, בלתי נסבל.
=גיזרון=
* תרגום השבעים מתרגם את התיבה הסתומה: בצורה שהגייתה: טורֻבּוֹס ([https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%B8%CF%8C%CF%81%CF%85%CE%B2%CE%BF%CF%82 θόρυβος]) בהוראת: שאון, המייה טורדנית כצליל רעש אדמה מטיל-אימה. וכנראה שמתרגם עברי קדום רשם תחת התיבה את המילה בעלת הכתיב המשובש: החולקת עם התיבה המקורית דמיון צורני ותו לא. בשונה מהמשמעות הנפוצה בימינו, רבים מהפרשנים הקלאסיים מפרשים שואה בהוראת שממה (ראב"ע ורד"ק ואברבנאל בישעיהו מו,11) או 'מהומה הבאה פתאום' (רד"ק, תהילים לה,8) או 'המיה גדולה' (רלב"ג, משלי א, 27). . פרשני המקרא בעבר קושרים לפועל שאה (כמו השתאה השתאות) -תגובת האדם לפליאה והלם. 
* וכנראה שגם תיבת יסודה בתיבת:"השתאה", כמוצע לקמן: שכן תרגום השבעים מתרגם בתיבה שהגייתה: א-הוֹרס ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%BC%84%CF%89%CF%81%CE%BF%CF%82 ἄωρος]) מילולית: יום ללא זמן, או בתרגום חופשי: יום בו הזמן עצר מלכת 
* אפולֶיא ([https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%B1%CF%80%CF%8E%CE%BB%CE%B5%CE%B9%CE%B1 απώλεια]) בהוראת אובדן (של חפץ) היא התחליף שבתרגום השבעים לתיבת (shod).
=צירופים=
* הכחשת שואה (2)
* המיט שואה (1)
* יום הזכרון לשואה ולגבורה (2)
* יום השואה (2)
* ניצול שואה (2)
* נִצוּל השואה
* שואה גרעינית (1)
* שואה ומשואה (1)
=מילים נרדפות=
* חורבן (1)
* קטסטרופה (1, 3)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (1), (2)
* צרפתית: (2)
* רוסית: (1), (2)
=ראו גם=
* שאה
* רצח עם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:השואה
קטגוריה:פשיעה
=גיזרון=
* תרגום השבעים מתרגם את התיבה הסתומה: בצורה שהגייתה: טורֻבּוֹס ([https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%B8%CF%8C%CF%81%CF%85%CE%B2%CE%BF%CF%82 θόρυβος]) בהוראת: שאון, המייה טורדנית כצליל רעש אדמה מטיל-אימה. וכנראה שמתרגם עברי קדום רשם תחת התיבה את המילה בעלת הכתיב המשובש: החולקת עם התיבה המקורית דמיון צורני ותו לא. בשונה מהמשמעות הנפוצה בימינו, רבים מהפרשנים הקלאסיים מפרשים שואה בהוראת שממה (ראב"ע ורד"ק ואברבנאל בישעיהו מו,11) או 'מהומה הבאה פתאום' (רד"ק, תהילים לה,8) או 'המיה גדולה' (רלב"ג, משלי א, 27). . פרשני המקרא בעבר קושרים לפועל שאה (כמו השתאה השתאות) -תגובת האדם לפליאה והלם. 
* וכנראה שגם תיבת יסודה בתיבת:"השתאה", כמוצע לקמן: שכן תרגום השבעים מתרגם בתיבה שהגייתה: א-הוֹרס ([https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%BC%84%CF%89%CF%81%CE%BF%CF%82 ἄωρος]) מילולית: יום ללא זמן, או בתרגום חופשי: יום בו הזמן עצר מלכת 
* אפולֶיא ([https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%B1%CF%80%CF%8E%CE%BB%CE%B5%CE%B9%CE%B1 απώλεια]) בהוראת אובדן (של חפץ) היא התחליף שבתרגום השבעים לתיבת (shod).
=צירופים=
* הכחשת שואה (2)
* המיט שואה (1)
* יום הזכרון לשואה ולגבורה (2)
* יום השואה (2)
* ניצול שואה (2)
* נִצוּל השואה
* שואה גרעינית (1)
* שואה ומשואה (1)
=מילים נרדפות=
* חורבן (1)
* קטסטרופה (1, 3)
=תרגום=
* אנגלית: (1), (2)
* ערבית: (1), (2)
* צרפתית: (2)
* רוסית: (1), (2)
=ראו גם=
* שאה
* רצח עם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:השואה
קטגוריה:פשיעה
פורטוגזית
# לשון העם בפורטוגל ובחלק ממושבותיה הקולוניאליות שהתקיימו בעבר - ברזיל, אנגולה, מוזאמביק, גינאה ביסאו, מזרח טימור, איי כף ורדה וסאו טומה פרינסיפה.
#:* פורטוגזית היא השפה הרשמית בפורטוגל.
=קישורים חיצוניים=
* [http://pt.wiktionary.org/wiki/P%C3%A1gina_principal ויקימילון הפורטוגלי]

