עלוקה
עֲלוּקָה
# <ref>ההוראה המקראית מסופקת, כלהלן בסעיף הגיזרון, ואולם למן לשון חז"ל ואילך ההוראה ודאית.</ref> תולעת מים טבעתית ממחלקת Hirudinea, הנצמדת לבעלי חיים ומוצצת את דמם.
#:* .
#:* עלוקה רפואית היא עלוקה המוצצת דם עד פי חמישה ממשקל גופה.
# אדם המתנהג כטפיל, המוצץ את דמם של אחרים וניזון ממנו; או אדם הנדבק ונטפל לאחרים.
#:* .
#:* .
#:* .
# כינוי לגיהינום. 
#:* .
# "שם לבריה דמיונית ממין השדים(?)" (מילון בן יהודה; [http://www.ericlevy.com/Revel/BDB/BDB/16/ayi142.html#t44 מילון BDB])
#:* .
==הוראות (1)-(2)==
* עלוקה נגזרת מן תיבת 'על' .
* מילה יחידאית במקרא (משלי ל,טו, ראו לעיל). התרגומים הקדומים למקרא, וכן רד"ק ורלב"ג ועוד, פירשו את המילה כמתייחס לתולעת הטפילית. 
* המילה קיימת בלשונות שמיות אחרות: ארמית התרגום: עֲלוּקָא; ארמית בבלית: עלקא (וגם: ערקא, עקרא, ארקתא; ראה סוקולוף, מילון לארמית בבלית, בערכים הללו). סורית: עֵלֵקתא. ערבית: علقة (קרא: עַלַקַה). השורש علق (על"ק) בערבית עניינו היצמדות והידבקות. באשורית ilḳitu היא סוג של חיה נחותה כלשהי ([http://www.ericlevy.com/Revel/BDB/BDB/16/ayi-Index.html BDB, ערך עלק]). באנציקלופדיה המקראית (ערך עלוקה) משוער ש"שתי בנות" שבמקרא מרמז לשני חלקי פיה של העלוקה, הנצמד ומוצץ את הדם.
* ההוראה המושאלת קיימת בעברית החדשה במקביל להוראה מושאלת דומה בכמה שפות אירופאיות, ואפשר שהיא הושפעה מהן.
==הוראה (3)==
* פייטני ימי הביניים, בעקבות חז"ל (ראה להלן) פירשו את המילה המקראית כאחד מכינויי הגיהנם, כנראה על־פי הפסוק שלאחר מכן: , ושאול היא הגיהנם. בכמה מילונים (כגון אבן שושן) משויכת הוראה זו ללשון חז"ל, אך חז"ל לא אמרו זאת במפורש, וזוהי פרשנות מאוחרת בדבריהם. בתלמוד נאמר רק כך: . בלשון חז"ל קיימת המילה במשמעות תולעת טפילית, כמצוטט לעיל, בהוראה (1).
==הוראה (4)==
* במילון בן יהודה מתפרש השם, כאמור לעיל, במובן של ברייה דמונית, וכן משערים במילון BDB שבו נכתב "perhaps Aramaic loan-word, vampyre-like demon"; ושמא יש לסייע לו מן המילה הארמית "עקרתא" הנמצאת בקערות השבעה מאגיות בבבל, ופירושה מין שד (ראה סוקולוף, מילון לארמית בבלית, ערך עקרותא #2).
=פרשנים מפרשים=
* רס"ג ור' יונה אבן ג'נאח פירשו את המילה המקראית "עלוקה" במובן של אבדון ובליה, על פי ההקשר או בעקבות חז"ל. 
* המיוחס לראב"ע על ספר משלי מפרש את המילה בסירוס אותיות, כמו עקולה, עיוות (צוטטו בידי מילון בן יהודה). 
* רבנו תם (תוספות עבודה זרה יז ע"א ד"ה לעלוקה, תוספות עירובין יט ע"א ד"ה והאיכא תפתה) פירש ש"עלוקה" בפסוק הוא שם של חכם, כלומר המשל "שְׁתֵּי בָנוֹת הַב הַב, שָׁלוֹשׁ הֵנָּה לֹא תִשְׂבַּעְנָה, אַרְבַּע לֹא אָמְרוּ הוֹן" נאמר בידי החכם "עלוקה" (אפשרות זו הובאה גם ב-BDB, וכן כתב גרינץ, [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=13996 'משלי עלוקה'], תרביץ כח [תשי"ט], עמ' 135-137). ואפשר שנקרא החכם על שם החיה (ראה דעת מקרא על אתר, הערה 1).
=צירופים=
* מוקש עלוקה
=מילים נרדפות=
למשמעות (1):
* נימה
למשמעות (2):

למשמעות (3):
* גיהנם
* תופת
* תופתה
* שאול
==להוראות (3)-(4)==
הוראות אלו אינן קיימות היום, ותרגומיהן יימצאו בערכי המילים הנרדפות.
=סימוכין=
הערך עלוקה במילונים ובאנציקלופדיות הבאים:
* אנציקלופדיה מקראית, כרך ו, ירושלים תשל"ב
* מילון אבן-שושן, מחודש ומעודכן לשנות האלפיים, ישראל 2003
* מילון בן יהודה, כרך ט, ירושלים תרצ"א. כרך זה נערך בידי משה צבי סגל. 
* סוקולוף, מילון לארמית בבלית - M. Sokoloff, A Dictionary of Jewish Babylonian Aramaic of The Talmudic and Geonic Periods, Ramat-Gan 2002 
* [http://www.ericlevy.com/Revel/BDB/BDB/main.htm BDB - Brown-Driver-Briggs Hebrew and English Lexicon], Oxford 1906

