OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
פיק פלילים
פִּיק פְּלִילִים
# כשלון מנהיגותי, מתן פירוש שגוי למציאות הסובבת
=גיזרון=
* על פי תיבת פליל בהוראת שופט משמש הביטוי המיקראי: 'פיק-פלילים', מילולית 'רעד-שופטים', והכוונה לסמכות שיפוטית שנתערערה עד כדי ביטולה זאת בשל חטאיה, או בימינו - מחדליה.
* אלעזר בירבי קליר בפיוטיו כותב: "...תַּצְלִיחַ וְתּוצַּל מְפִיקַת פְּלִילֶיהָ..., והכוונה: תצליח ותינצל מכשלון
=ראו גם=
* פיק ברכים
* לא מחזיק מים
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
פִּיק פְּלִילִים
# כשלון מנהיגותי, מתן פירוש שגוי למציאות הסובבת
=גיזרון=
* על פי תיבת פליל בהוראת שופט משמש הביטוי המיקראי: 'פיק-פלילים', מילולית 'רעד-שופטים', והכוונה לסמכות שיפוטית שנתערערה עד כדי ביטולה זאת בשל חטאיה, או בימינו - מחדליה.
* אלעזר בירבי קליר בפיוטיו כותב: "...תַּצְלִיחַ וְתּוצַּל מְפִיקַת פְּלִילֶיהָ..., והכוונה: תצליח ותינצל מכשלון
=ראו גם=
* פיק ברכים
* לא מחזיק מים
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
הויסה
ההפך מדיוההפך מדיו
ספר מלכים
סֵפֶר מְלָכִים
# הספר האחרון בנביאים ראשונים שבתנ"ך, המספר על ממלכות ישראל ויהודה מתקופת התפצלותן ועד גלות בבל.
=ראו גם=
*מל"א
*מל"ב
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=ראו גם=
*מל"א
*מל"ב
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
תיר
תַּיָּר
# מי שמכיר את הארץ ואת אתריה ודרכיה, ולוקח אחרים בהן.
# מי שהולך לארץ זרה, על־מנת לראות את אתריה וללכת בדרכיה.
=גיזרון=
* משורש מקראי.
=מילים נרדפות=
* טייל (2)
* מדריך (1)
* מורה דרך (1)
* תר (2)
=תרגום=
*#
*#
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:תיירות
קטגוריה:אוטו אנטונימים
=גיזרון=
* משורש מקראי.
=מילים נרדפות=
* טייל (2)
* מדריך (1)
* מורה דרך (1)
* תר (2)
=תרגום=
*#
*#
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:תיירות
קטגוריה:אוטו אנטונימים
מה יום מיומים
מָה יוֹם מִיּוֹמַיִם
[אפשרי גם: מִיָּמִים או מִיּוֹמִים]

# שאלה. תמיהה למראה דבר חריג: מה הסיבה לשינוי. מה שונה היום מכל הימים. 
#:* . 
#:* וואו ! הבית מסודר היום. מה יום מיומיים?
=גיזרון=
* בלשון חז"ל מה [ שונה זה ה] יום מ[כל ה]יומים- הרבים. 
לעיתים השאלה על היום עצמו במה הוא שונה, ולעיתים על דבר מסויים שנעשה כעת. 
*הקריאה המקובלת היא יוֹמַיִם. אמנם השימוש בריבוי זוגי בביטוי זה פחות מובן, ויש שמציעים מה יום מיוֹמִים כריבוי רגיל למילה יום אף שבעברית הריבוי (הלא זוגי) הוא יָמִים (בארמית למשל יוֹמִין או יוֹמֵי) יש ששינו לכתוב מָה יוֹם מִיָּמִים.
=ראו גם=
* מה נשתנה
* יומיומי
=הערות שוליים=
קטגוריה: ביטויים
=גיזרון=
* בלשון חז"ל מה [ שונה זה ה] יום מ[כל ה]יומים- הרבים. 
לעיתים השאלה על היום עצמו במה הוא שונה, ולעיתים על דבר מסויים שנעשה כעת. 
*הקריאה המקובלת היא יוֹמַיִם. אמנם השימוש בריבוי זוגי בביטוי זה פחות מובן, ויש שמציעים מה יום מיוֹמִים כריבוי רגיל למילה יום אף שבעברית הריבוי (הלא זוגי) הוא יָמִים (בארמית למשל יוֹמִין או יוֹמֵי) יש ששינו לכתוב מָה יוֹם מִיָּמִים.
=ראו גם=
* מה נשתנה
* יומיומי
=הערות שוליים=
קטגוריה: ביטויים
קול קורא במדבר
[כְּ]קוֹל קוֹרֵא בַּמִּדְבָּר
# מדבר לריק. מבקש ולא נענה. מציע ואין מי שמצטרף לדעתו.
=גיזרון=
* על פי דברי הנביא בשימוש הפיסוק והמשמעות. יש גם שמבינים את הביטוי כקרא הצילו לעזרה
** אין קשר לעוף קורא (קורא מדברי).
=ביטויים קרובים=
*דבר אל הקיר
*דבר אל העצים ואל האבנים
*נפל על אזנים ערלות
*צעק חי וקיים
*צוח ככרוכיא
*בגרון ניחר
=ראו גם=
* קול
*קָרָא
*קול קורא
=גיזרון=
* על פי דברי הנביא בשימוש הפיסוק והמשמעות. יש גם שמבינים את הביטוי כקרא הצילו לעזרה
** אין קשר לעוף קורא (קורא מדברי).
=ביטויים קרובים=
*דבר אל הקיר
*דבר אל העצים ואל האבנים
*נפל על אזנים ערלות
*צעק חי וקיים
*צוח ככרוכיא
*בגרון ניחר
=ראו גם=
* קול
*קָרָא
*קול קורא
קדד
קֶדֶד
# צמח מן הקִטניות הנחשב הגדול שבפרפרניים, צומח בישראל, רוב מיניו קוצניים ומיעוטם משמשים לתועלת האדם
#:* מין של הקדד מוכר ברפואה הסינית המסורתית כבעל תכונות רפואיות מועילות
=גיזרון=
* בגרסת ה'ערוך' (חולין) מופיעה תיבת קדד היחידאית ומשמעותה קרובה אל הפועל חדד בהוראת הפועל המשנאי: השחיז.כנראה והשם ניתן לצמח משום חלקי הצמח המושחזים כקוצים.
=צירופים=
* צַמְרִיר הַקֶּדֶד (מין פרפר)
=ראו גם=
* קדר (ב')
* חדד
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:צומח
=גיזרון=
* בגרסת ה'ערוך' (חולין) מופיעה תיבת קדד היחידאית ומשמעותה קרובה אל הפועל חדד בהוראת הפועל המשנאי: השחיז.כנראה והשם ניתן לצמח משום חלקי הצמח המושחזים כקוצים.
=צירופים=
* צַמְרִיר הַקֶּדֶד (מין פרפר)
=ראו גם=
* קדר (ב')
* חדד
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:צומח
הגע עצמך
הַגַּע [בְּ]עַצְמְךָ
# הקדמה לטיעון סותר בויכוח, בדוק את עמדתך בעצמך ותמצא שהיא נפרכת.
#:* ותמה אני האיך פשטה הוראה להתיר בכענין זה אפי' הסכימו כל הקהל בהיתר זה מעצמו נאסר ועוד נוסף עליו איסור ההסכמה והחרם והאיך נחזור ונתיר הגע עצמך סלק החרם כמי שאינו האיך הסכימו הרבים להתיר האיסור כל מי שמסכים להתיר זה כמסכים לעשות עבירה אחת בכינופיא
=גיזרון=
בלשון חז"ל נהוג הַגַּע עַצְמָךְ. גם הַגֵּעַ. <br>
צירוף הַ[נְ]גֵע (הפועל בביטוי רק בצורת ציווי) [ב]עצמך.
=ביטויים קרובים=
* ממה נפשך
=ראו גם=
*מיניה וביה
*אידך זיל גמור
*צא וראה
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=גיזרון=
בלשון חז"ל נהוג הַגַּע עַצְמָךְ. גם הַגֵּעַ. <br>
צירוף הַ[נְ]גֵע (הפועל בביטוי רק בצורת ציווי) [ב]עצמך.
=ביטויים קרובים=
* ממה נפשך
=ראו גם=
*מיניה וביה
*אידך זיל גמור
*צא וראה
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
ממה נפשך
[מִ]מָה נַפְשָׁךְ
# טיעון מחץ: בכל מקרה הדבר קיים או לא קיים
#:* "דבשאר יו"ט מותר בשני מכח ממה נפשך אם יום ראשון הוא קודש השני הוא חול ואם השני קודש הראשון היה חול" (משנה ברורה סימן ת"ר סעיף א') 
#:* "אבל מה שנשאר מבפנים מותר בשחיטת עצמו בממה נפשך אי כילוד דמיא פשיטא דמותר ואי לאו כילוד ניתר בשחיטת אמו" (ש"ך יו"ד סימן יד)
=מקור=
מילולית מה נפשך-רצונך לומר /לטעון - כך או כך?
וכבר בלשון חז"ל הפך לשם לסוג הטיעון דבריו נסתרים מ"מה נפשך" ומ"ם השימוש הפכה לחלק מהביטוי.
=ביטויים קרובים=
*מיניה וביה
*הגע עצמך
*מגו
=מידע נוסף=
דוגמה לאי שימוש בביטוי לצורך הטיעון שבוחר לא להשתמש במילים ארמיות על פי רוב.
=הערות שוליים=
קטגוריה:ביטויים

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=מקור=
מילולית מה נפשך-רצונך לומר /לטעון - כך או כך?
וכבר בלשון חז"ל הפך לשם לסוג הטיעון דבריו נסתרים מ"מה נפשך" ומ"ם השימוש הפכה לחלק מהביטוי.
=ביטויים קרובים=
*מיניה וביה
*הגע עצמך
*מגו
=מידע נוסף=
דוגמה לאי שימוש בביטוי לצורך הטיעון שבוחר לא להשתמש במילים ארמיות על פי רוב.
=הערות שוליים=
קטגוריה:ביטויים

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
סוף פסוק
סוֹף פָּסוּק
# אחד מטעמי המקרא המופיע במילה האחרונה בפסוק, כדי לתוחמו.
# סימן בצורת נקודה או נקודתיים הבא לאחר המילה האחרונה בפסוק, כדי לתוחמו.
# קביעה חלוטה וסופית, שלא יתקבל או יישמע כל טיעון נוסף בנידון.
#:* אתה לא יכול לרדת היום לשחק למטה, סוף פסוק!
=מילים נרדפות=
*נקודה (3)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טעמי המקרא
קטגוריה:סימני פיסוק
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=מילים נרדפות=
*נקודה (3)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טעמי המקרא
קטגוריה:סימני פיסוק
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
לרב
לָרֹב
# מה שנכון בכמעט כל המקרים
=מילים נרדפות=
* על פי רב (עפ"ר)
* בדרך כלל (בד"כ)
=ראו גם=
*רבו ככלו