קטגוריה:שפות

# לשון העם בפורטוגל ובחלק ממושבותיה הקולוניאליות שהתקיימו בעבר - ברזיל, אנגולה, מוזאמביק, גינאה ביסאו, מזרח טימור, איי כף ורדה וסאו טומה פרינסיפה.
#:* פורטוגזית היא השפה הרשמית בפורטוגל.
=קישורים חיצוניים=
* [http://pt.wiktionary.org/wiki/P%C3%A1gina_principal ויקימילון הפורטוגלי]

קטגוריה:שפות
בסיס
בָּסִיס
# יסוד, חלק תחתון העשוי כדי שחלק אחר או מבנה יעמוד עליו ביציבות.
# היסוד הלוגי לדברים, דבר ידוע או הנחה שממנה מתפתחים הדברים.
#:* חוק המקרקעין הוא הבסיס לטיעוני התובע.
#:* הבסיס להסכם שלום הוא הכרה בזכותו הלגיטימית של כל עם לחיות בארצו.
# המרכיב העקרי.
#:* קמח חטה הוא הבסיס בדברי מאפה.
# נקודת המוצא, מקום שבו נאספים כדי לצאת למשימה.
#:*בסיס צבאי.
# צלע, פאה או הכללה רב ממדית שלהם, של מצולע או פאון, בהקשרים שונים. לרוב הצלע השונה במשולש שווה שוקיים.
#:*שטח המשולש שווה לבסיס כפול הגובה חלקי שתיִם.
# האיבר הראשון בפעולת חזקה.
#:*בביטוי <math>\ A^b</math> הבסיס הוא <math>\ A</math>.
# מספר הספרות השונות המשמשות לייצוג מספרים בשיטת ספירה.
#:* מחשבים אינם עובדים לפי בסיס עשרוני, אלא לפי בסיס בינרי.
# קבוצה מינימלית של וקטורים בלתי תלויים לינארית במרחב וקטורי, הפורשים את מרחב. 
#:*כל קבוצה הכוללת רק מספר ממשי יחיד שאינו אפס היא בסיס למרחב המספרים הממשיים מעל עצמם.
#:*הקבוצה <math>\ \{1,x,x^2,x^3\}</math> היא בסיס למרחב הפולינומים שמעלתם קטנה מארבע מעל הממשיים.
# תרכובת של מתכת, של תחמוצת מתכת, או של תרכובת אחרת, עם מים המשחררת יונים <sup>–</sup>OH (הידרוקסיל) בתמיסה; אלקלי. 
#:* הבסיס הוא תרכובת סותרת חומצה.
=גיזרון=
# – מה שעומדים עליו, כַּן. המילה הוטמעה במובנים זהים בשפות רבות נוספות.
 את המושג הכימי "בסיס" (base) קבע במאה ה־18 הכימאי Guillaume-François Rouelle .
=צירופים=
* בסיס לדבר האסור
* בסיס נתונים
* בסיס צבאי
* בסיס טירונות (בט"ר)
* בסיס קליטה ומיון (בקו"ם)
* כדור בסיס
=מילים נרדפות=
* אשיה
* יסוד
* כן 
* מסד
* שת
* תשתית
=תרגום=
* אנגלית: ‏, ‏ (1), ‏ (1) , ‏ (8)
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