* י' קיל, דעת מקרא לספר משלי, ירושלים תשמ"ד.
= הערות שוליים =
קטגוריה:כינוי גנאיקטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ךקטגוריה:חסרי חוליות
==הוראות (1)-(2)==
* עלוקה נגזרת מן תיבת 'על' .
* מילה יחידאית במקרא (משלי ל,טו, ראו לעיל). התרגומים הקדומים למקרא, וכן רד"ק ורלב"ג ועוד, פירשו את המילה כמתייחס לתולעת הטפילית. 
* המילה קיימת בלשונות שמיות אחרות: ארמית התרגום: עֲלוּקָא; ארמית בבלית: עלקא (וגם: ערקא, עקרא, ארקתא; ראה סוקולוף, מילון לארמית בבלית, בערכים הללו). סורית: עֵלֵקתא. ערבית: علقة (קרא: עַלַקַה). השורש علق (על"ק) בערבית עניינו היצמדות והידבקות. באשורית ilḳitu היא סוג של חיה נחותה כלשהי ([http://www.ericlevy.com/Revel/BDB/BDB/16/ayi-Index.html BDB, ערך עלק]). באנציקלופדיה המקראית (ערך עלוקה) משוער ש"שתי בנות" שבמקרא מרמז לשני חלקי פיה של העלוקה, הנצמד ומוצץ את הדם.
* ההוראה המושאלת קיימת בעברית החדשה במקביל להוראה מושאלת דומה בכמה שפות אירופאיות, ואפשר שהיא הושפעה מהן.
==הוראה (3)==
* פייטני ימי הביניים, בעקבות חז"ל (ראה להלן) פירשו את המילה המקראית כאחד מכינויי הגיהנם, כנראה על־פי הפסוק שלאחר מכן: , ושאול היא הגיהנם. בכמה מילונים (כגון אבן שושן) משויכת הוראה זו ללשון חז"ל, אך חז"ל לא אמרו זאת במפורש, וזוהי פרשנות מאוחרת בדבריהם. בתלמוד נאמר רק כך: . בלשון חז"ל קיימת המילה במשמעות תולעת טפילית, כמצוטט לעיל, בהוראה (1).
==הוראה (4)==
* במילון בן יהודה מתפרש השם, כאמור לעיל, במובן של ברייה דמונית, וכן משערים במילון BDB שבו נכתב "perhaps Aramaic loan-word, vampyre-like demon"; ושמא יש לסייע לו מן המילה הארמית "עקרתא" הנמצאת בקערות השבעה מאגיות בבבל, ופירושה מין שד (ראה סוקולוף, מילון לארמית בבלית, ערך עקרותא #2).
=פרשנים מפרשים=
* רס"ג ור' יונה אבן ג'נאח פירשו את המילה המקראית "עלוקה" במובן של אבדון ובליה, על פי ההקשר או בעקבות חז"ל. 
* המיוחס לראב"ע על ספר משלי מפרש את המילה בסירוס אותיות, כמו עקולה, עיוות (צוטטו בידי מילון בן יהודה). 
* רבנו תם (תוספות עבודה זרה יז ע"א ד"ה לעלוקה, תוספות עירובין יט ע"א ד"ה והאיכא תפתה) פירש ש"עלוקה" בפסוק הוא שם של חכם, כלומר המשל "שְׁתֵּי בָנוֹת הַב הַב, שָׁלוֹשׁ הֵנָּה לֹא תִשְׂבַּעְנָה, אַרְבַּע לֹא אָמְרוּ הוֹן" נאמר בידי החכם "עלוקה" (אפשרות זו הובאה גם ב-BDB, וכן כתב גרינץ, [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=13996 'משלי עלוקה'], תרביץ כח [תשי"ט], עמ' 135-137). ואפשר שנקרא החכם על שם החיה (ראה דעת מקרא על אתר, הערה 1).
=צירופים=
* מוקש עלוקה
=מילים נרדפות=
למשמעות (1):
* נימה
למשמעות (2):

למשמעות (3):
* גיהנם
* תופת
* תופתה
* שאול
==להוראות (3)-(4)==
הוראות אלו אינן קיימות היום, ותרגומיהן יימצאו בערכי המילים הנרדפות.
=סימוכין=
הערך עלוקה במילונים ובאנציקלופדיות הבאים:
* אנציקלופדיה מקראית, כרך ו, ירושלים תשל"ב
* מילון אבן-שושן, מחודש ומעודכן לשנות האלפיים, ישראל 2003
* מילון בן יהודה, כרך ט, ירושלים תרצ"א. כרך זה נערך בידי משה צבי סגל. 
* סוקולוף, מילון לארמית בבלית - M. Sokoloff, A Dictionary of Jewish Babylonian Aramaic of The Talmudic and Geonic Periods, Ramat-Gan 2002 
* [http://www.ericlevy.com/Revel/BDB/BDB/main.htm BDB - Brown-Driver-Briggs Hebrew and English Lexicon], Oxford 1906

* י' קיל, דעת מקרא לספר משלי, ירושלים תשמ"ד.
= הערות שוליים =
קטגוריה:כינוי גנאיקטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ךקטגוריה:חסרי חוליות