מזור
מָזוֹר {{משני|א}}
היגיאה, אלת הבריאות במיתולוגיה היוונית. ציור מאת גוסטב קלימט
דיוקן עצמי של ואן גוך שבו נראית תחבושת על אוזנו
# דבר והיפוכו, מחד תרופה ומרפא ומאידך חולי ומכאוב. 
#<small>בלשון ימינו</small>, מרפא
#:* הרופאים קיוו כי החיסון יעניק מזור למחלת השפעת.
# תחבושת, מעטפת חיצונית שעשויה בדרך כלל מאריג, הנכרך על פצע או נגע, ומטרתו להגן עליו מפני זיהום.
#:* החובש כרך מזור סביב ידו של הפצוע
=גיזרון=
*לשון מרפא ולשון חולי כאחד, מופיעים במקרא בלבד. 
:רש"י מפרש מזורו - לשון חולי", "ולא יגהה מכם מזור - לא יסור מכם מכאוב" וכן לשון מרפא, "למזור - לרפואה". 
*מקור אפשרי מהשורש זר"י על שום זריית האבקה שמטרתה לרפא את הפצע. 
:המלבי"ם מפרש ומרחיב "שם מזור בא על זריית אבק סממנים שיזרו על המכה שעל הגוף ...ועל ידי כך תיקרא גם המכה החיצונה בשם מזור, על שם זריית האבק המרפא אותה..." [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%9E%D7%9C%D7%91%D7%99%22%D7%9D_%D7%A2%D7%9C_%D7%94%D7%95%D7%A9%D7%A2_%D7%94_%D7%99%D7%92, (מלבי"ם על הושע ה,יג)] וכן מוסיף ומציין את השורש זו"ר, גם בשל "מיעוך המכה להוציא הליחה". 
* המשמעות תחבושת, מופיעה בלשון המקרא ובלשון חז"ל בלבד. המקור כנראה אף הוא מהשורש זו"ר המרמז על הידוק, לחיצה וקשירה באמצעות תחבושת. (מלבי"ם התייחס לכך באומרו: "ומזור מעניין תחבושת על השבר" [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%9E%D7%9C%D7%91%D7%99%22%D7%9D_%D7%A2%D7%9C_%D7%A2%D7%95%D7%91%D7%93%D7%99%D7%94_%D7%90_%D7%96 (מלבי"ם על עובדיה א ז)]
*בעברית החדשה נותרו המשמעויות הכרוכות במַרְפֵּא בלבד.
=מילים נרדפות=
* אסותא, ארכה, בריאות, גהה, גהות, החלמה, מחבוש, צרי, רפואה, תרופה (1) וגם (2)
* איספלנית, פּלַסטֵר, רטיה, גאזה (3)
=ניגודים=
* דווי, חבורה, מחלה, מכאוב, מכה, פצע (1)
=תרגום=
מרפא (2)

חולי (1)

תחבושת (3)