קטגוריה:תואר־הפועל
לָרֹב
# מה שנכון בכמעט כל המקרים
=מילים נרדפות=
* על פי רב (עפ"ר)
* בדרך כלל (בד"כ)
=ראו גם=
*רבו ככלו

קטגוריה:תואר־הפועל
רבו ככלו
רֹב כְּכֹל [רֻבּוֹ כְּכֻלּוֹ]
# רוב מוחלט. רוב מכריע. שיש להתייחס אליו כאל הכל. -<small> שאינו רוב מצומצם כ51 אחוז, אלא מתקרב ל100 אחוז. </small>
#:* בגוף האדם שוכנים מליוני חיידקים, רובם ככולם אינם מזיקים.
#:* רוב ככל האזרחים הינם שומרי חוק
=מקור=
מונח ב שאם נעשה רובו של דבר נחשב כנעשה כולו ודי בזה.
=קישורים חיצוניים=
=
רֹב כְּכֹל [רֻבּוֹ כְּכֻלּוֹ]
# רוב מוחלט. רוב מכריע. שיש להתייחס אליו כאל הכל. -<small> שאינו רוב מצומצם כ51 אחוז, אלא מתקרב ל100 אחוז. </small>
#:* בגוף האדם שוכנים מליוני חיידקים, רובם ככולם אינם מזיקים.
#:* רוב ככל האזרחים הינם שומרי חוק
=מקור=
מונח ב שאם נעשה רובו של דבר נחשב כנעשה כולו ודי בזה.
עמד על דעתו
עָמַד עַל דַּעַת־ {{משני|א}}
# נשאר בעמדתו. לא חזר בו
#:* "פירוש שדעתם מתחלה היה על ג' דינרין אלא שכל אחד נתכוין בנדרו שלא יעמוד על דעתו דוקא ומשום הכי לא חייל נדרם דבעינן פיו ולבו שוין" (טז יורה דיעה רלב ב)
#:*"יש שני מיני סרבנות, האחת לעמוד על דעת עצמו שלא להתבטל מפני זולתו שהוא יפה במדה הראויה כשהזולת או הרבים זולתו רוצים להעביר את שורת היושר והצדק וכיו"ב. ובכלל ראוי שיהיה האדם נשען גם על דעת עצמו" ( עין איה על בבלי ברכות דף לד) 
#:*וְאַף אִם עוֹד טֶרֶם אֵדַע נְכוֹנָה מַה-יִּהְיֶה דְבַר הָאֲסֵפָה בָּאַחֲרוֹנָה, בְּכָל זֹאת אֶעֱמֹד עַל דַּעְתִּי כַּחַלָּמִישׁ וּמִמֶּנָּה לֹא... (ח"נ ביאליק)
=נגזרות=
*עמד על (קיצור) <!--- אני עומד על כך שתעשה זאת היום. מתלבט א. האם אכן קיצור או שזהושורשו של הביטוי דנן. שאלה של הגדרה אם נקבע לפי סדר כרונולוגי של השימוש.. ב. אם מתאים לקרוא לזה נגזרת או רק לציין בתבנית אין לבלבל עם שהיא לא מתאימה ככ כיון שזו משמעות קרובה יש בזה דווקא משום בלבול--->
=ניגודים=
*התחרט
*ויתר
*חזר בו
=ראו גם=
*נתקררה דעתו
*העביר על מידותיו
עָמַד עַל  דַּעַת־ {{משני|ב}}
# <small> דעת עצמו </small>: נעשה בר דעת. עפ"ר שהתבגר. 
#:* <small></small>:שֶׁהָיָה זֶה מִיָּד כַּאֲשֶׁר גָּדַל וְעָמַד עַל דַּעֲתּוֹ (פי' הרמב"ן )
#:* "מנהגי מיום עומדי על דעתי מבלי לאכול ירקות חי מסלאטין וכדומה על סמך בדיקת הנ"ל (כרתי יו"ד סי' פ"ד)
#:* "..הוא רוח רעה השורה על האדם ששותה יין מגיתו ומפני זה לא אמר כלום שמשועמם הוא, ואינו עומד על דעתו..." (תוספות רי"ד גיטין פרק ז)
=ראו גם=
* התבגר
* התייצב
* התבונן
עָמַד עַל [סוֹף] דַּעַת־ {{משני|ג}}
# <small>דעת זולתו: </small>: הבין את סברתו
#:* ולא יכלו חבריו לעמוד על סוף דעתו
#:* אין אדם עומד על סוף דעתו של רבו עד ארבעים שנה
#:*"והב"ח האריך בדברים אלו שלא לצורך ומתוך כך לא עמדתי על דעתו בכמה דברים שיצאו מתחת ידו" (ש"ך יורה דיעה סימן נד)
=ביטויים קרובים=
*ירד לסוף דעתו

קטגוריה:ביטויים
=נגזרות=
*עמד על (קיצור) <!--- אני עומד על כך שתעשה זאת היום. מתלבט א. האם אכן קיצור או שזהושורשו של הביטוי דנן. שאלה של הגדרה אם נקבע לפי סדר כרונולוגי של השימוש.. ב. אם מתאים לקרוא לזה נגזרת או רק לציין בתבנית אין לבלבל עם שהיא לא מתאימה ככ כיון שזו משמעות קרובה יש בזה דווקא משום בלבול--->
=ניגודים=
*התחרט
*ויתר
*חזר בו
=ראו גם=
*נתקררה דעתו
*העביר על מידותיו
עָמַד עַל  דַּעַת־ {{משני|ב}}
# <small> דעת עצמו </small>: נעשה בר דעת. עפ"ר שהתבגר. 
#:* <small></small>:שֶׁהָיָה זֶה מִיָּד כַּאֲשֶׁר גָּדַל וְעָמַד עַל דַּעֲתּוֹ (פי' הרמב"ן )
#:* "מנהגי מיום עומדי על דעתי מבלי לאכול ירקות חי מסלאטין וכדומה על סמך בדיקת הנ"ל (כרתי יו"ד סי' פ"ד)
#:* "..הוא רוח רעה השורה על האדם ששותה יין מגיתו ומפני זה לא אמר כלום שמשועמם הוא, ואינו עומד על דעתו..." (תוספות רי"ד גיטין פרק ז)
=ראו גם=
* התבגר
* התייצב
* התבונן
עָמַד עַל [סוֹף] דַּעַת־ {{משני|ג}}
# <small>דעת זולתו: </small>: הבין את סברתו
#:* ולא יכלו חבריו לעמוד על סוף דעתו
#:* אין אדם עומד על סוף דעתו של רבו עד ארבעים שנה
#:*"והב"ח האריך בדברים אלו שלא לצורך ומתוך כך לא עמדתי על דעתו בכמה דברים שיצאו מתחת ידו" (ש"ך יורה דיעה סימן נד)
=ביטויים קרובים=
*ירד לסוף דעתו

קטגוריה:ביטויים
צא וראה
צֵא וּרְאֵה
# התבונן, תן דעתך ובחן לעומק.
=מקור=
*בלשון חז"ל. במשנה אבות לעיל גם בתשובתו "רואה אני וכו' אמנם משמעות זו גם בפועל ראה לבדו. 
*יש והצירוף אינו אלא משמעות מילולית: לצאת חוצה כדי לראות, אך כביטוי הפעלים לצאת ולראות משמשים כמטאפורה.
=פרשנים מפרשים=
תויו"ט: עניינו צְאוּ ושוטטו. גם בארמית הביטוי נָפַק דָּק וְאַשְׁכָּח-מצא (ראו שכיח). היציאה מסמלת פנאי להתבונן. 
* במשנה אבות לעיל יש שגרסו ברישא בֹּאוּ וּרְאוּ, כי לדרך טובה יש לבוא. ובסיפא צאו, מדרך רעה.
=ראו גם=
* בֹּא וּרְאֵה
* הגע עצמך

קטגוריה:ביטויים
צֵא וּרְאֵה
# התבונן, תן דעתך ובחן לעומק.
=מקור=
*בלשון חז"ל. במשנה אבות לעיל גם בתשובתו "רואה אני וכו' אמנם משמעות זו גם בפועל ראה לבדו. 
*יש והצירוף אינו אלא משמעות מילולית: לצאת חוצה כדי לראות, אך כביטוי הפעלים לצאת ולראות משמשים כמטאפורה.
=פרשנים מפרשים=
תויו"ט: עניינו צְאוּ ושוטטו. גם בארמית הביטוי נָפַק דָּק וְאַשְׁכָּח-מצא (ראו שכיח). היציאה מסמלת פנאי להתבונן. 
* במשנה אבות לעיל יש שגרסו ברישא בֹּאוּ וּרְאוּ, כי לדרך טובה יש לבוא. ובסיפא צאו, מדרך רעה.
=ראו גם=
* בֹּא וּרְאֵה
* הגע עצמך