# – מה שעומדים עליו, כַּן. המילה הוטמעה במובנים זהים בשפות רבות נוספות.
 את המושג הכימי "בסיס" (base) קבע במאה ה־18 הכימאי Guillaume-François Rouelle .
=צירופים=
* בסיס לדבר האסור
* בסיס נתונים
* בסיס צבאי
* בסיס טירונות (בט"ר)
* בסיס קליטה ומיון (בקו"ם)
* כדור בסיס
=מילים נרדפות=
* אשיה
* יסוד
* כן 
* מסד
* שת
* תשתית
=תרגום=
* אנגלית: ‏, ‏ (1), ‏ (1) , ‏ (8)
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
ציוד הקפי
צִיּוּד הֶקֵּפִי
# רכיבי עזר שניתן לחבר למחשב כדי להפיק ממנו את המיטב.
#:* כונן תקליטורים, מקלדת, מסך, עכבר, מדפסת, סורק, מיקרופון, רמקול, מצלמת אינטרנט, מודם וצורב הם דוגמאות לציוד היקפי.
=תרגום=
קטגוריה:ציוד משרדי
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
=תרגום=
קטגוריה:ציוד משרדי
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
תתרן
תַּתְרָן גם תּוֹתְרָן
# חסר חוש ריח.
#:* הסיבה הנפוצה ביותר להיותו של אדם תתרן היא תאונה בה נפגע אצלו עֲצַב הריח.
=גיזרון=
*המילה מופיעה לראשונה בתלמוד: גם בצורה תֹּתְרָן
=פרשנים מפרשים=
* רשב"ם: "שאמרו לו אשתו תותרנית היא - חולי הוא שאינה יכולה להריח ומום שבסתר הוא."
* ר"י מיגאש: "תתרנית שאינה מריחה כל עיקר."
* ריטב"א: "מעשה באדם אחד שאמרו לו אשתו תותרנית היא וכו'. פי' שאינה מריחה וחבירו בספר יצירה, והוא מום גדול לאשה."
=ראו גם=
* אילם
* חירש
* מום
* עיוור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכומטרי
=גיזרון=
*המילה מופיעה לראשונה בתלמוד: גם בצורה תֹּתְרָן
=פרשנים מפרשים=
* רשב"ם: "שאמרו לו אשתו תותרנית היא - חולי הוא שאינה יכולה להריח ומום שבסתר הוא."
* ר"י מיגאש: "תתרנית שאינה מריחה כל עיקר."
* ריטב"א: "מעשה באדם אחד שאמרו לו אשתו תותרנית היא וכו'. פי' שאינה מריחה וחבירו בספר יצירה, והוא מום גדול לאשה."
=ראו גם=
* אילם
* חירש
* מום
* עיוור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פסיכומטרי
חולית
חוֹלִית
# גבעת חול שנוצרה ע"י רוח.
#:* חולית היא השם העברי שניתן למילה הלועזית דיונה.
=תרגום=
* ספרדית: duna