קטגוריה:אוטו אנטונימים
מָזוֹר {{משני|ב}}
כובסות עושות שימוש במזור לסחיטת הכביסה
# מחבט עץ שעמו חובטים על הכבסים, על מנת לסחוט מהם את המים. 
#:*חביטת הכבסים באמצעות המזור, הייתה מקובלת בעבר, ויש בה שימוש גם כיום בחלק מהאזורים הכפריים ובחלק מהאזורים המתפתחים.
#:* - תרגום: הכל מודים ביְתֵדוֹת מַכְבֵּשִׁים ומחבטים שכיון שמַקְפִּיד עֲלֵיהֶם מיחד לָהֶם מקוּם.
=גיזרון=
* מקור מהמקרא ומארמית.
=פרשנים מפרשים=
:. 
:
=נגזרות=
* זַיָרָא
* זוּרֶה
* זָר (ד')
=ראו גם=
* מעגילה
* מִזְרֶה
* זורר
מָזוֹר {{משני|ג}}
# <small>(ארכאי)</small> מערכת כוכבים, מזל.
=גיזרון=
*המילה מופיעה הן בלשון המקרא והן בלשון חז"ל לעתים כמזלות ולעתים ככוכבים.
*יש המעריכים כי תיבת מזרות מקורה בשיבוש של תיבת מזלות . על פי מצודת ציון, "באה הלמד במקום הריש" כך שמזרות הם למעשה מזלות כפי שארמונותיו הם למעשה אלמנותיו ומפלשי הם מפרשי". ראו [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%A7%D7%98%D7%A2:%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%93%D7%95%D7%AA_%D7%A2%D7%9C_%D7%90%D7%99%D7%95%D7%91_%D7%9C%D7%97_%D7%9C%D7%91 (קטע:מצודות על איוב לח לב)]
*למילה אין שימוש בעברית החדשה. 
*על פי האגדה, מזור, או מזרות היה אחת מהדמויות המיתולוגיות שנהפכו למזלות ולכוכבים כדוגמת כוכבי השמים עש, עיש, כסיל וכימה המופיעים בספר איוב ובספר עמוס. איזכור מערכת זו לצד הכוכבים האחרים, מרמז אולי על מיקומה בפליאדות (צביר כוכבים) הנמנה בקבוצת הכוכבים שור. קלונימוס הזקן מלוקא בר' משה, מזכיר אף הוא את המזור בחיבורו: "סדרת רהיטים לשחרית ליום הכיפורים", כחלק מצביר הכוכבים: "מאין כמוך בכללך גודל שני המאורות. מאין כמוך בלהבך עש כסיל וכימה ומזרות". ראו, [https://books.google.co.il/books?id=FYZiAAAAcAAJ&pg=PT209&lpg=PT209&dq=%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%9F+%D7%9B%D7%9E%D7%95%D7%9A+%D7%91%D7%9B%D7%9C%D7%9C%D7%9A+%D7%92%D7%95%D7%93%D7%9C+%D7%A9%D7%A0%D7%99+%D7%94%D7%9E%D7%90%D7%95%D7%A8%D7%95%D7%AA.+%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%9F+%D7%9B%D7%9E%D7%95%D7%9A+%D7%91%D7%9C%D7%94%D7%91%D7%9A+%D7%A2%D7%A9+%D7%9B%D7%A1%D7%99%D7%9C+%D7%95%D7%9B%D7%99%D7%9E%D7%94+%D7%95%D7%9E%D7%96%D7%A8%D7%95%D7%AA&source=bl&ots=92Q7-KKNAQ&sig=OviUFsqvkXqadR3wHnsb5-vAC3A&hl=iw&sa=X&ved=0CCIQ6AEwAWoVChMI-rfSrce-xwIVhFUUCh0C4g7g#v=onepage&q=%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%9F%20%D7%9B%D7%9E%D7%95%D7%9A%20%D7%91%D7%9B%D7%9C%D7%9C%D7%9A%20%D7%92%D7%95%D7%93%D7%9C%20%D7%A9%D7%A0%D7%99%20%D7%94%D7%9E%D7%90%D7%95%D7%A8%D7%95%D7%AA.%20%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%9F%20%D7%9B%D7%9E%D7%95%D7%9A%20%D7%91%D7%9C%D7%94%D7%91%D7%9A%20%D7%A2%D7%A9%20%D7%9B%D7%A1%D7%99%D7%9C%20%D7%95%D7%9B%D7%99%D7%9E%D7%94%20%D7%95%D7%9E%D7%96%D7%A8%D7%95%D7%AA&f=false מחזור עם כוונת הפייטן למעריב ויוצר ליום כפור] עמ' נא
=מילים נרדפות=
* פליאדה
* צביר כוכבים
=ראו גם=
* ממזר (מ-מזור, אדם שנולד מדרך המזל השמיימית לא כתוצר חוזה בו מעורבים סוכנים של ממסד דתי ארצי)
* מזרות ([https://en.wikipedia.org/wiki/Mazzaroth Mazzaroth])
=הרחבה=
*בלשון יחיד מופיעה המילה כמזר וכמזור, ובלשון רבים היא מופיעה לרוב כמזרות. 
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:לשון המקרא
קטגוריה:לשון חז"ל