קטגוריה:ביטויים
טפו
טְפוּ
# ביטוי שאט נפש
#:* טְפוּ עָלֶיךָ
=גיזרון=
צליל יריקה. ראו גם טיף, הטיף.
=צירופים=
טפו טפו טפו (טט"ט)
=גיזרון=
צליל יריקה. ראו גם טיף, הטיף.
=צירופים=
טפו טפו טפו (טט"ט)
גלה את אמריקה
גִּלָּה אֶת אֲמֶרִיקָה
# בא בבשורה ידועה שהתפשטה זה מכבר.
#:* –השמעתם שמתכננים כביש חדש בעיר? –גילית את אמריקה.
=מקור=
*לשון אירונית. בעקבות גילוי יבשת אמריקה ע"י כריסטופר קולומבוס, שהייתה אז בשורה מהפכנית, ונפוצה במהרה.
=ביטויים קרובים=
* המציא את הגלגל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=מקור=
*לשון אירונית. בעקבות גילוי יבשת אמריקה ע"י כריסטופר קולומבוס, שהייתה אז בשורה מהפכנית, ונפוצה במהרה.
=ביטויים קרובים=
* המציא את הגלגל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
לקוי
לָקוּי
# שיש בו חיסרון שאינו בטיב הראוי לו
#:* סימני סריס שערו לקוי ובשרו מחליק
=גיזרון=
פעול מן לָקָה.
לִקּוּי
# חיסרון 
#:* המפקח בחן את הליקויים במערכת
=גיזרון=
מן שורש ל.ק.ה. בלשון חז"ל מכה (שורש נ.כ.ה חילוף נ-ל) גם חבטה וגם פגם החיסרון.
=צירופים=
*ליקוי למידה
*ליקוי לבנה, (גם ליקוי ירח)
*ליקוי חמה
*ליקוי מאורות
=ראו גם=
*מִלְקֶה
=גיזרון=
פעול מן לָקָה.
לִקּוּי
# חיסרון 
#:* המפקח בחן את הליקויים במערכת
=גיזרון=
מן שורש ל.ק.ה. בלשון חז"ל מכה (שורש נ.כ.ה חילוף נ-ל) גם חבטה וגם פגם החיסרון.
=צירופים=
*ליקוי למידה
*ליקוי לבנה, (גם ליקוי ירח)
*ליקוי חמה
*ליקוי מאורות
מכרז
מִכְרָז
# שיטת מכירה לכל המרבה במחיר, או כששומת הדבר אינה ידועה, או כרצון למכור בהקדם.
# פרסום הצעה לביצוע עבודה או נתינת שירות לאפשר התמודדות שווה ותחרות הוגנת.
#:* מנהל ציבורי תקין לקיים מכרז לפני סגירת חוזה למנוע חשד לניגוד אינטרסים או מרמה. אם לא התקיימו מכרזים השנה זה בעייתי.
=גיזרון=
מן לשון חז"ל בפועל הכריז במובן זה¹. השורש כ.ר.ז. מארמית ענינו פרסום
=ביטויים קרובים=
מכירה פומבית
=גיזרון=
מן לשון חז"ל בפועל הכריז במובן זה¹. השורש כ.ר.ז. מארמית ענינו פרסום
=ביטויים קרובים=
מכירה פומבית
מק"ח
מק"ח
מס קניה חובה
קטגוריה:ראשי תיבות
מק"ח
מס קניה חובה
קטגוריה:ראשי תיבות
פקט
פֶּקֶט{{הערת שוליים|ניקוד משוער}}
# פסולת מגרעיני הזית המעורבת בשמן
#:* .
=גיזרון=
מופיע רק בצורה שנראית כצורת רבים . 
כנראה ראו פקטין
=מובאות נוספות=
*
*"והוא מן באשכול הממולא עסיס מזוקק פקט וקמח להעדיף להנדף להבהיק כאור שמן ערב" המובחר (תשובות רש"י מהדורת הגמ"מ כשר)
פַּקֶט [פַּאקֶט]
חבילה, מארז.
=ראו גם=
*חפיסה
=גיזרון=
מופיע רק בצורה שנראית כצורת רבים . 
כנראה ראו פקטין
=מובאות נוספות=
*
*"והוא מן באשכול הממולא עסיס מזוקק פקט וקמח להעדיף להנדף להבהיק כאור שמן ערב" המובחר (תשובות רש"י מהדורת הגמ"מ כשר)
פַּקֶט [פַּאקֶט]
חבילה, מארז.
יינן
יֵינָן
# מי שעובד בתעשיית היין ביקב; העוסק בהכנת יין.
=נגזרות=
*יֵינָנוּת
=ראו גם=
*יוגב
*כורם
*בציר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יין
קטגוריה:בעלי מקצוע
יֵינָן
# מי שעובד בתעשיית היין ביקב; העוסק בהכנת יין.
=נגזרות=
*יֵינָנוּת
=ראו גם=
*יוגב
*כורם
*בציר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יין
קטגוריה:בעלי מקצוע
בלוטה
בַּלּוּטָה
# קבוצת תאים בגוף החי האחראי על יצור הפרשת חומר כלשהו הנדרש במשק הגוף
# גוש דבר מה מוצק
#:* הוא קיבל מכה תראה איזו בלוטה יש לו במצח
=גיזרון=
# glande, צורת נקבה מן gland – בלוט
# צורה חלופית של בליטה
=ראו גם=
בלוט
בליטה
בַּלוֹטָה או בָּלוֹטָה
שם צמח ממשפחת השפתניים
=גיזרון=
ארכאי כשם הצמח בלועזית: .Ballota L. עד לחודש לו השם גלונית.
בַּלּוּטָה
# קבוצת תאים בגוף החי האחראי על יצור הפרשת חומר כלשהו הנדרש במשק הגוף
# גוש דבר מה מוצק
#:* הוא קיבל מכה תראה איזו בלוטה יש לו במצח
=גיזרון=
# glande, צורת נקבה מן gland – בלוט
# צורה חלופית של בליטה
=ראו גם=
בלוט
בליטה
בַּלוֹטָה או בָּלוֹטָה
שם צמח ממשפחת השפתניים
=גיזרון=
ארכאי כשם הצמח בלועזית: .Ballota L. עד לחודש לו השם גלונית.
היניק
הֵינִיק או הֵנִיק{{הערת שוליים|ראו גיזרון}}
# השקה ילד המוצץ בשפתיו חלב אם.
#:* תאומים, אין כופין אותה להניק את שניהם אלא מניקה אחד והבעל ישכור מינקת לשני (שולחן ערוך אבן העזר סימן פ')
=גיזרון=
* השורש י־נ־ק. במקרא ניטה בדרך פ"י/ו בכל נטיותיו, אך נהוג להטותו בבניין הפעיל גם לפי דרך ע"ו/י בהחלטות האקדמיה ללשון עברית זה נחשב תקין.
=נגזרות=
*מֵינֶקֶת או מֵנֶקֶת 
*הנקה
הֵינִיק או הֵנִיק{{הערת שוליים|ראו גיזרון}}
# השקה ילד המוצץ בשפתיו חלב אם.
#:* תאומים, אין כופין אותה להניק את שניהם אלא מניקה אחד והבעל ישכור מינקת לשני (שולחן ערוך אבן העזר סימן פ')
=גיזרון=
* השורש י־נ־ק. במקרא ניטה בדרך פ"י/ו בכל נטיותיו, אך נהוג להטותו בבניין הפעיל גם לפי דרך ע"ו/י בהחלטות האקדמיה ללשון עברית זה נחשב תקין.
=נגזרות=
*מֵינֶקֶת או מֵנֶקֶת 
*הנקה
קודיפיקטור
קודיפיקטור (קודיפיקטורים) הוא שם תואר למשפטן העורך חוקים ומחבר תקנות וצווים.

דוגמאות לקודיפיקטורים הם הרמב"ם וארמין פודור.קודיפיקטור (קודיפיקטורים) הוא שם תואר למשפטן העורך חוקים ומחבר תקנות וצווים.

דוגמאות לקודיפיקטורים הם הרמב"ם וארמין פודור.
הניח את כל הביצים בסל אחד
הֵנִיחַ כָּל הַבֵּיצִים בְּסַל אֶחָד
# הפסיד כתוצאה מאסטרטגיה שגויה שענינה השארת כל הנכסים במקום אחד
=מקור=
* תרגום שאִילה מאנגלית של הביטוי: ('put all one's eggs in one basket') הלקוח מתחום ההשקעות והפיננסים ומתיחס לסיכון הצפוי למשקיע את כל כספו בקרן אחת.
=ביטויים קרובים=
* קרח מכאן ומכאן
* שם כספו על קרן הצבי

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:בנקאות
קטגוריה:סלנג
=מקור=
* תרגום שאִילה מאנגלית של הביטוי: ('put all one's eggs in one basket') הלקוח מתחום ההשקעות והפיננסים ומתיחס לסיכון הצפוי למשקיע את כל כספו בקרן אחת.
=ביטויים קרובים=
* קרח מכאן ומכאן
* שם כספו על קרן הצבי

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:בנקאות
קטגוריה:סלנג
מלקחים
מֶלְקַחַיִם
# כלי תפיסה, עפ"ר מברזל. בד"כ משמש לאחיזת דברים חמים שקשה להחזיקם ביד חשופה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:זוגי
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:כלי מטבח
מֶלְקַחַיִם
# כלי תפיסה, עפ"ר מברזל. בד"כ משמש לאחיזת דברים חמים שקשה להחזיקם ביד חשופה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:זוגי
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:כלי מטבח
קלסיפיקציה
קלסיפיקציה הינה שם עצם בנקבה אשר מקורה בשפה הלטינית (classis), שפירושה - קטלוג, מיון, סווג, חלקת דברים לפי מחלקותיהם וקבוצותיהם: קלסיפיקציה של צמחים, של בעלי חיים וכדומה.קלסיפיקציה הינה שם עצם בנקבה אשר מקורה בשפה הלטינית (classis), שפירושה - קטלוג, מיון, סווג, חלקת דברים לפי מחלקותיהם וקבוצותיהם: קלסיפיקציה של צמחים, של בעלי חיים וכדומה.
קרע
קָרַע
# גזר על־ידי כך שמתח, עפ"ר בידיו, אך לעתים בשניו.
# הצחיק
#:* אין, הבדיחה הזו קורעת!
=נגזרות=
* קרוע
* קריעה
=ניגודים=
* איחה
* הדביק
* חיבר
* תפר
קֶרַע
# חלק שנפרד מהשלם במשיכה.
=מילים נרדפות=
* גזר
* חתיכה
=נגזרות=
* קרוע
* קריעה
=ניגודים=
* איחה
* הדביק
* חיבר
* תפר
קֶרַע
# חלק שנפרד מהשלם במשיכה.
=מילים נרדפות=
* גזר
* חתיכה
יאיר
יָאִיר
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
*צורת עתיד הפועל האיר; שמות המובססים על פועל בעתיד נפוצים ב.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
*צורת עתיד הפועל האיר; שמות המובססים על פועל בעתיד נפוצים ב.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
כשלסבתא יהיו גלגלים
כשמשהו חסר סיכוי יקרהכשמשהו חסר סיכוי יקרה
מוזה
מוזה
# השראה, מצב רוח מתאים. 
#:* הצייר חיכה שבוע למוזה שתגיע
#:* רוצה לבוא לטיול - לא, אין לי מוזה לזה בכלל
=גיזרון=
במיתולוגיה היונית אלילה - וליתר דיוק תשע אלילות - האחראית על רוח היצירה האמנותית.
=צירופים=
*כשהתותחים רועמים המוזות שותקות
=ראו גם=
*דודא ב
*חשק
*מוזיאון
*מוזיקה
=גיזרון=
במיתולוגיה היונית אלילה - וליתר דיוק תשע אלילות - האחראית על רוח היצירה האמנותית.
=צירופים=
*כשהתותחים רועמים המוזות שותקות
=ראו גם=
*דודא ב
*חשק
*מוזיאון
*מוזיקה
פריחה
פְּרִיחָה
# תופעה שבה נפתחים הפרחים.
# נגע עורי בדמות נקודות אדומות.
=גיזרון=
*שם פעולה מן פרח המקראי
=מילים נרדפות=
*הנצה (1)
*לבלוב (1)
=ניגודים=
*קמילה (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:תסמיני מחלות
פְּרִיחָה
# תופעה שבה נפתחים הפרחים.
# נגע עורי בדמות נקודות אדומות.
=גיזרון=
*שם פעולה מן פרח המקראי
=מילים נרדפות=
*הנצה (1)
*לבלוב (1)
=ניגודים=
*קמילה (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:תסמיני מחלות
כל כך
כָּל כָּךְ
# כל מה שנאמר לפני-כן.
# מאוד ,באופן מוגבר
=מקור=
*מבחינה צורנית (מורפונומית) מופיע הצירוף לראשונה בלשון חז"ל שם מופיע הביטוי: 'כל כך' כחלק משאלה. בשונה מהוראתו ברובד עברית חדשה אין בו שמוש אדוורבלי מגביר ומטרתו להדגיש (תעצים) את הנאמר לפני-כן, רק בספרות המדרשים המאוחרים הצירוף מתחיל לשמש כמגביר הקרוב להוראת: 'מאוד', כמתפרש ברובד עברית חדשה.
=ביטויים קרובים=
* ככה
* כה
* כך