קטגוריה:חול (שורש)
קטגוריה:גאוגרפיה
=תרגום=
* ספרדית: duna

קטגוריה:חול (שורש)
קטגוריה:גאוגרפיה
אקדמיה
אָקָדֶמְיָה
# מוסדות המדע בכלל האנושות, מכלול האוניברסיטאות והמכללות.
#:*"נכון להיום קיימים מעט מאוד קורסים באקדמיה שעוסקים בתרבות המונגולית".
# קהילה אקדמית, שכבה חברתית ומקצועית של בעלי תפקידים באוניברסיטאות ובמכללות.
#:*"יש להתייחס בכובד ראש אל הפעילים באקדמיה הישראלית בעניין החרם האקדמי".
# מוסד המקדם את המדע או את האומנות בתחומים שונים או בתחום מסוים, כגון: האקדמיה ללשון העברית, האקדמיה הלאומית למדעים, האקדמיה המלכותית הבריטית.
#:*האקדמיה לאמנויות ולמדעי הקולנוע מעניקה מדי שנה את פקס האוסקר.
=גיזרון=
* "שייך לאָקָדֶמוֹס". האקדמיה נקראת כך על־שם גימנסיון באותו שם שהקים אפלטון בסביבות שנת 385 לפסה"נ. הגימנסיון נקרא על שם החורשה שבה הוקם - אקדמיה. החורשה זכתה לשמה משום שהייתה בעבר, לפי המיתולוגיה היוונית, בבעלותו של גיבור אתונאי מיתולוגי ממוצא זר שנקרא אקדמוס [], שככל הנראה פירוש שמו הוא "הבא מן המזרח" ( קדם). משמעות המילה התרחבה עם הזמן לתיאור כל מוסד להשכלה גבוהה, על שם מוסדו של אפלטון.
=צירופים=
* אקדמיה צבאית
* אקדמיה ימית
* אקדמיה ללשון
=נגזרות=
*אקדמי
*אקדמאי
=קישורים חיצוניים=
* [https://hebrew-academy.org.il/2013/02/27/%D7%90%D7%A7%D7%93%D7%9E%D7%99%D7%94-%D7%9C%D7%A9%D7%90%D7%9C%D7%AA-%D7%A9%D7%9E%D7%95-%D7%A9%D7%9C-%D7%94%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%93-%D7%94%D7%A2%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%9F-%D7%9C%D7%9C%D7%A9/ מדוע עד היום לא מצאה האקדמיה ללשון העברית מקבילה עברית למילה אקדמיה?]

קטגוריה:מוסדות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה העברית
קטגוריה:אפונימים
=גיזרון=
* "שייך לאָקָדֶמוֹס". האקדמיה נקראת כך על־שם גימנסיון באותו שם שהקים אפלטון בסביבות שנת 385 לפסה"נ. הגימנסיון נקרא על שם החורשה שבה הוקם - אקדמיה. החורשה זכתה לשמה משום שהייתה בעבר, לפי המיתולוגיה היוונית, בבעלותו של גיבור אתונאי מיתולוגי ממוצא זר שנקרא אקדמוס [], שככל הנראה פירוש שמו הוא "הבא מן המזרח" ( קדם). משמעות המילה התרחבה עם הזמן לתיאור כל מוסד להשכלה גבוהה, על שם מוסדו של אפלטון.
=צירופים=
* אקדמיה צבאית
* אקדמיה ימית
* אקדמיה ללשון
=נגזרות=
*אקדמי
*אקדמאי
=קישורים חיצוניים=
* [https://hebrew-academy.org.il/2013/02/27/%D7%90%D7%A7%D7%93%D7%9E%D7%99%D7%94-%D7%9C%D7%A9%D7%90%D7%9C%D7%AA-%D7%A9%D7%9E%D7%95-%D7%A9%D7%9C-%D7%94%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%93-%D7%94%D7%A2%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%9F-%D7%9C%D7%9C%D7%A9/ מדוע עד היום לא מצאה האקדמיה ללשון העברית מקבילה עברית למילה אקדמיה?]