קטגוריה:גרמי שמים
קטגוריה:אסטרונומיה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
קטגוריה:פסיכומטרי
=גיזרון=
*לשון מרפא ולשון חולי כאחד, מופיעים במקרא בלבד. 
:רש"י מפרש מזורו - לשון חולי", "ולא יגהה מכם מזור - לא יסור מכם מכאוב" וכן לשון מרפא, "למזור - לרפואה". 
*מקור אפשרי מהשורש זר"י על שום זריית האבקה שמטרתה לרפא את הפצע. 
:המלבי"ם מפרש ומרחיב "שם מזור בא על זריית אבק סממנים שיזרו על המכה שעל הגוף ...ועל ידי כך תיקרא גם המכה החיצונה בשם מזור, על שם זריית האבק המרפא אותה..." [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%9E%D7%9C%D7%91%D7%99%22%D7%9D_%D7%A2%D7%9C_%D7%94%D7%95%D7%A9%D7%A2_%D7%94_%D7%99%D7%92, (מלבי"ם על הושע ה,יג)] וכן מוסיף ומציין את השורש זו"ר, גם בשל "מיעוך המכה להוציא הליחה". 
* המשמעות תחבושת, מופיעה בלשון המקרא ובלשון חז"ל בלבד. המקור כנראה אף הוא מהשורש זו"ר המרמז על הידוק, לחיצה וקשירה באמצעות תחבושת. (מלבי"ם התייחס לכך באומרו: "ומזור מעניין תחבושת על השבר" [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%9E%D7%9C%D7%91%D7%99%22%D7%9D_%D7%A2%D7%9C_%D7%A2%D7%95%D7%91%D7%93%D7%99%D7%94_%D7%90_%D7%96 (מלבי"ם על עובדיה א ז)]
*בעברית החדשה נותרו המשמעויות הכרוכות במַרְפֵּא בלבד.
=מילים נרדפות=
* אסותא, ארכה, בריאות, גהה, גהות, החלמה, מחבוש, צרי, רפואה, תרופה (1) וגם (2)
* איספלנית, פּלַסטֵר, רטיה, גאזה (3)
=ניגודים=
* דווי, חבורה, מחלה, מכאוב, מכה, פצע (1)
=תרגום=
מרפא (2)

חולי (1)

תחבושת (3)