=
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
*מבחינה צורנית (מורפונומית) מופיע הצירוף לראשונה בלשון חז"ל שם מופיע הביטוי: 'כל כך' כחלק משאלה. בשונה מהוראתו ברובד עברית חדשה אין בו שמוש אדוורבלי מגביר ומטרתו להדגיש (תעצים) את הנאמר לפני-כן, רק בספרות המדרשים המאוחרים הצירוף מתחיל לשמש כמגביר הקרוב להוראת: 'מאוד', כמתפרש ברובד עברית חדשה.
=ביטויים קרובים=
* ככה
* כה
* כך

=
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
ארבת עין
אֲרֻבַּת הָעַיִן
# השקע בגלגולת בו מונחת העין, בין המצח לאף.
=מקור=
* ארובה היא שבכה המופנית לחלל דרך פתח או חלון ומיועדת להוצאת העשן, במקרא המילה מופיעה כמילה נרדפת מליצית לעין: לפיכך הדימוי ארובת העין (ממנה זולגות הדמעות) נוצר כדימוי לענן שבהפתח ארובות השמיים מרעיף הוא גשם כמעשה שבכה (ארובה) המרעיפה עשן לחלל
=תרגום=
קטגוריה:אנטומיה
=מקור=
* ארובה היא שבכה המופנית לחלל דרך פתח או חלון ומיועדת להוצאת העשן, במקרא המילה מופיעה כמילה נרדפת מליצית לעין: לפיכך הדימוי ארובת העין (ממנה זולגות הדמעות) נוצר כדימוי לענן שבהפתח ארובות השמיים מרעיף הוא גשם כמעשה שבכה (ארובה) המרעיפה עשן לחלל
=תרגום=
קטגוריה:אנטומיה
דימונה
דִּימוֹנָה
# עיר בצפון הנגב.
=גיזרון=
* שם העיר הקדומה: דיבון שובשה במקרא ל-) בתוספת סופית-ה' נקראה מחדש בשם: מיסוד שמה של העיר המואבית דיבון שבימי יהושוע נכבשה ועברה לחזקת שבט ראובן ככתוב: ומאוחר יותר שבה לממשלת מואב - וגם: 
:נראה שתיבת דיבון (דימון) שהפכה לדימונה שובשה בשל רצון מחבר ספר יהושוע בזהוי תיבת דיבון המקורית עם תיבה המתקשרת עם דם שתשרת את הכתוב בפסוק - הדִבוֹני היה שמו של מלך מואב.
=פרשנים מפרשים=
*והליצנים היו קוראים לעיר דמיונה או דמעונה.<ref></ref><ref></ref>
=ראו גם=
* באר שבע
* מואב
=סימוכין=====דִּימוֹנָה
# עיר בצפון הנגב.
=גיזרון=
* שם העיר הקדומה: דיבון שובשה במקרא ל-) בתוספת סופית-ה' נקראה מחדש בשם: מיסוד שמה של העיר המואבית דיבון שבימי יהושוע נכבשה ועברה לחזקת שבט ראובן ככתוב: ומאוחר יותר שבה לממשלת מואב - וגם: 
:נראה שתיבת דיבון (דימון) שהפכה לדימונה שובשה בשל רצון מחבר ספר יהושוע בזהוי תיבת דיבון המקורית עם תיבה המתקשרת עם דם שתשרת את הכתוב בפסוק - הדִבוֹני היה שמו של מלך מואב.
=פרשנים מפרשים=
*והליצנים היו קוראים לעיר דמיונה או דמעונה.<ref></ref><ref></ref>
=ראו גם=
* באר שבע
* מואב
אספהאן
אֶסְפָהָאן
# העיר השלישית בגודלה נמצאת במרכזה של איראן, לקראת סוף ימה"ב נחשבה לעיר בירת הפרסים.
=גיזרון=
* שמה של העיר נגזר מפרסית-קדומה נכתב בכתב יתדות (𐎿𐎱𐎠𐎭) ונהגה: ס-פֹ-ד-א בהוראת - צבא, הדיעה הרווחת שמכאן נגזרה בפרסית-תיכונה ספא (spāh 𐭮𐭯𐭠𐭧) בהוראת צבא ותיבת ספַּאי (spahi سپاهی) בהוראת חייל. שם העיר מופיע ביוונית בספר הגיאוגרפיה של תלמי ונהגה: אַספַּדַנַא (Ἀσπαδανα) בהוראת: מקום התכנסות הצבא.תיבת ספַּהֲאן (Spahān) מופיעה ברובד פרסית-תיכונה וכתובה על גבי חותמות וכתובות שמתוארכות לימי הכוהן הפרסי-זורואסתרי קרטיר מן המאה השלישית לסה"נ. 
* לשונה של הפרסית-החדשה בניגוד לרובד פרסית תיכונה טרם הכיבוש הערבי-והשפעתו על השפה לא סבלה צבירי עיצורים ראשוניים כגון: סְפֶּ- (sp) ולכן נוספה התחילית הנהגיית: אֶ (e) קרי: אֶ-ספאן.
* כינוייה העתיקים של העיר הם: יהֻדה (Judea), פַארק (Park), גיא (Gey), ג'י (Jey)
=ראו גם=
* צב
* צבא
* צבאי
* ([https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%90%8E%A0%F0%90%8E%BF%F0%90%8E%B1#Old_Persian 𐎠𐎿𐎱])
=הערות שוליים=
קטגוריה:ערים
=גיזרון=
* שמה של העיר נגזר מפרסית-קדומה נכתב בכתב יתדות (𐎿𐎱𐎠𐎭) ונהגה: ס-פֹ-ד-א בהוראת - צבא, הדיעה הרווחת שמכאן נגזרה בפרסית-תיכונה ספא (spāh 𐭮𐭯𐭠𐭧) בהוראת צבא ותיבת ספַּאי (spahi سپاهی) בהוראת חייל. שם העיר מופיע ביוונית בספר הגיאוגרפיה של תלמי ונהגה: אַספַּדַנַא (Ἀσπαδανα) בהוראת: מקום התכנסות הצבא.תיבת ספַּהֲאן (Spahān) מופיעה ברובד פרסית-תיכונה וכתובה על גבי חותמות וכתובות שמתוארכות לימי הכוהן הפרסי-זורואסתרי קרטיר מן המאה השלישית לסה"נ. 
* לשונה של הפרסית-החדשה בניגוד לרובד פרסית תיכונה טרם הכיבוש הערבי-והשפעתו על השפה לא סבלה צבירי עיצורים ראשוניים כגון: סְפֶּ- (sp) ולכן נוספה התחילית הנהגיית: אֶ (e) קרי: אֶ-ספאן.
* כינוייה העתיקים של העיר הם: יהֻדה (Judea), פַארק (Park), גיא (Gey), ג'י (Jey)
=ראו גם=
* צב
* צבא
* צבאי
* ([https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%90%8E%A0%F0%90%8E%BF%F0%90%8E%B1#Old_Persian 𐎠𐎿𐎱])
=הערות שוליים=
קטגוריה:ערים
שיראז
שִׁירָאז
# העיר החמישית בגודלה באיראן, שימשה בעבר כעיר בירה. כיום נחשבת עיר מסחר מרכזית באיראן
# זן של יין שפותח בימי קדם בעיר שיראז , קרוי גם יין-סירא
# שם פרטי עברי, מופיע גם כשם משפחה
=גיזרון=
* (:1)מהקדומות בערי פרס, בשפה הקדומה עילמית נהגה שמה: תִירָשִׁישׁ tiračis (השוו: תירוש). בפרסית-חדשה תיבת: שׁירַא (شیره) משמשת בהוראת עסיס,מיץ,שיקוי,יין-צעיר תיבה זו נגזרה מלשון פרסית תיכונה: שיראג (šīrag). יש המשווים לערבית בהגיית סיראג' (شيرج) בהוראת: שמן שומשום
:שם העיר שיראז מורכב מהלחם שחלקו הסופי אינו נהיר, בעוד חלקו התחילי שהגייתו: שיר شیر משמש בהוראת חלב ומקביל לתיבת: שירזאד (شیرزاد) בהוראת: סם משמין המשפיע על תפוקת החלב. השם מתועד גם בסורית-קלאסית בהגיית שׁירזִיד (ܫܝܪܙܝܕ) ומופיע בעברית גם בכתיב חסר: שירז
* (:2) במרבית המדינות בעולם המערבי נקרא הזן בשם "סירה", אך במקומות כמו אוסטרליה, קנדה ודרום אפריקה הוא קרוי "שיראז" למרות שכיום בלשנים נוטים לגזור "סירה" כקשור לשורש הקלטי פרוטו-קלטי (סרא serrā) מילולית סוג של מגל או מסור. כשהשם סירה מתייחס לשיטת קטיף או בציר.
=צירופים=
* יין שיראז
=נגזרות=
* יין סירה (פטיט סירה)
=ראו גם=
* תירוש (תרש)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ערים
קטגוריה:יין
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
* (:1)מהקדומות בערי פרס, בשפה הקדומה עילמית נהגה שמה: תִירָשִׁישׁ tiračis (השוו: תירוש). בפרסית-חדשה תיבת: שׁירַא (شیره) משמשת בהוראת עסיס,מיץ,שיקוי,יין-צעיר תיבה זו נגזרה מלשון פרסית תיכונה: שיראג (šīrag). יש המשווים לערבית בהגיית סיראג' (شيرج) בהוראת: שמן שומשום
:שם העיר שיראז מורכב מהלחם שחלקו הסופי אינו נהיר, בעוד חלקו התחילי שהגייתו: שיר شیر משמש בהוראת חלב ומקביל לתיבת: שירזאד (شیرزاد) בהוראת: סם משמין המשפיע על תפוקת החלב. השם מתועד גם בסורית-קלאסית בהגיית שׁירזִיד (ܫܝܪܙܝܕ) ומופיע בעברית גם בכתיב חסר: שירז
* (:2) במרבית המדינות בעולם המערבי נקרא הזן בשם "סירה", אך במקומות כמו אוסטרליה, קנדה ודרום אפריקה הוא קרוי "שיראז" למרות שכיום בלשנים נוטים לגזור "סירה" כקשור לשורש הקלטי פרוטו-קלטי (סרא serrā) מילולית סוג של מגל או מסור. כשהשם סירה מתייחס לשיטת קטיף או בציר.
=צירופים=
* יין שיראז
=נגזרות=
* יין סירה (פטיט סירה)
=ראו גם=
* תירוש (תרש)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ערים
קטגוריה:יין
קטגוריה:שמות
גמר (שורש)
השורש ג.מ.ר כולל את שלושת האותיות ג' מ' ר' והוא חלק מגזרת השלמים בלשון העברי.השורש ג.מ.ר כולל את שלושת האותיות ג' מ' ר' והוא חלק מגזרת השלמים בלשון העברי.
דוקרן
דּוֹקְרָן
# מוט שבקצותיו הושמו שני להבים כמזלג
# קנה מפוצל בראשו לתמיכת דָלִיות של גפנים
# סכין-קפיצית
=גזרון=
* שאול כהלחם מיונית-עתיקה בהגיית: דיוֹ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%B4%CF%8D%CE%BF δύο]) בהוראת שני,שתי + תיבת גֶרַנוֹס ([https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%B3%CE%AD%CF%81%CE%B1%CE%BD%CE%BF%CF%82#Ancient_Greek γέρᾰνος]) בהוראת מזלג-דו-שיני לפיכך דיו-גרנוס בהוראת מזלג בעל שני שיניים. בעברית של ימינו שובשה הגייתו והשתנתה משמעותו בשל הנטייה שיסודה בשגגה לשייכו לשורש העברי ד-ק-ר
=צירופים=
* דוקרן קרח
=מילים נרדפות=
* חזיינה
* קלשון
=הערות שוליים=
קטגוריה:יוונית
=גזרון=
* שאול כהלחם מיונית-עתיקה בהגיית: דיוֹ ([https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%B4%CF%8D%CE%BF δύο]) בהוראת שני,שתי + תיבת גֶרַנוֹס ([https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%B3%CE%AD%CF%81%CE%B1%CE%BD%CE%BF%CF%82#Ancient_Greek γέρᾰνος]) בהוראת מזלג-דו-שיני לפיכך דיו-גרנוס בהוראת מזלג בעל שני שיניים. בעברית של ימינו שובשה הגייתו והשתנתה משמעותו בשל הנטייה שיסודה בשגגה לשייכו לשורש העברי ד-ק-ר
=צירופים=
* דוקרן קרח
=מילים נרדפות=
* חזיינה
* קלשון
=הערות שוליים=
קטגוריה:יוונית
רבא
=גיזרון=
הצורה הארמית לרַב הא' נוספת בארמית לשם עצם לעיתים מחליפה ה' הידיעה.
=צירופים=
* סבא רבא, סבתא רבתא
* דודה רבתא
* קידושא רבא
*מודעא רבא לאוריתא
*קים ליה בדרבא מיניה
* אמן יהא שמיה רבא איש"ר
=ניגודים=
*זוטא
*זעירא
רָבָא
# שם פרטי אמורא מפורסם בתלמוד
=צירופים=
*הויות דאביי ורבא
=גיזרון=
קיצור לשון מן רב-אבא. אבא לשון חשיבות או שם פרטי. מבחינים בין שמו לאמורא רַבָּה
=גיזרון=
הצורה הארמית לרַב הא' נוספת בארמית לשם עצם לעיתים מחליפה ה' הידיעה.
=צירופים=
* סבא רבא, סבתא רבתא
* דודה רבתא
* קידושא רבא
*מודעא רבא לאוריתא
*קים ליה בדרבא מיניה
* אמן יהא שמיה רבא איש"ר
=ניגודים=
*זוטא
*זעירא
רָבָא
# שם פרטי אמורא מפורסם בתלמוד
=צירופים=
*הויות דאביי ורבא
=גיזרון=
קיצור לשון מן רב-אבא. אבא לשון חשיבות או שם פרטי. מבחינים בין שמו לאמורא רַבָּה
קלטרת
קַלְטֶרֶת
# כלי חקלאי המעבד את השכבה העליונה של האדמה – עוקר עשבים, מפורר ומתחח רגבים, מיישר ומאוורר את האדמה ומכין אותה לזריעה.
=גיזרון=
* מודרני. השוואה ללשונות שמיות אחרות: בערבית: . מן שורש ק-ל-ט-ר <ref>https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A7%D6%B7%D7%9C%D6%B0%D7%98%D6%B6%D6%BD%D7%A8%D6%B6%D7%AA.1?ven=Carta_Jerusalem%3B_1st_edition,_1987&lang=he</ref>: קלטרת (או מקלטרת) היא מכונת עיבוד חקלאי, הנקראת באנגלית cultivator, מן בסיס culture או קולטורה בעברית(יש לשים לב שהמילה האנגלית מגיעה מלטינית אך הקשר בין המילים עדיין קיים לשם הטבעת המילה העברית).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
קַלְטֶרֶת
# כלי חקלאי המעבד את השכבה העליונה של האדמה – עוקר עשבים, מפורר ומתחח רגבים, מיישר ומאוורר את האדמה ומכין אותה לזריעה.
=גיזרון=
* מודרני. השוואה ללשונות שמיות אחרות: בערבית: . מן שורש ק-ל-ט-ר <ref>https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A7%D6%B7%D7%9C%D6%B0%D7%98%D6%B6%D6%BD%D7%A8%D6%B6%D7%AA.1?ven=Carta_Jerusalem%3B_1st_edition,_1987&lang=he</ref>: קלטרת (או מקלטרת) היא מכונת עיבוד חקלאי, הנקראת באנגלית cultivator, מן בסיס culture או קולטורה בעברית(יש לשים לב שהמילה האנגלית מגיעה מלטינית אך הקשר בין המילים עדיין קיים לשם הטבעת המילה העברית).
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
רבתי
רַבָּתִי
# גדולה 
#:* תל אביב רבתי
=גיזרון=
*רבא או רבתא או רבה-רַבַּת מוספית -ִי. 
במקרא:
==פרשנים מפרשים==
רש"י: רבתי עם: היו"ד יתרה (אין לה משמעות כרגיל כמו שיוך לגוף ראשון)
אבן עזרא: רבתי עם היו"ד יתרה. רבתי הגויים המשמעות שונה
=צירופים=
*לא באל"ף רבתי
=ראו גם=
*זוטר
*בת(בהקשר לעיר)
*רבת עמון
רַבָּתִי
# גדולה 
#:* תל אביב רבתי
=גיזרון=
*רבא או רבתא או רבה-רַבַּת מוספית -ִי. 
במקרא:
==פרשנים מפרשים==
רש"י: רבתי עם: היו"ד יתרה (אין לה משמעות כרגיל כמו שיוך לגוף ראשון)
אבן עזרא: רבתי עם היו"ד יתרה. רבתי הגויים המשמעות שונה
=צירופים=
*לא באל"ף רבתי
=ראו גם=
*זוטר
*בת(בהקשר לעיר)
*רבת עמון
מחיט
מְחֻיָּט
# בגד שגזרתו מוקפדת ועשויה בתפירה נאה. 
#:* חליפה מחויטת
=גיזרון=
*מן חַיָט (שהוא בתורו מן חוט). 
*כפועל חִיֵּט-חֻיָּט נמצא בלשון חז"ל בצורה ארמית
=ראו גם=
*מְעֻצָּב
*מְדֻגָּם