קטגוריה:מוסדות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה העברית
קטגוריה:אפונימים
דוקטור
דּוֹקְטוֹר
# תואר אקדמי הניתן למי שהשלים עבודת דוקטורט – עבודת גמר הכוללת מחקר מקיף.
#:* עם סיום עבודת הדוקטורט, הוא קיבל את התואר "דוקטור לפילוסופיה".
# רופא.
#:* דוקטור, כואבת לי הרגל.
=גיזרון=
* doctor – מורה, מרצה.
=צירופים=
*דוקטור לשם כבוד
=ראו גם=
* דוקטורנט
* דוקטרינה
* PhD, MD
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חינוך
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
* doctor – מורה, מרצה.
=צירופים=
*דוקטור לשם כבוד
=ראו גם=
* דוקטורנט
* דוקטרינה
* PhD, MD
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חינוך
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
כסמת
כֻּסֶּמֶת
# צמח עשבוני חד שנתי שמקורו במזרח אסיה. כיום גידול הכוסמת מתרכז בעיקר בארצות הברית ובקנדה. הכוסמת המוכרת לנו נחשבת קטנית לענין חמץ בפסח, אך בהגדרתה הבוטנית אינה קטנית אלא שייכת למשפחת הארכובתיים.
# חיטה דו־גרעינית תרבותית, אחת מחמשת מיני דגן.
#:* "פְּנִּינֵי זְגוּגִיּוֹת שֶׁל כֻּסֶמֶת, זֶרַע חִטָּה כְּבֵדָה / גַּרְגֵּר שְׂעוֹרָה חֲתוּל כֶּתֶם, שִׁבֹּלֶת־שוּעָל חֲרֵדָה" ("ראי אדמה", שאול טשרניחובסקי)
=גזרון=
# באוגריתית מצויה המילה 𐎋𐎒𐎎𐎎 (כסממ, כֻּסְמִם?) ברשימה הכוללת גם 𐎖𐎎𐎈 (קמח), 𐎌𐎓𐎗𐎎 (שערם) ו-𐎈𐎉𐎎 (חטם).<ref>לוח UT 2037</ref> באכדית מצויה מילה בעלת צליל דומה: ; פירושה אינו ודאי. הזיהוי המדויק של המין המוזכר במקורות העתיקים ככסמת או כסמין איננו ברור. 
# בשפה הדבורה מלשון חז"ל ואילך משמשת המילה בעיקר בריבוי.
=צירופים=
* כרית כוסמת
=תרגום=
* צרפתית: ,
= הערות שוליים =
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:דגן
קטגוריה:מילים אוגריתיות
=גזרון=
# באוגריתית מצויה המילה 𐎋𐎒𐎎𐎎 (כסממ, כֻּסְמִם?) ברשימה הכוללת גם 𐎖𐎎𐎈 (קמח), 𐎌𐎓𐎗𐎎 (שערם) ו-𐎈𐎉𐎎 (חטם).<ref>לוח UT 2037</ref> באכדית מצויה מילה בעלת צליל דומה: ; פירושה אינו ודאי. הזיהוי המדויק של המין המוזכר במקורות העתיקים ככסמת או כסמין איננו ברור. 
# בשפה הדבורה מלשון חז"ל ואילך משמשת המילה בעיקר בריבוי.
=צירופים=
* כרית כוסמת
=תרגום=
* צרפתית: ,
= הערות שוליים =
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:דגן
קטגוריה:מילים אוגריתיות
זיבה
זִיבָה
# מחלת מין הפוגעת בעיקר באיברי המין ובשופכה. הגורם הוא החיידק Neisseria gonorrhoeae, המתגלה מבעד למיקרוסקופ בתוך תאי דם לבנים בצורת האות L.
#:* סיבוכים מאוחרים של מחלת הזיבה כוללים דלקת מפרקים, דלקת שסתומי הלב ודלקת לחמית העין.
=גיזרון=
*שם פעולה מן זב
=מילים נרדפות=
* גונוריאה
=ראו גם=
* אידס
* הרפס
* כלמידיה
* עגבת
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.iskin.co.il/Index.asp?ArticleID=306&CategoryID=135&Page=1 אתר העור הישראלי - זיבה]