קטגוריה:אוטו אנטונימים
מָזוֹר {{משני|ב}}
כובסות עושות שימוש במזור לסחיטת הכביסה
# מחבט עץ שעמו חובטים על הכבסים, על מנת לסחוט מהם את המים. 
#:*חביטת הכבסים באמצעות המזור, הייתה מקובלת בעבר, ויש בה שימוש גם כיום בחלק מהאזורים הכפריים ובחלק מהאזורים המתפתחים.
#:* - תרגום: הכל מודים ביְתֵדוֹת מַכְבֵּשִׁים ומחבטים שכיון שמַקְפִּיד עֲלֵיהֶם מיחד לָהֶם מקוּם.
=גיזרון=
* מקור מהמקרא ומארמית.
=פרשנים מפרשים=
:. 
:
=נגזרות=
* זַיָרָא
* זוּרֶה
* זָר (ד')
=ראו גם=
* מעגילה
* מִזְרֶה
* זורר
מָזוֹר {{משני|ג}}
# <small>(ארכאי)</small> מערכת כוכבים, מזל.
=גיזרון=
*המילה מופיעה הן בלשון המקרא והן בלשון חז"ל לעתים כמזלות ולעתים ככוכבים.
*יש המעריכים כי תיבת מזרות מקורה בשיבוש של תיבת מזלות . על פי מצודת ציון, "באה הלמד במקום הריש" כך שמזרות הם למעשה מזלות כפי שארמונותיו הם למעשה אלמנותיו ומפלשי הם מפרשי". ראו [https://he.wikisource.org/wiki/%D7%A7%D7%98%D7%A2:%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%93%D7%95%D7%AA_%D7%A2%D7%9C_%D7%90%D7%99%D7%95%D7%91_%D7%9C%D7%97_%D7%9C%D7%91 (קטע:מצודות על איוב לח לב)]
*למילה אין שימוש בעברית החדשה. 
*על פי האגדה, מזור, או מזרות היה אחת מהדמויות המיתולוגיות שנהפכו למזלות ולכוכבים כדוגמת כוכבי השמים עש, עיש, כסיל וכימה המופיעים בספר איוב ובספר עמוס. איזכור מערכת זו לצד הכוכבים האחרים, מרמז אולי על מיקומה בפליאדות (צביר כוכבים) הנמנה בקבוצת הכוכבים שור. קלונימוס הזקן מלוקא בר' משה, מזכיר אף הוא את המזור בחיבורו: "סדרת רהיטים לשחרית ליום הכיפורים", כחלק מצביר הכוכבים: "מאין כמוך בכללך גודל שני המאורות. מאין כמוך בלהבך עש כסיל וכימה ומזרות". ראו, [https://books.google.co.il/books?id=FYZiAAAAcAAJ&pg=PT209&lpg=PT209&dq=%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%9F+%D7%9B%D7%9E%D7%95%D7%9A+%D7%91%D7%9B%D7%9C%D7%9C%D7%9A+%D7%92%D7%95%D7%93%D7%9C+%D7%A9%D7%A0%D7%99+%D7%94%D7%9E%D7%90%D7%95%D7%A8%D7%95%D7%AA.+%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%9F+%D7%9B%D7%9E%D7%95%D7%9A+%D7%91%D7%9C%D7%94%D7%91%D7%9A+%D7%A2%D7%A9+%D7%9B%D7%A1%D7%99%D7%9C+%D7%95%D7%9B%D7%99%D7%9E%D7%94+%D7%95%D7%9E%D7%96%D7%A8%D7%95%D7%AA&source=bl&ots=92Q7-KKNAQ&sig=OviUFsqvkXqadR3wHnsb5-vAC3A&hl=iw&sa=X&ved=0CCIQ6AEwAWoVChMI-rfSrce-xwIVhFUUCh0C4g7g#v=onepage&q=%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%9F%20%D7%9B%D7%9E%D7%95%D7%9A%20%D7%91%D7%9B%D7%9C%D7%9C%D7%9A%20%D7%92%D7%95%D7%93%D7%9C%20%D7%A9%D7%A0%D7%99%20%D7%94%D7%9E%D7%90%D7%95%D7%A8%D7%95%D7%AA.%20%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%9F%20%D7%9B%D7%9E%D7%95%D7%9A%20%D7%91%D7%9C%D7%94%D7%91%D7%9A%20%D7%A2%D7%A9%20%D7%9B%D7%A1%D7%99%D7%9C%20%D7%95%D7%9B%D7%99%D7%9E%D7%94%20%D7%95%D7%9E%D7%96%D7%A8%D7%95%D7%AA&f=false מחזור עם כוונת הפייטן למעריב ויוצר ליום כפור] עמ' נא
=מילים נרדפות=
* פליאדה
* צביר כוכבים
=ראו גם=
* ממזר (מ-מזור, אדם שנולד מדרך המזל השמיימית לא כתוצר חוזה בו מעורבים סוכנים של ממסד דתי ארצי)
* מזרות ([https://en.wikipedia.org/wiki/Mazzaroth Mazzaroth])
=הרחבה=
*בלשון יחיד מופיעה המילה כמזר וכמזור, ובלשון רבים היא מופיעה לרוב כמזרות. 
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:מילים מקראיות
קטגוריה:לשון המקרא
קטגוריה:לשון חז"ל

קטגוריה:גרמי שמים
קטגוריה:אסטרונומיה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
קטגוריה:פסיכומטרי