קטגוריה:אופנה
=גיזרון=
*מן חַיָט (שהוא בתורו מן חוט). 
*כפועל חִיֵּט-חֻיָּט נמצא בלשון חז"ל בצורה ארמית
=ראו גם=
*מְעֻצָּב
*מְדֻגָּם

קטגוריה:אופנה
מבוע
מַבּוּעַ
# בריכת מים הפורצת מתוך האדמה.
=מילים נרדפות=
* מעיין
* נביעה
* עין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מקווי מים
קטגוריה:מים
=מילים נרדפות=
* מעיין
* נביעה
* עין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מקווי מים
קטגוריה:מים
ציתן
צַיְתָן
# המאזין לשיחות שאינו לוקח חלק בהן.
# הנוהג לשמוע בקול האחר ולעשות כדברו.
=גיזרון=
# מן הפועל צותת.
# מן הפועל ציית
=תרגום=
*#
*#

קטגוריה:רגשות
=גיזרון=
# מן הפועל צותת.
# מן הפועל ציית
=תרגום=
*#
*#

קטגוריה:רגשות
סאסא
סַאְסֵא
# גירש, דחה
=גיזרון=
* כנראה ממצרית-עתיקה בהגיית: סַאסַא ([https://en.wiktionary.org/wiki/s%EA%9C%A3s%EA%9C%A3#Egyptian sꜣsꜣ]) בהוראת: חלוץ בכח תקיפה, לנסוע בחזרה. החוקר שמואל ייבין הציע לפרש ע"פ המצרית כפועל בהוראת לגרש, לדחות 
:להלן ההרוגליף: <hiero>s-sA-A-s-sA-A-D54</hiero>
* בלשון סורית-ארמית - מתפרשת תיבת סאסא ([https://cal.huc.edu/ sꜣsꜣ]) בהוראת: קצה מחודד של דשא או עלה
=פרשנים מפרשים=
* רש"י פירש תיבה זו כאילו שנגזרה מתיבת סאה בשדה סמנטי: מדידה, באומרו: "גבהו של שבולת שקורין זקן השבולת והוא נשבר ונופל מאליו"
=ניגודים=
* קיבל
* ארח
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מצרית
=הערות שוליים=====סַאְסֵא
# גירש, דחה
=גיזרון=
* כנראה ממצרית-עתיקה בהגיית: סַאסַא ([https://en.wiktionary.org/wiki/s%EA%9C%A3s%EA%9C%A3#Egyptian sꜣsꜣ]) בהוראת: חלוץ בכח תקיפה, לנסוע בחזרה. החוקר שמואל ייבין הציע לפרש ע"פ המצרית כפועל בהוראת לגרש, לדחות 
:להלן ההרוגליף: <hiero>s-sA-A-s-sA-A-D54</hiero>
* בלשון סורית-ארמית - מתפרשת תיבת סאסא ([https://cal.huc.edu/ sꜣsꜣ]) בהוראת: קצה מחודד של דשא או עלה
=פרשנים מפרשים=
* רש"י פירש תיבה זו כאילו שנגזרה מתיבת סאה בשדה סמנטי: מדידה, באומרו: "גבהו של שבולת שקורין זקן השבולת והוא נשבר ונופל מאליו"
=ניגודים=
* קיבל
* ארח
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מצרית
האשים
הֶאֱשִׁים
# אמר שאדם מסוים או דבר מסוים אחראים על דבר רע שקרה, או שחשב כך. הטיל אשמה.
=גיזרון=
* מקור הפועל במקרא. מופיע פעם אחת בפסוק הנ"ל.
=ראו גם=
* אשם
* חטא
* עבירה
* תבע

קטגוריה:פעלים בבניין הפעיל
=גיזרון=
* מקור הפועל במקרא. מופיע פעם אחת בפסוק הנ"ל.
=ראו גם=
* אשם
* חטא
* עבירה
* תבע

קטגוריה:פעלים בבניין הפעיל
נועד
נוֹעַד
# בא וארח לחברה במקום ובזמן שדובר עליו מראש.
# הוסב למטרה כלשהי.
=מילים נרדפות=
* הוקדש (2)
* התאסף (1)
* נפגש (1)
* נקבע (2)
* קבע (1)
=תרגום=
*#
*#to be
=ראו גם=
*כונה
=מילים נרדפות=
* הוקדש (2)
* התאסף (1)
* נפגש (1)
* נקבע (2)
* קבע (1)
=תרגום=
*#
*#to be
אפטניה
אַפָטְנִיָּה
# שוקת.
=גיזרון=
* – שוקת, עריסה.
=תרגום=
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
=גיזרון=
* – שוקת, עריסה.
=תרגום=
קטגוריה:מילים בעלות אל"ף פרוסתטית
מפיסטו
מֵפִיסְטוֹ
# שמו של השטן במחזה 'פאוסט'.
=גיזרון=
* קיצור של מפיסטופֱלֱס (Mephistopheles). עפ"י החוקר היהודי ארנסט קליין מפיסטופלס הוא הלחם שמקורו עברי ומורכב מן התיבות: מפיץ + תפת + הלאס השם ארכאי במיטב מסורת ימי ביניים אירופית נושנה להעניק שמות שדים מן הלשונות השמיות ובעיקרן הלשון העברית הזרה והאקזוטית,דאז. 
* עפ' הצעתו הקודמת (והסתומה) של קארל יוליוס שרוהר מקור השם "מֵפִיץ טָפֵל" בהגייה אשכנזית.
=מילים נרדפות=
*אשמדאי
*לוציפר
*סטרא אחרא
*השטן
=ראו גם=
* אברקדברה
=גיזרון=
* קיצור של מפיסטופֱלֱס (Mephistopheles). עפ"י החוקר היהודי ארנסט קליין מפיסטופלס הוא הלחם שמקורו עברי ומורכב מן התיבות: מפיץ + תפת + הלאס השם ארכאי במיטב מסורת ימי ביניים אירופית נושנה להעניק שמות שדים מן הלשונות השמיות ובעיקרן הלשון העברית הזרה והאקזוטית,דאז. 
* עפ' הצעתו הקודמת (והסתומה) של קארל יוליוס שרוהר מקור השם "מֵפִיץ טָפֵל" בהגייה אשכנזית.
=מילים נרדפות=
*אשמדאי
*לוציפר
*סטרא אחרא
*השטן
=ראו גם=
* אברקדברה
אסיא
אַסְיָא
# רופא
#:* לָקֳבֵל עֲשָׂרָה דְפִיקִין דְּאִסְתַּכַּל אַסְיָא בִדְפִיקוּ, כנגד עשרה דפיקות שמסתכל הרופא בדופק
#:* כגון הני דבי בנימין אסיא דאמאי מאי אהנו לן רבנן
# רפואה
=צירופים=
*אסיא אסי חגרתך
*אסיא דמגן במגן שויא
=גיזרון=
* . מקביל בערבית: , השורש בערבית קשור גם בצער ונחמה, ור' אסון.
אַסְיָא
# רופא
#:* לָקֳבֵל עֲשָׂרָה דְפִיקִין דְּאִסְתַּכַּל אַסְיָא בִדְפִיקוּ, כנגד עשרה דפיקות שמסתכל הרופא בדופק
#:* כגון הני דבי בנימין אסיא דאמאי מאי אהנו לן רבנן
# רפואה
=צירופים=
*אסיא אסי חגרתך
*אסיא דמגן במגן שויא
=גיזרון=
* . מקביל בערבית: , השורש בערבית קשור גם בצער ונחמה, ור' אסון.
תלנה
תְּלֻנָּה
# הבעת מורת רוח.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל הלין, וכמו בפועל, גם שם העצם ניטה שלא על דרך ע"ו (אם כי הפועל ניטה על דרך חפ"נ, ושם־העצם על דרך ע"ע)
*מקובלת גם הגרסה ללא חילופי גזרות: תְּלוּנָה, תְּלוּנַת־, תְּלוּנוֹת
=מילים נרדפות=
*מחאה
*קובלנה
*תרעומת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חילופי גזרות
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל הלין, וכמו בפועל, גם שם העצם ניטה שלא על דרך ע"ו (אם כי הפועל ניטה על דרך חפ"נ, ושם־העצם על דרך ע"ע)
*מקובלת גם הגרסה ללא חילופי גזרות: תְּלוּנָה, תְּלוּנַת־, תְּלוּנוֹת
=מילים נרדפות=
*מחאה
*קובלנה
*תרעומת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חילופי גזרות
השלים
הִשְׁלִים
# עשה מלאכה עד סופה; מילא חסרון.
# עשה הסכם שלום עם; הפסיק יחסי איבה ועוינות.
# התיחס למצב כנתון והפסיק לנסות לשנותו.
#:*עליך להשלים עם העובדה שמצבך לא ישתפר בקרוב.
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* הושלם (צורת הסביל)
**מושלם
* השלמה
=מילים נרדפות=
* ביצע (1)
* גמר (1)
* התפיס (2)
* התרצה (3)
* סיים (1)
* קיבל (3)
=תרגום=
1
2, 3
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* הושלם (צורת הסביל)
**מושלם
* השלמה
=מילים נרדפות=
* ביצע (1)
* גמר (1)
* התפיס (2)
* התרצה (3)
* סיים (1)
* קיבל (3)
=תרגום=
1
2, 3
פלילי
כמו שכתוב בספרים הקדושים, עון פלילי, עון שראוי להישפט עליו בעונש יסורין או משפט קשה.

ועיין בהמפרשים על הפסוק; גַּם הוּא עָו‍ֹן פְּלִילִי [איוב לא כח]

<nowiki>~~~~</nowiki>
כמו שכתוב בספרים הקדושים, עון פלילי, עון שראוי להישפט עליו בעונש יסורין או משפט קשה.

ועיין בהמפרשים על הפסוק; גַּם הוּא עָו‍ֹן פְּלִילִי [איוב לא כח]

<nowiki>~~~~</nowiki>
אחראי
אַחֲרָאִי אַחְרָאִי אַחְרַאי
# מקבל על עצמו מחויבות, עפ"ר משנית למחוייב הראשי. הכניס את עצמו בדאגה לאַחֵר למצבו ולתיקונו. בעל סמכות לטפל בתחום או באדם בדר"כ ממונה. 
#:* נכסי אחראין 
#:* נויה היא ילדה אחראית ואכפתית ואפשר לסמוך עליה
#:* מהיום אתה אחראי להשקות את העצים כי אני נוסע לחו"ל
#:* אני האחראי על ניהול הטכס ואני מאוד מקוה שאצליח.
=גיזרון=
מן אַחֵר במקור בצורה ארמית אַחְרָאִי[ן] , בלשון חז"ל בעיקר בהקשר לנכס (שחל עליו שעבוד וזכות גבייה במקום בעל החוב).
=ראו גם==
*אפוטרופוס
=גיזרון=
מן אַחֵר במקור בצורה ארמית אַחְרָאִי[ן] , בלשון חז"ל בעיקר בהקשר לנכס (שחל עליו שעבוד וזכות גבייה במקום בעל החוב).
=ראו גם==
*אפוטרופוס
כליצרה
כְּלִיצֶרָה
# עפ"ר זוג בלשון רבים: איברי אחיזה קשיחים בקדמת גופם של חרקים כעין צבתות.
=גיזרון=
chelicerae χηλή - צבת, κέρας - קרן
=מילים נרדפות=
מַלְקוֹחַיִם
=ראו גם=
*בחנין
*מָחוֹשׁ
=גיזרון=
chelicerae χηλή - צבת, κέρας - קרן
=מילים נרדפות=
מַלְקוֹחַיִם
=ראו גם=
*בחנין
*מָחוֹשׁ
מלקוח
מַלְקוֹחַ
# רכוש שהושג בכיבוש מלחמה.
#:* מלקוחי
=צירופים=
*מלקוח ימי
*אנית מלקוח
=מילים נרדפות=
*ביזה
*שלל
=ראו גם=
*שבי
*מִקְנֶה
מַלְקוֹחַ
# רכוש שהושג בכיבוש מלחמה.
#:* מלקוחי
=צירופים=
*מלקוח ימי
*אנית מלקוח
=מילים נרדפות=
*ביזה
*שלל
=ראו גם=
*שבי
*מִקְנֶה
מלקוחים
מַלְקוֹחַיִם
# זוג גפי פה בגוף החרקים משמשים לאיחיזת הטרף
=גיזרון=
על פי המופע
=מילים נרדפות=
*כליצרות

קטגוריה:ריבויים
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מַלְקוֹחַיִם
# זוג גפי פה בגוף החרקים משמשים לאיחיזת הטרף
=גיזרון=
על פי המופע
=מילים נרדפות=
*כליצרות

קטגוריה:ריבויים
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אלמות
אַלְמוּת גם אַלְמָוֶת
# בעל חיי נצח. אינו כלה או מתבלה. 
# שם ישן לפרח דם המכבים
=גיזרון=
אַל-מוּת, או אַל-מָוֶת. 
 קיצור מפרח אלמות ר': אַלְמוּיוֹת או אַלְמוּתִים
=נגזרות=
*אַלְמוּתִי
=מידע נוסף=
צליל דומה בפסוק למנצח עַל-מוּת לבן וכו'.
=ראו גם=
* נצח
* עוף חול
אַלָּמוּת
# פעולה בכח הזרוע נגד האחר שלא ברצונו.
=גיזרון=
אַלָּם +וּת.
אַלְמוּת גם אַלְמָוֶת
# בעל חיי נצח. אינו כלה או מתבלה. 
# שם ישן לפרח דם המכבים
=גיזרון=
אַל-מוּת, או אַל-מָוֶת. 
 קיצור מפרח אלמות ר': אַלְמוּיוֹת או אַלְמוּתִים
=נגזרות=
*אַלְמוּתִי
=מידע נוסף=
צליל דומה בפסוק למנצח עַל-מוּת לבן וכו'.
=ראו גם=
* נצח
* עוף חול
אַלָּמוּת
# פעולה בכח הזרוע נגד האחר שלא ברצונו.
=גיזרון=
אַלָּם +וּת.
ספר לסבתא
סַפֵּר לסַבתָא
# היגד עוקצני (סרקסטי) המבטא ספקנות, והבעת אי אימון
=מקור=
*ביטוי מרובד עברית-חדשה כנראה שאול מרוסית, ראו לקמן בסעיף תרגום. הביטוי מורכב ממילת הציווי: ספר (tell) + ל' היחס + סבתא. 
:קרוב לביטוי הרומאי-לטיני-סאטירי () מילולית: "ספרו זאת ליהודים (מין הזן) שללא כסוי-העור , לא לי"
=ראו גם=
*אשרי המאמין
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
=הערת שוליים=====סַפֵּר לסַבתָא
# היגד עוקצני (סרקסטי) המבטא ספקנות, והבעת אי אימון
=מקור=
*ביטוי מרובד עברית-חדשה כנראה שאול מרוסית, ראו לקמן בסעיף תרגום. הביטוי מורכב ממילת הציווי: ספר (tell) + ל' היחס + סבתא. 
:קרוב לביטוי הרומאי-לטיני-סאטירי () מילולית: "ספרו זאת ליהודים (מין הזן) שללא כסוי-העור , לא לי"
=ראו גם=
*אשרי המאמין
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:ביטויים
עדוד
עִדּוּד
# נתינת כח נפשי ואמביציה. שיפור הרגשה ומצב רוח.
#:* מחנך צריך לדעת להשתמש במילות עידוד ומחמאות, ולא רק בביקורת. 
#:* יאללה! תְּנוּ בָּרֹאשׁ! קראו האוהדים לעבר השחקנים, מאמינים שעידודם יקרב את הניצחון. 
#:* ראיתי שהוא מאוד מיואש וצריך עידוד. "עוד יבואו ימים טובים" אמרתי לו, "חזק ואמץ, ואל תאבד תקוה. 
#:* חוק לעידוד השקעות
=גיזרון=
מן הפועל המקראי עודד
=מילים נרדפות=
* דִּרְבּוּן
* הַמְרָצָה
* נתן רוח גבית
=ראו גם=
*שִׁסּוּי
*דִּכּוּי
עדוד
# ראייה. מוצג להוכחה.
=גיזרון=
מילה לא בשימוש נפוץ, עדודה נראה עִדוּד או עֲדוּד עדודהּ נסמך נקבה מן עֵד-עֵדוּת.
=הערות שוליים=====עִדּוּד
# נתינת כח נפשי ואמביציה. שיפור הרגשה ומצב רוח.
#:* מחנך צריך לדעת להשתמש במילות עידוד ומחמאות, ולא רק בביקורת. 
#:* יאללה! תְּנוּ בָּרֹאשׁ! קראו האוהדים לעבר השחקנים, מאמינים שעידודם יקרב את הניצחון. 
#:* ראיתי שהוא מאוד מיואש וצריך עידוד. "עוד יבואו ימים טובים" אמרתי לו, "חזק ואמץ, ואל תאבד תקוה. 
#:* חוק לעידוד השקעות
=גיזרון=
מן הפועל המקראי עודד
=מילים נרדפות=
* דִּרְבּוּן
* הַמְרָצָה
* נתן רוח גבית
=ראו גם=
*שִׁסּוּי
*דִּכּוּי
עדוד
# ראייה. מוצג להוכחה.
=גיזרון=
מילה לא בשימוש נפוץ, עדודה נראה עִדוּד או עֲדוּד עדודהּ נסמך נקבה מן עֵד-עֵדוּת.
נוכל
נוֹכֵל
# מי שגורם לזולת להאמין בדבר שקר למטרות רווח אישי.
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=נגזרות=
* נוֹכְלוּת
=מילים נרדפות=
* נבל
* רמאי
=ניגודים=
* הוגן
* הגון
* ישר
=ראו גם=
* זייפן
* סחטן
* ערמומי
* שקרן
* הונאה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המילה מופיעה פעם אחת בלבד במקרא, בפסוק לעיל.
=נגזרות=
* נוֹכְלוּת
=מילים נרדפות=
* נבל
* רמאי
=ניגודים=
* הוגן
* הגון
* ישר
=ראו גם=
* זייפן
* סחטן
* ערמומי
* שקרן
* הונאה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
סמבוקה
סַמְבּוּקָה
# תזקיק אלכוהולי מתובל שמקורו מאיטליה המכיל לרוב כ-42% אלכוהול.
=גיזרון=
*השם לקוח מלטינית סמבוקוס (sambucus) ממנה נגזר באיטלקית סמבוקה: (Sambuca) שעשויה מפירותיו של שיח סמבוק ממנו נגזר שם המשקה. הפקת הסמבוקה דומה לייצור משקה האניסטה הצרפתית (anisette).
=צירופים=
* סמבוקה ומבולקה
=מילים נרדפות=
* ליקר-אניס
=ראו גם=
* דיז'סטיף
* עראק
* אניסטה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
סַמְבּוּקָה
# תזקיק אלכוהולי מתובל שמקורו מאיטליה המכיל לרוב כ-42% אלכוהול.
=גיזרון=
*השם לקוח מלטינית סמבוקוס (sambucus) ממנה נגזר באיטלקית סמבוקה: (Sambuca) שעשויה מפירותיו של שיח סמבוק ממנו נגזר שם המשקה. הפקת הסמבוקה דומה לייצור משקה האניסטה הצרפתית (anisette).
=צירופים=
* סמבוקה ומבולקה
=מילים נרדפות=
* ליקר-אניס
=ראו גם=
* דיז'סטיף
* עראק
* אניסטה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האיטלקית
שם לב
שָׂם לֵב
# השגיח, הבחין, והיה ערני לגבי עניין מסויים.
#:*יששכר לא שם לב לעמוד החשמל המצוי ברציף הרברט סמואל פינת יונה הנביא ונחבט בו בחזקה במהלך שיחה.
=מקור=
* מצוי ב גם בצורה:"שם על לבו" .
=נגזרות=
* תשומת לב
=ביטויים קרובים=
*הקשיב
*התיחס
*שעה
=ניגודים=
* התנכר
* התעלם
* זנח
=תרגום=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
* מצוי ב גם בצורה:"שם על לבו" .
=נגזרות=
* תשומת לב
=ביטויים קרובים=
*הקשיב
*התיחס
*שעה
=ניגודים=
* התנכר
* התעלם
* זנח
=תרגום=
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
באותה נשימה
בְּאוֹתָה נְשִׁימָה [בִּנְשִׁימָה אחת]
# אמירה, דיבור : מייד בסמיכות. בקשר הדוק למאמר לפניו. 
#:* חשוב להוסיף באותה נשימה 
#:* אל תזכיר את שניהם בנשימה אחת
=מקור=
ב בלשון התלמוד "בנשימה אחת". טקסט שצריך לקוראו ללא הפסקה כלל מילולית באותה הנשימה. גם בתקיעת שופר בראש השנה.
=ביטויים קרובים=
*במקביל
*עם זאת
=ראו גם=
*בבת אחת
*אותיום
*לאלתר
*בד בבד
*בה בעת
*בו בזמן, בו זמנית.
*פה אחד
=מקור=
ב בלשון התלמוד "בנשימה אחת". טקסט שצריך לקוראו ללא הפסקה כלל מילולית באותה הנשימה. גם בתקיעת שופר בראש השנה.
=ביטויים קרובים=
*במקביל
*עם זאת
=ראו גם=
*בבת אחת
*אותיום
*לאלתר
*בד בבד
*בה בעת
*בו בזמן, בו זמנית.
*פה אחד
היות
הֶיּוֹת
# [הֶיוֹת וְ־ הֶיוֹת שֶׁ־] מילת חיבור לציון סיבה לפני משפט
#:* היות ואינך מסכים
=גיזרון=
צורת מקור של הפועל היה. בִּהְיוֹת כך המציאות אזי, לכן, ... 
בהשפעת תרגומים מערבית
=מילים נרדפות=
*כיון
*מפני
*משום
*הואיל
*בגלל
הֶיּוֹת
# [הֶיוֹת וְ־ הֶיוֹת שֶׁ־] מילת חיבור לציון סיבה לפני משפט
#:* היות ואינך מסכים
=גיזרון=
צורת מקור של הפועל היה. בִּהְיוֹת כך המציאות אזי, לכן, ... 
בהשפעת תרגומים מערבית
=מילים נרדפות=
*כיון
*מפני
*משום
*הואיל
*בגלל
סבר את האזן
לְסַבֵּר אֶת הָאֹזֶן
# קירב להבנה, השתמש במשל מדגים לתוכן מופשט. 
#:* לא נאמר אלא לסבר את האוזן
# הוסיף פרטים לצורך הבנה מדויקת יותר. 
#:* הצפע שנמצא היה באורך מטר וחצי, רק לסבר את האוזן צפע באורך מטר ועשרים ס"מ נחשב ענק.
=מקור=
מלשון חז"ל כנ"ל, סִבֵּר גם שִׂבֵּר כמו הסביר.
=ביטויים קרובים=
* לשכך את האוזן
=ראו גם=
*כביכול
=מקור=
מלשון חז"ל כנ"ל, סִבֵּר גם שִׂבֵּר כמו הסביר.
=ביטויים קרובים=
* לשכך את האוזן
עשה עצמו
עָשָׂה (אֶת) עַצְמוֹ [כְּ־]
# הציג את עצמו בשונה מהאמת
#:* אני יודע שאתם שברתם את החלון! אז אל תעשו את עצמכם!
#:* אל תאמין לו, הוא רק עושה ת'עצמו 
#:* "ואיני יודע למה עשה עצמו הראב"ד כאילו אינו יודע" (כסף משנה הלכות מעשר)
#:* "לפעמים זה כיף להיות כאילו חולה... אז מה אם אני עושה את עצמי רק פעם אחת ודי. כי רק שאני עושה את עצמי -כולם פתאום שמים לב אלי" ("עושה את עצמי" -עוזי חיטמן)
=מקור=
* הביטוי נמצא כבר ב.
* בלשון חז"ל הכונה לפעולה ממשית.
=ביטויים קרובים=
*התחזה
*העמיד פנים
=ראו גם=
*הִתַּמֵּם
*הֵשִׂים עַצְמוֹ
*עָשָׂה
*עֶצֶם
*שקר
*הצגה

קטגוריה:ביטויים
עָשָׂה (אֶת) עַצְמוֹ [כְּ־]
# הציג את עצמו בשונה מהאמת
#:* אני יודע שאתם שברתם את החלון! אז אל תעשו את עצמכם!
#:* אל תאמין לו, הוא רק עושה ת'עצמו 
#:* "ואיני יודע למה עשה עצמו הראב"ד כאילו אינו יודע" (כסף משנה הלכות מעשר)
#:* "לפעמים זה כיף להיות כאילו חולה... אז מה אם אני עושה את עצמי רק פעם אחת ודי. כי רק שאני עושה את עצמי -כולם פתאום שמים לב אלי" ("עושה את עצמי" -עוזי חיטמן)
=מקור=
* הביטוי נמצא כבר ב.
* בלשון חז"ל הכונה לפעולה ממשית.
=ביטויים קרובים=
*התחזה
*העמיד פנים
=ראו גם=
*הִתַּמֵּם
*הֵשִׂים עַצְמוֹ
*עָשָׂה
*עֶצֶם
*שקר
*הצגה

קטגוריה:ביטויים
מהות
מַהוּת
# תכונתו היסודית של דבר, המאפיינת אותו בצורה הטובה ביותר.
=גיזרון=
* , נגזרת של – מה זאת?, בתורו quidditas, נגזרת של Quid id est – מה זאת?
=נגזרות=
* מהותי
* מהותנות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מטאפיזיקה
=גיזרון=
* , נגזרת של – מה זאת?, בתורו quidditas, נגזרת של Quid id est – מה זאת?
=נגזרות=
* מהותי
* מהותנות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מטאפיזיקה
החטיא
הִחְטִיא
# לא פגע במטרה.
# גרם לאחר לעבור על החוק.
=צירופים=
* חוטא ומחטיא את הרבים
=מילים נרדפות=
* פספס (1)
=ניגודים=
* פגע (2)
* קלע (2)
=תרגום=
1
קטגוריה:ספורט
קטגוריה:חוק ומשפט
=צירופים=
* חוטא ומחטיא את הרבים
=מילים נרדפות=
* פספס (1)
=ניגודים=
* פגע (2)
* קלע (2)
=תרגום=
1
קטגוריה:ספורט
קטגוריה:חוק ומשפט
התכתב
הִתְכַּתֵּב
# ניהל דו־שיח בכתב. 
#:* בעבר בני אדם היה מתכתבים באמצעות הדואר, כיום אפשר להתכתב באופן מקוון. 
#:* אני מתכתבת איתך כבר שבוע, ומעולם לא שמעתי את קולך. 
# היה בהתאמה. היו בו אלמנטים דומים שקשורים ל־
=גיזרון=
משורש מקראי
=ראו גם=
*חבר לעט
*מִכְתָּב
*התקשר
הִתְכַּתֵּב
# ניהל דו־שיח בכתב. 
#:* בעבר בני אדם היה מתכתבים באמצעות הדואר, כיום אפשר להתכתב באופן מקוון. 
#:* אני מתכתבת איתך כבר שבוע, ומעולם לא שמעתי את קולך. 
# היה בהתאמה. היו בו אלמנטים דומים שקשורים ל־
=גיזרון=
משורש מקראי
=ראו גם=
*חבר לעט
*מִכְתָּב
*התקשר
חולון
חוֹלוֹן
# עיר בגוש דן. גובלת בצפון־מערבה בתל אביב, בצפון־מזרחה באזור, במערבה בבת ים ובדרומה בראשון לציון.
# מין סרטן החי בחופי האגן המזרחי של הים התיכון והאגן המזרחי של האוקיינוס האטלנטי.
=גיזרון=
#שם העיר אמנם נזכרת פעמיים במקרא, אך נראה כי מדובר בעיר בנחלת שבט יהודה:
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חסרי חוליות
=גיזרון=
#שם העיר אמנם נזכרת פעמיים במקרא, אך נראה כי מדובר בעיר בנחלת שבט יהודה:
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חסרי חוליות
אם כי
אם כי
# למרות ש-
#* הכסא הזה טוב אם כי הוא קצת ישן
גזרון
מ'עם כי' <ref>https://www.ruvik.co.il/%D7%A9%D7%90%D7%9C-%D7%90%D7%AA-%D7%A8%D7%95%D7%91%D7%99%D7%A7/%D7%A6%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A4%D7%99-%D7%9C%D7%A9%D7%95%D7%9F.aspx?page=23&q=16537</ref>
הערות שוליים ==== אם כי
# למרות ש-
#* הכסא הזה טוב אם כי הוא קצת ישן
גזרון
מ'עם כי' <ref>https://www.ruvik.co.il/%D7%A9%D7%90%D7%9C-%D7%90%D7%AA-%D7%A8%D7%95%D7%91%D7%99%D7%A7/%D7%A6%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A4%D7%99-%D7%9C%D7%A9%D7%95%D7%9F.aspx?page=23&q=16537</ref>
כוננת הרמה
כּוֹנֶנְתּ הֲרָמָה
218x218 פיקסלים
#מכשיר להרמת חפצים במשקל קטן
= ראו גם =
* כננת
* כננת עוגן
*מנוף
*מעלית
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מכונות
כּוֹנֶנְתּ הֲרָמָה
218x218 פיקסלים
#מכשיר להרמת חפצים במשקל קטן
= ראו גם =
* כננת
* כננת עוגן
*מנוף
*מעלית
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:מכונות
בטוי
בִּטּוּי
# אמרית דברים בקול.
#:*ביטוי האות פ' בראש מילה כרפויה נחשב לבלתי־תקני.
# צירוף לשוני שאין להבין כפשוטו.
#:*המושג הזה לא מרמז שנשים הן רכוש. וגם אם הוא כן היה, זה רק ביטוי.<br>()
=גיזרון=
*שם פעולה מן ביטא
=מילים נרדפות=
* הבעה (1)
* ניב (2)
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:בלשנות
=גיזרון=
*שם פעולה מן ביטא
=מילים נרדפות=
* הבעה (1)
* ניב (2)
=ראו גם=
* הוסיפו לכאן קישורים למונחים קרובים בוויקימילון.
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:בלשנות
הרכין ראש
הִרְכִּין רֹאשׁוֹ
# הביע כניעה. 
# הביע אֵבֵל.
# עפ"ר הִרְכִּין בְּראשׁוֹ: הביע הסכמה
=מקור=
ביטוי טבעי הרכין את ראשו. מילולית היטה את ראשו כלפי מטה עפ"ר כמה פעמים חיווי אוניברסלי לחיוב.
=ביטויים קרובים=
*הִנְהֵן(3)
=ניגודים=
*זקף ראש
*זקף גו
*בריש גלי
*הניד ראשו
=מידע נוסף=
במקרא קרוב אל 1 ו2 מילולית כָּף -כפף ראש:
=ראו גם=
*הרכין דגל
*עָמַד דֹּם

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:מחוות גופניות
הִרְכִּין רֹאשׁוֹ
# הביע כניעה. 
# הביע אֵבֵל.
# עפ"ר הִרְכִּין בְּראשׁוֹ: הביע הסכמה
=מקור=
ביטוי טבעי הרכין את ראשו. מילולית היטה את ראשו כלפי מטה עפ"ר כמה פעמים חיווי אוניברסלי לחיוב.
=ביטויים קרובים=
*הִנְהֵן(3)
=ניגודים=
*זקף ראש
*זקף גו
*בריש גלי
*הניד ראשו
=מידע נוסף=
במקרא קרוב אל 1 ו2 מילולית כָּף -כפף ראש:
=ראו גם=
*הרכין דגל
*עָמַד דֹּם

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:מחוות גופניות
דשדש
דִּשְׁדֵּשׁ
# הלך באיטיות. בתנועות כבדות.
#:* רק קול פסיעותיה של סבתא המדשדשת במסדרון 
#:* כבר כמה חודשים שהצבא מדשדש ולא פועל משמעותית
#:* מצבו בתחרות מדשדש די הרבה זמן שאינו נוסק
=גיזרון=
*גזירת פלפל מן הפועל דש.
=נגזרות=
*דִּשְׁדּוּשׁ
=ראו גם=
*השתרך
*דידה
*בוסס, התבוסס
*שקט אל שמריו
*קפא על השמרים
*נח על זרי הדפנה

קטגוריה:פלפל (גזירה)
=גיזרון=
*גזירת פלפל מן הפועל דש.
=נגזרות=
*דִּשְׁדּוּשׁ
=ראו גם=
*השתרך
*דידה
*בוסס, התבוסס
*שקט אל שמריו
*קפא על השמרים
*נח על זרי הדפנה

קטגוריה:פלפל (גזירה)
יבוס
יְבוּס
# שמה של העיר ירושלים לפני כיבושה על ידי דוד.
=ראו גם=
*ציוֹן 
*חֵת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ערים
יְבוּס
# שמה של העיר ירושלים לפני כיבושה על ידי דוד.
=ראו גם=
*ציוֹן 
*חֵת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ערים
טרזן
טַרְזָן
# שובב, זריז. בעל יכולת תנועה מהירה וקלילה.
=גיזרון=
*השם נטבע ע"י הסופר אתגר רייס בורוס, ונטען שם כי פירושו לבן־עור בשפת הקופים.
=נגזרות=
טָרָזָנִיּוּת
*ט־ר־ז־ן 
**טִרְזֵן
=מילים נרדפות=
*קוף (סלנג)
*שֵד (סלנג)
=מידע נוסף=
הגייה נפוצה טָרָזָן

קטגוריה:אפונימים
טַרְזָן
# שובב, זריז. בעל יכולת תנועה מהירה וקלילה.
=גיזרון=
*השם נטבע ע"י הסופר אתגר רייס בורוס, ונטען שם כי פירושו לבן־עור בשפת הקופים.
=נגזרות=
טָרָזָנִיּוּת
*ט־ר־ז־ן 
**טִרְזֵן
=מילים נרדפות=
*קוף (סלנג)
*שֵד (סלנג)
=מידע נוסף=
הגייה נפוצה טָרָזָן

קטגוריה:אפונימים