קטגוריה:מחלות מין
=גיזרון=
*שם פעולה מן זב
=מילים נרדפות=
* גונוריאה
=ראו גם=
* אידס
* הרפס
* כלמידיה
* עגבת
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.iskin.co.il/Index.asp?ArticleID=306&CategoryID=135&Page=1 אתר העור הישראלי - זיבה]

קטגוריה:מחלות מין
מקאמה
מָקָאמָה
# סיפור שנון מחורז. מקאמות היו נפוצות בשירה הערבית של ימי הביניים, וממנה הגיעו לספרות העברית של יהדות ספרד.
#:* "כשפתחנו את 'החמאם' עם דן בן־אמוץ, תלינו מודעה עם מקאמה על לוחות המודעות בתל־אביב, וזה היה די מוצלח. בהמשך כתבתי מקאמות לחברים ולאירועים, הרגשתי שנוח לי לכתוב כך ושזה מתקבל יפה" (חיים חפר, "מקור ראשון", 8.4.2005).
=גיזרון=
* מערבית: (מַקָאמַה). משמעות המילה הייתה במקורה "אספה שבטית" או סתם "אספה", מהמילה (קַוְם), "שבט", והמקאמה נקראה כך משום שסופרה בעת אספות.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ערבית
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
=גיזרון=
* מערבית: (מַקָאמַה). משמעות המילה הייתה במקורה "אספה שבטית" או סתם "אספה", מהמילה (קַוְם), "שבט", והמקאמה נקראה כך משום שסופרה בעת אספות.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:ערבית
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
יד
יָד
# אחת מהגפיים העליונות באדם או המקבילה לה בבעלי חיים, אשר כוללת את הזרוע, האמה, הכף, והאצבעות ומשמשת לביצוע פעולות שונות.
# מקום או הסמיכות למקום. מצוי בצירוף על יד
# חלק בכלי או בחפץ כלשהו לאחוז בו.
# מבנה (פסל, תצפית וכדומה) שהוקם לזכר אדם, קבוצה, או אירוע היסטורי.
# חלק מ-
=גיזרון=
# מהמילים המועטות אשר שורשן דו־עיצורי. מקביל לאכדית: אִדֻ; ארמית: יַד, יְדָא; ערבית: ; געז: ; טיגרית: 
 מופיעה בלשון המקרא וחז"ל - רק בצורת רבים, נקבה: 'יָּדֹת' מקביל ל-'אחֻז' המקראי שהם חלק מכמות האדם והבהמה שהיה ברשות העם שהפריש משה עבור הלווים (אחד מחמישים) אוֹ 2% מסך כל הבהמות והאנשים. בעבור שבר רגיל השתמשה המשנה במילה: 'חלקים' במקום התיבה המקראית: 'ידות' בעוד המילה: 'ידות' שנותרה עתה מיותרת נוצלה ב שבמשנה לביטוי המיוחד שתי ידות בהוראת שני שלישים וכו', לפיכך תיבת: 'יד' המקראית צמצמה את הוראתה בלשון חז"ל מחלק כלשהו לחלק אחד מכל שלושה ר"ל החל מלשון משנה שתי ידות הן שני-שליש
=נגזרות=
*ידית
*ליד
*מיד
=מילים נרדפות=
* ידית (3)
* אנדרטה, גלעד, מצבה (4)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
=ראו גם=
*יִדָּה
*ידיד
=גיזרון=
# מהמילים המועטות אשר שורשן דו־עיצורי. מקביל לאכדית: אִדֻ; ארמית: יַד, יְדָא; ערבית: ; געז: ; טיגרית: 
 מופיעה בלשון המקרא וחז"ל - רק בצורת רבים, נקבה: 'יָּדֹת' מקביל ל-'אחֻז' המקראי שהם חלק מכמות האדם והבהמה שהיה ברשות העם שהפריש משה עבור הלווים (אחד מחמישים) אוֹ 2% מסך כל הבהמות והאנשים. בעבור שבר רגיל השתמשה המשנה במילה: 'חלקים' במקום התיבה המקראית: 'ידות' בעוד המילה: 'ידות' שנותרה עתה מיותרת נוצלה ב שבמשנה לביטוי המיוחד שתי ידות בהוראת שני שלישים וכו', לפיכך תיבת: 'יד' המקראית צמצמה את הוראתה בלשון חז"ל מחלק כלשהו לחלק אחד מכל שלושה ר"ל החל מלשון משנה שתי ידות הן שני-שליש
=נגזרות=
*ידית
*ליד
*מיד
=מילים נרדפות=
* ידית (3)
* אנדרטה, גלעד, מצבה (4)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
=ראו גם=
*יִדָּה
*ידיד
רגל
רֶגֶל {{משני|א}}
# אחת הגפיים המשמשות ליציבה ולהתקדמות בגוף אדם ובעל חיים כלשהו.
# כן, בסיס המשמש משען לגוף פיזי כלשהו.
# מידת אורך אנגלית השווה ל־12 אינץ', שהם 30.48 סנטימטר.
# מידה למקצב בשירה, יחידה מינימלית של המקצב השירי. אורכה הברה אחת לפחות ובדרך כלל למטה משלוש הברות.
=גזרון=
* מן קדם שמית [https://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?single=1&basename=%2fdata%2fsemham%2fsemet&text_number=+149&root=config רִגְלְ] מושאלת לאכדית - רִגלֻ 𒊑𒅅𒇻. 
* ערבית ניב מצרי רִגְל [https://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?single=1&basename=%2fdata%2fsemham%2fsemet&text_number=+149&root=config رجل].
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:אנטומיה
רֶגֶל {{משני|ב}}
# פעם.
# אחד החגים בהם היו עולים לבית המקדש להקריב קרבנות: פסח, סוכות ושבועות.
=גיזרון=
*המילה התפתחה מרגל <small>א</small>. לגבי גלגול המשמעות, הוראת המילה פעם עצמה הייתה במקור צעד, רגל. ההוראה השנייה מבוססת על הפסוק: "שָׁלֹשׁ רְגָלִים תָּחֹג לִי בַּשָּׁנָה" (שמות כ"ג, י"ד), אבל המשמעות המקורית שם היא "שלוש פעמים".
* מהלך דומה במילה פַּעַם עצמה גם נקודה בזמן וגם פסיעה.
=צירופים=
* עלה לרגל (2)
** עולה רגל
רִגֵּל
# תר וסייר במקום מסוים, בעיקר כדי לגלות נקודות התורפה שלו.
#*
# תר בחשאי אחר סודותיה של מדינה. העביר מידע מודיעיני רגיש.
=נגזרות=
*ריגול
*מרגל
=גיזרון=
# מקראי. מן המילה רֶגֶל: השתמש ברגליים, סייר.
# הרחבה מן 1.
רֶגֶל {{משני|א}}
# אחת הגפיים המשמשות ליציבה ולהתקדמות בגוף אדם ובעל חיים כלשהו.
# כן, בסיס המשמש משען לגוף פיזי כלשהו.
# מידת אורך אנגלית השווה ל־12 אינץ', שהם 30.48 סנטימטר.
# מידה למקצב בשירה, יחידה מינימלית של המקצב השירי. אורכה הברה אחת לפחות ובדרך כלל למטה משלוש הברות.
=גזרון=
* מן קדם שמית [https://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?single=1&basename=%2fdata%2fsemham%2fsemet&text_number=+149&root=config רִגְלְ] מושאלת לאכדית - רִגלֻ 𒊑𒅅𒇻. 
* ערבית ניב מצרי רִגְל [https://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?single=1&basename=%2fdata%2fsemham%2fsemet&text_number=+149&root=config رجل].
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:אנטומיה
רֶגֶל {{משני|ב}}
# פעם.
# אחד החגים בהם היו עולים לבית המקדש להקריב קרבנות: פסח, סוכות ושבועות.
=גיזרון=
*המילה התפתחה מרגל <small>א</small>. לגבי גלגול המשמעות, הוראת המילה פעם עצמה הייתה במקור צעד, רגל. ההוראה השנייה מבוססת על הפסוק: "שָׁלֹשׁ רְגָלִים תָּחֹג לִי בַּשָּׁנָה" (שמות כ"ג, י"ד), אבל המשמעות המקורית שם היא "שלוש פעמים".
* מהלך דומה במילה פַּעַם עצמה גם נקודה בזמן וגם פסיעה.
=צירופים=
* עלה לרגל (2)
** עולה רגל
רִגֵּל
# תר וסייר במקום מסוים, בעיקר כדי לגלות נקודות התורפה שלו.
#*
# תר בחשאי אחר סודותיה של מדינה. העביר מידע מודיעיני רגיש.
=נגזרות=
*ריגול
*מרגל
=גיזרון=
# מקראי. מן המילה רֶגֶל: השתמש ברגליים, סייר.
# הרחבה מן 1.
רחב יד
רֹחַב יָד
# ביטוי המתאר נדיבות.
#:* אדם רחב יד זה עוזר לנזקקים.
=תרגום=
* צרפתית
=ראו גם=
* יד

קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:פסיכומטרי
רֹחַב יָד
# ביטוי המתאר נדיבות.
#:* אדם רחב יד זה עוזר לנזקקים.
=תרגום=
* צרפתית
=ראו גם=
* יד

קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:פסיכומטרי
פושט יד
פּוֹשֵׁט יָד
# אדם שמושיט את ידו לקבל נדבה.
#:* "...וַתִּלְבַּשׁ אֶת מַטְוֵה הַפֶּלֶךְ / לְשִׂמְלה לָהּ, וַתִּיף לָעַד, / וּמֵאָז הִיא שׁוֹדֵד וָמֶלֶךְ / וְלוּלְיָן וּפוֹשֶׁטֶת־יָד." (נתן אלתרמן, מתוך "העלמה")
=מילים נרדפות=
* מחזר על הפתחים
* מקבץ נדבות
* קבצן
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* יד
* פושט רגל
* פושט עור

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:פסיכומטרי
=מילים נרדפות=
* מחזר על הפתחים
* מקבץ נדבות
* קבצן
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
* יד
* פושט רגל
* פושט עור

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:פסיכומטרי
יד הגורל
יַד הַגּוֹרָל
# אירוע שהתקים בלא התערבות רצונית וכוונה תחילה, אך נובעת מכוח עליון או דטרמיניזם.
#:* "הייתה זו יד הגורל שכיוונה את האירועים לטובתי."
=מילים נרדפות=
*מזל
*יעוד
=ניגודים=
*אקראי
*מקריות
*בחירה
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
*יד
*גורל

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=מילים נרדפות=
*מזל
*יעוד
=ניגודים=
*אקראי
*מקריות
*בחירה
=תרגום=
* אנגלית: ,
=ראו גם=
*יד
*גורל

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
מצח
מֵצַח
# החלק העליון בפנים, מעל הגבות ועד קו השיער.
#:* הוא קימט את מצחו והרהר שעה ארוכה.
=גזרון=
*בלשון געז, מֲצֵהּ mäṣeh בהוראת פיסה (=של מתכת) או נחושת , ומכאן "במצח נחושה" .
=צירופים=
* כתוב על המצח
* מצח נחושה
* עז מצח
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: גֻ'בִּיןִ)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
=גזרון=
*בלשון געז, מֲצֵהּ mäṣeh בהוראת פיסה (=של מתכת) או נחושת , ומכאן "במצח נחושה" .
=צירופים=
* כתוב על המצח
* מצח נחושה
* עז מצח
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: גֻ'בִּיןִ)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה