OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
ואתה שלום וביתך שלום וכל אשר לך שלום
וְאַתָּה שָׁלוֹם וּבֵיתְךָ שָׁלוֹם וְכֹל אֲשֶׁר לְךָ שָׁלוֹם
# ברכת שלום, המתאימה כאשר אדם חפץ לברך את עמיתו בברכת שלום. משמש גם כברכה לזוג או למשפחה שקנו בית חדש.
#:* אמו של יהושע ביציאתה מביתו בירכה אותו ואת רעייתו ואמרה "אתה שלום וביתך שלום וכל אשר לך שלום".
#:* עמיתה של אורית באה לחנוכת הבית של אורית וברכה אותה "את שלום וביתך שלום וכל אשר לך שלום".
= מקור =
* 

נאמר ע"י שליחי דוד, בשם דוד, לנבל במטרה "לרכך" אותו ולהתחנף אליו כדי שימלא את בקשתם, השתמשו בביטוי זה כברכת שלום.

ההקשר של הביטוי בספר שמואל: דוד שולח עשרה נערים אל נבל הכרמלי ומורה להם לפתוח את השיחה בדרישה בשלום נבל כדי לגרום לו להתרכך מעט.

סיפור העלילה מאחורי פסוק זה- בפסוק ד' מתחיל סיפור העלילה. דוד שכאמור בפסוק א' ירד "אֶל מִדְבַּר פָּארָן" שולח את עבדיו אל נבל, ומצווה עליהם לפנות אל נבל הגוזז את צאנו בכרמל, ולבקש ממנו בנימוס רב ובדברי שלום מקצת מהכיבוד. בקשתו של דוד אינה מפורשת. בדבריו הוא רומז לסיוע שהוא ואנשיו סייעו לרועי נבל, ומוסיף שסיוע זה אף ניתן להוכחה. אמנם אין הוא נוקב מפורשות במחיר, אבל מובן שהוא מצפה לתמורה בעד הסיוע. נבל מסרב לבקשתו של דוד, מדבר בחוסר כבוד ואומר שלא ייתן מהאוכל לאנשים שאינו מכיר. פנייתו המנומסת של דוד ותגובתו הבוטה של נבל מטים את הכף לטובת הדעה שאולי נבל הוא ה'נבל'.
= ביטויים קרובים =
* שָׁלוֹם עֲלֵיכֶם מַלְאֲכֵי הַשָּׁרֵת מַלְאֲכֵי עֶלְיוֹן 
*מֶּלֶךְ מַלְכֵי הַמְּלָכִים הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא
*שִׂים שָׁלוֹם טוֹבָה וּבְרָכָה, חַיִּים חֵן וָחֶסֶד (צְדָקָה) וְרַחֲמִים.
= ראו גם =
* בית
*שלום

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= מקור =
* 

נאמר ע"י שליחי דוד, בשם דוד, לנבל במטרה "לרכך" אותו ולהתחנף אליו כדי שימלא את בקשתם, השתמשו בביטוי זה כברכת שלום.

ההקשר של הביטוי בספר שמואל: דוד שולח עשרה נערים אל נבל הכרמלי ומורה להם לפתוח את השיחה בדרישה בשלום נבל כדי לגרום לו להתרכך מעט.

סיפור העלילה מאחורי פסוק זה- בפסוק ד' מתחיל סיפור העלילה. דוד שכאמור בפסוק א' ירד "אֶל מִדְבַּר פָּארָן" שולח את עבדיו אל נבל, ומצווה עליהם לפנות אל נבל הגוזז את צאנו בכרמל, ולבקש ממנו בנימוס רב ובדברי שלום מקצת מהכיבוד. בקשתו של דוד אינה מפורשת. בדבריו הוא רומז לסיוע שהוא ואנשיו סייעו לרועי נבל, ומוסיף שסיוע זה אף ניתן להוכחה. אמנם אין הוא נוקב מפורשות במחיר, אבל מובן שהוא מצפה לתמורה בעד הסיוע. נבל מסרב לבקשתו של דוד, מדבר בחוסר כבוד ואומר שלא ייתן מהאוכל לאנשים שאינו מכיר. פנייתו המנומסת של דוד ותגובתו הבוטה של נבל מטים את הכף לטובת הדעה שאולי נבל הוא ה'נבל'.
= ביטויים קרובים =
* שָׁלוֹם עֲלֵיכֶם מַלְאֲכֵי הַשָּׁרֵת מַלְאֲכֵי עֶלְיוֹן 
*מֶּלֶךְ מַלְכֵי הַמְּלָכִים הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא
*שִׂים שָׁלוֹם טוֹבָה וּבְרָכָה, חַיִּים חֵן וָחֶסֶד (צְדָקָה) וְרַחֲמִים.
= ראו גם =
* בית
*שלום

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
השחד יעור עיני חכמים
הַשֹּׁחַד יְעַוֵּר עֵינֵי חֲכָמִים
# אסור לשופטים - אפילו חכמים - לקחת שוחד שהרי אם יקחו שוחד, המשפט לא יהיה הוגן ולא יתקיים משפט צדק. 
#:* השופט בבית המשפט לא הסכים לקחת שוחד כי השוחד יעוור עיני חכמים.
= מקור =
* 

ביטוי זה נאמר בהקשר לחוקים של משפט צדק, שוחד אדם רק לפי מעמדו כדי שיהיה משפט הוגן.
= ביטויים קרובים =
* צדק צדק תרדוף
= ראו גם =
* שוחד
* עיוור

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= מקור =
* 

ביטוי זה נאמר בהקשר לחוקים של משפט צדק, שוחד אדם רק לפי מעמדו כדי שיהיה משפט הוגן.
= ביטויים קרובים =
* צדק צדק תרדוף
= ראו גם =
* שוחד
* עיוור

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
מי לה' אלי
מִי לַה' אֵלָי
# קריאת גיוס למאמינים בדרך מסויימת לבוא בעקבותיו או להצטרף למאבק.
=מקור=
* מהמקרא: . 
פסוק זה נאמר לאחר שירד משה מהר סיני וראה שבני ישראל חטאו בחטא העגל, ומשה קורא למי שנשאר נאמן לה' ולא חטא לבוא להתאסף אליו, ולאחר שנאספים אליו בני לוי הוא מצווה אותם להרוג את החוטאים בחטא העגל. זהו מקרא קצר, ומשמעו: "מי [שנאמן] לה' [יבוא] אלי".
=מידע נוסף=
* בספר יוסיפון מובא: . אבל בספר מקבים מובא נוסח אחר: . ברוב המקורות המשפט "מי לה' אלי!" אינו מיוחס למתתיהו, ועל כן רבים טוענים שהוא יוחס אליו בטעות.
=קישורים חיצוניים=
* אריה אולמן, [https://www.machonso.org/hamaayan/?gilayon=32&id=1059#_ftn9 האם אכן אמר מתתיהו "מי לה' אלי"?], המעין טבת התשע"ד.
* [https://www.milononline.net/about_dictionary.php מי לאדני אלי], מילון אבניאון

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
* מהמקרא: . 
פסוק זה נאמר לאחר שירד משה מהר סיני וראה שבני ישראל חטאו בחטא העגל, ומשה קורא למי שנשאר נאמן לה' ולא חטא לבוא להתאסף אליו, ולאחר שנאספים אליו בני לוי הוא מצווה אותם להרוג את החוטאים בחטא העגל. זהו מקרא קצר, ומשמעו: "מי [שנאמן] לה' [יבוא] אלי".
=מידע נוסף=
* בספר יוסיפון מובא: . אבל בספר מקבים מובא נוסח אחר: . ברוב המקורות המשפט "מי לה' אלי!" אינו מיוחס למתתיהו, ועל כן רבים טוענים שהוא יוחס אליו בטעות.
=קישורים חיצוניים=
* אריה אולמן, [https://www.machonso.org/hamaayan/?gilayon=32&id=1059#_ftn9 האם אכן אמר מתתיהו "מי לה' אלי"?], המעין טבת התשע"ד.
* [https://www.milononline.net/about_dictionary.php מי לאדני אלי], מילון אבניאון

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
עמך עמי ואלוהיך אלוהי
עַמֵּךְ עַמִּי, וֵאלֹהַיִךְ אֱלֹהָי
# הביטוי הזה מסמל שייכות אחד לשני. רו מבטא את רצונם של גרים להשתייך לעם היהודי.
= מקור =
* 

מגלת רות מספרת ששלוש נשים יצא בדרך לבית לחם. נעמי חוזרת לעיר מולדתה. ערפה ורות - הולכות לעיר זרה, כדי למצוא בה את קרובי משפחת בעליהן, כדי להיגאל על ידם ולשוב ולהצטרף למשפחה. נעמי מפצירה בהן לשוב לבית אימן, ושם למצוא כל אחת מנוחה בית אישה. נעמי מפצירה בהן לשוב לבתיהן. ערפה מעדיפה את החיים בבית אמה, על פני עתיד מעורפל המחכה לה בבית לחם. רות דבקה בחמותה ובזכר בעלה המת. היא תיגאל, והיא תגאל את מחלון לבל ייכרת שמו. היא תלד ילד, ותקים את שם בעלה המת על נחלתו. והיא מבטיחה להידבק בנעמי חמותה עד סוף חייה.
= ביטויים קרובים =
* כל ישראל ערבים זה לזה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
עַמֵּךְ עַמִּי, וֵאלֹהַיִךְ אֱלֹהָי
# הביטוי הזה מסמל שייכות אחד לשני. רו מבטא את רצונם של גרים להשתייך לעם היהודי.
= מקור =
* 

מגלת רות מספרת ששלוש נשים יצא בדרך לבית לחם. נעמי חוזרת לעיר מולדתה. ערפה ורות - הולכות לעיר זרה, כדי למצוא בה את קרובי משפחת בעליהן, כדי להיגאל על ידם ולשוב ולהצטרף למשפחה. נעמי מפצירה בהן לשוב לבית אימן, ושם למצוא כל אחת מנוחה בית אישה. נעמי מפצירה בהן לשוב לבתיהן. ערפה מעדיפה את החיים בבית אמה, על פני עתיד מעורפל המחכה לה בבית לחם. רות דבקה בחמותה ובזכר בעלה המת. היא תיגאל, והיא תגאל את מחלון לבל ייכרת שמו. היא תלד ילד, ותקים את שם בעלה המת על נחלתו. והיא מבטיחה להידבק בנעמי חמותה עד סוף חייה.
= ביטויים קרובים =
* כל ישראל ערבים זה לזה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
מים קרים על נפש עיפה
מַ֣יִם קָ֭רִים עַל־נֶ֣פֶשׁ עֲיֵפָ֑ה
# דבר מרענן ומעודד, כמו מים קרים המרעננים את הנפש.

* כמו מים קרים המרעננים נפש עייפה, כך שמועה טובה, דרישת שלום המגיעה מקרובי-משפחה או ידידים הנמצאים בארץ מרחק, ולכן יש להתייחס ברצינות גם לד"ש קטן.
= מקור =
* 
הפסוק אומר שבדומה למים הקרים, הנשפכים על נפש עייפה (צמאה ויבשה), מרעננים ומחיים אותה, כך גם שמועה טובה, דרישת-שלום המגיעה מארץ מרחק, מרעננת את השומע ומחיה את רוחו.
= ראו גם =
* עייף

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= מקור =
* 
הפסוק אומר שבדומה למים הקרים, הנשפכים על נפש עייפה (צמאה ויבשה), מרעננים ומחיים אותה, כך גם שמועה טובה, דרישת-שלום המגיעה מארץ מרחק, מרעננת את השומע ומחיה את רוחו.
= ראו גם =
* עייף

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
איש כלבבו
אִישׁ כִּלְבָבוֹ
# אדם שאפשר לסמוך עליו, איש סוד ואדם שיש אמון בו.

#:* המדריך החדש בסניף הוא איש כלבבי.
#:* "נאמר על יוסף שפירא שהוא איש כלבבו של נתניהו" (מקור: עיתון ישראל היום)
= גיזרון=
* מקור הביטוי במקרא. נאמר על־ידי שמואל לשאול, כאשר שאול חטא, שמואל אמר לו שמלכותו לא תתקיים לעולם ושה' החליט לחפש מלך אחר לעם ישראל, שיהיה איש כלבבו.
= ביטויים קרובים =
* איש סוד
* אהוב על הבריות
= ניגודים =
* משענת קנה רצוץ
= ראו גם =
* לבב

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
אִישׁ כִּלְבָבוֹ
# אדם שאפשר לסמוך עליו, איש סוד ואדם שיש אמון בו.

#:* המדריך החדש בסניף הוא איש כלבבי.
#:* "נאמר על יוסף שפירא שהוא איש כלבבו של נתניהו" (מקור: עיתון ישראל היום)
= גיזרון=
* מקור הביטוי במקרא. נאמר על־ידי שמואל לשאול, כאשר שאול חטא, שמואל אמר לו שמלכותו לא תתקיים לעולם ושה' החליט לחפש מלך אחר לעם ישראל, שיהיה איש כלבבו.
= ביטויים קרובים =
* איש סוד
* אהוב על הבריות
= ניגודים =
* משענת קנה רצוץ
= ראו גם =
* לבב

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
האדם יראה לעינים וה' יראה ללבב
הָאָדָם יִרְאֶה לַעֵינַיִם, וַיהוָה יִרְאֶה לַלֵּבָב
# לא ראוי לשפוט אדם לפי מראהו החיצוני כמו שהאדם עושה, לפעמים העיניים מטעות ולכן צריך לבחון את האדם לפי הפנימיות כמו שהשם עושה.
#:* רינת היא עובדת חדשה קצת שונה מהאחרים, האנשים בעבודה הסתכלו אליה כאל מוזרה, כשרינת התחילה לעבוד כולם נדהמו מיכולות העבודה שלה וראו בן אדם אחר ממה שראו, ודבר כזה קורה בגלל שהם הסתכלו על החיצוניות ולא על הפנימיות כמו משמעות המשפט- "האדם יראה לעיניים והשם ללבב".
= מקור =
* 

 ביטוי זה נאמר בספר שמואל כשה' לא התכוון להוכיח את שמואל אלא ללמד אותו את "חכמת הפרצוף" – החכמה שמאפשרת להכיר אופי של אדם ע"פ תווי-הפנים שלו. כאן זו לא בדיוק חכמת-הפרצוף אלא חכמת-העיניים. ה' אומר לשמואל: "אני, ה', רואה את האופי (הלבב) באופן ישיר; אבל אתה, האדם, לא יכול לראות ללבב, ולכן אם אתה רוצה להכיר אופי של אדם, אתה צריך להסתכל בעיניים שלו. אל תבט אל מראהו ואל גבה קומתו – כי זה לא חשוב, הפרט היחיד שחשוב זה העיניים".
= ביטויים קרובים =
* אל תסתכל בקנקן אלא במה שיש בו.
= ראו גם =
* לבב
* עין

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
הָאָדָם יִרְאֶה לַעֵינַיִם, וַיהוָה יִרְאֶה לַלֵּבָב
# לא ראוי לשפוט אדם לפי מראהו החיצוני כמו שהאדם עושה, לפעמים העיניים מטעות ולכן צריך לבחון את האדם לפי הפנימיות כמו שהשם עושה.
#:* רינת היא עובדת חדשה קצת שונה מהאחרים, האנשים בעבודה הסתכלו אליה כאל מוזרה, כשרינת התחילה לעבוד כולם נדהמו מיכולות העבודה שלה וראו בן אדם אחר ממה שראו, ודבר כזה קורה בגלל שהם הסתכלו על החיצוניות ולא על הפנימיות כמו משמעות המשפט- "האדם יראה לעיניים והשם ללבב".
= מקור =
* 

 ביטוי זה נאמר בספר שמואל כשה' לא התכוון להוכיח את שמואל אלא ללמד אותו את "חכמת הפרצוף" – החכמה שמאפשרת להכיר אופי של אדם ע"פ תווי-הפנים שלו. כאן זו לא בדיוק חכמת-הפרצוף אלא חכמת-העיניים. ה' אומר לשמואל: "אני, ה', רואה את האופי (הלבב) באופן ישיר; אבל אתה, האדם, לא יכול לראות ללבב, ולכן אם אתה רוצה להכיר אופי של אדם, אתה צריך להסתכל בעיניים שלו. אל תבט אל מראהו ואל גבה קומתו – כי זה לא חשוב, הפרט היחיד שחשוב זה העיניים".
= ביטויים קרובים =
* אל תסתכל בקנקן אלא במה שיש בו.
= ראו גם =
* לבב
* עין

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
כצאן אשר אין להם רועה
כְּצֹאן אֲשֶׁר אֵין לָהֶם רוֹעֶה
# ייאמר על עם או ציבור כלשהו שאין להם מנהיג, אין להם מי שיוליך אותם, בזמן של קושי ומשבר.
#:* הכיתה מתנהגת ממש לא יפה, הם צריכים עזרה, הם ממש כמו צאן אשר אין לו רועה.
#:* המדינה במשבר והיא לא יכולה להתמודד בלי מנהיג ראוי, הם ממש כמו צאן אשר אין לו רועה.
= מקור =
* 

ביטוי זה נאמר בספר במדבר פרק העוסק בהכנות לכניסה לארץ. בחלק הראשון של הפרק באה בקשת בנות צלופחד ובחלק השני בקשת משה למינוי מנהיג חדש תחתיו. ה' מצווה למנות את יהושע בן נון. משה אומר לה' שהוא עוד מעט עוזב את העם, אבל המסע לא נגמר ויש למנות מנהיג שיוביל את העם קדימה.

=
= ראו גם =
* צאן
* רועה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= מקור =
* 

ביטוי זה נאמר בספר במדבר פרק העוסק בהכנות לכניסה לארץ. בחלק הראשון של הפרק באה בקשת בנות צלופחד ובחלק השני בקשת משה למינוי מנהיג חדש תחתיו. ה' מצווה למנות את יהושע בן נון. משה אומר לה' שהוא עוד מעט עוזב את העם, אבל המסע לא נגמר ויש למנות מנהיג שיוביל את העם קדימה.

=
= ראו גם =
* צאן
* רועה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
עשי הטוב בעיניך
עֲשִׂי הַטּוֹב בְּעֵינַיִךְ
# הטוב בעיניך – כרצונך, ככל העולה על רוחך, מה שאת מוצאת לנכון
#:* כששאלתי את מורתי באיזו מגמה לבחור, היא אמרה לי "עשי הטוב בעיניך"
= מקור =
* 

ביטוי זה נאמר כאשר שרי אינה הצליחה להיכנס להריון ואמרה לאברהם שיקח את הגר השפחה לאישה. הגר נכנסת מיד להיריון ושרה מקנאה וכועסת, במקום להרגיעה, אברהם אומר לה עשי הטוב בעיניך ונותן לה יד חופשית לעשות כל מה שרק תרצה להגר.
= ביטוי קרוב =
* עשה כרצונך

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
= מקור =
* 

ביטוי זה נאמר כאשר שרי אינה הצליחה להיכנס להריון ואמרה לאברהם שיקח את הגר השפחה לאישה. הגר נכנסת מיד להיריון ושרה מקנאה וכועסת, במקום להרגיעה, אברהם אומר לה עשי הטוב בעיניך ונותן לה יד חופשית לעשות כל מה שרק תרצה להגר.
= ביטוי קרוב =
* עשה כרצונך

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
פו"ר
פו"ר
# פריה ורביה.
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות ביהדות
לפו"ר
לפו"ר
# לפום ריהטא (לפי הקריאה הראשונית).
=ראו גם=
* פו"ר
סנטימנט
סֶנְטִימֵנְט
# האופן שבו מתבטא מצבו הנפשי של האדם או האופן בו מצבו הנפשי מגיב לגורמים חיצוניים.
=גיזרון=
* sentimentum; מבסיס sentiō – אחוש, ארגיש, והסיומת ‎ -mentumלכלים ומכשירים. אין קשר למילה mēns – מח, שכל, נפש
=נגזרות=
* סנטימנטלי
=מילים נרדפות=
* רגש
* תחושה
=קישורים חיצוניים=
*
=גיזרון=
* sentimentum; מבסיס sentiō – אחוש, ארגיש, והסיומת ‎ -mentumלכלים ומכשירים. אין קשר למילה mēns – מח, שכל, נפש
=נגזרות=
* סנטימנטלי
=מילים נרדפות=
* רגש
* תחושה
אונו
אוּנוֹ
# שטר קניין.
=גיזרון=
* [https://gei.sns.it/search/list/lemma/%E1%BD%A0%CE%BD%E1%BD%B5 ώνή] (אוֹנֵה) - מכירה, שטר מכירה.<ref>ח"י קוהוט, הערוך השלם, [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48229&st=&pgnum=374&hilite= אן 2].</ref>
*במקורות מסוימים מופיעים צורות אחרות: "אונה", "אוני", "אוניתא".
=ראו גם=
*דיתיקי
*שובר
=סימוכין=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:מסחר

<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
אוֹנוֹ
# עיר בגוש דן. גובלת ברמת גן במערבה, בסביון בדרומה ובפתח תקווה בצפונה ובמזרחה.
=גיזרון=
* [https://gei.sns.it/search/list/lemma/%E1%BD%A0%CE%BD%E1%BD%B5 ώνή] (אוֹנֵה) - מכירה, שטר מכירה.<ref>ח"י קוהוט, הערוך השלם, [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48229&st=&pgnum=374&hilite= אן 2].</ref>
*במקורות מסוימים מופיעים צורות אחרות: "אונה", "אוני", "אוניתא".
=ראו גם=
*דיתיקי
*שובר
=סימוכין=
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:מסחר

<!--יש למחוק את המיותר בסוף מילוי התבנית, כמו את שורה זו למשל-->
אוֹנוֹ
# עיר בגוש דן. גובלת ברמת גן במערבה, בסביון בדרומה ובפתח תקווה בצפונה ובמזרחה.
פרשז
פַּרְשֵׁז
# פָּרַשׂ.
=גיזרון=
* מילה יחידאית במקרא. חז"ל, כדרכם בביאור מילים קשות, ביארו ע"פ נוטריקון: . אליעזר בן יהודה סבר שהמילה מורכבת משני שורשים: 'פרשׂ' ו'פרז'<ref>אב"י, [https://benyehuda.org/read/8165 ההרכבה בשמות ובפעלים בשפה העברית].</ref>. אמנם הדעה הרווחת כיום שיסוד המילה היא "פַּרְשֵׂשׂ" ("פרשׂ" בכפל לה"פ), והעיצורים העתקו לעיצורים דומים כתוצאה מהִבָּדְלוּת.<ref>גזניוס-קאוץ', דקדוק, [https://en.wikisource.org/wiki/Gesenius%27_Hebrew_Grammar/56._Quadriliterals §56 שורשים מרובעים]. וכן נקטו בעקבותיהם: א' קליין, [https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A4%D7%A8%D7%A9%D7%81%D7%96.1?lang=he מילון]; מ"צ קדרי, מילון עברי מקראי, עמ' 886; ע' חכם, דעת מקרא, איוב עמ' קצט הערה 15 (שאף כתב שבכמה כ"י מופיע "פרשׂז" בשׂי"ן שמאלית).</ref> יש שהוסיפו שהמעתק ל-ז' נעשה בכדי להשוות לצליל של התקבולת "מְאַחֵז".<ref>ע' חכם, שם.</ref>
* יתכן שיש קשר לחתית: parašešš - לפזר, לפרוס.<ref>The Hittite Dictionary, the oriental institute of Chicago university, volume p, page 140.</ref>.
* הבנין של המילה אינו ברור: יש אומרים שהוא צורת המקור של בנין פיעל. ויש אומרים שהוא עבר קל של בנין פַּעְלֵל. ויש אומרים שהוא עבר קל של מרובעים (כמו הפועל שַׁאֲנָן). בפועל, השתמשו בו בבנין פיעל.
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* מילה יחידאית במקרא. חז"ל, כדרכם בביאור מילים קשות, ביארו ע"פ נוטריקון: . אליעזר בן יהודה סבר שהמילה מורכבת משני שורשים: 'פרשׂ' ו'פרז'<ref>אב"י, [https://benyehuda.org/read/8165 ההרכבה בשמות ובפעלים בשפה העברית].</ref>. אמנם הדעה הרווחת כיום שיסוד המילה היא "פַּרְשֵׂשׂ" ("פרשׂ" בכפל לה"פ), והעיצורים העתקו לעיצורים דומים כתוצאה מהִבָּדְלוּת.<ref>גזניוס-קאוץ', דקדוק, [https://en.wikisource.org/wiki/Gesenius%27_Hebrew_Grammar/56._Quadriliterals §56 שורשים מרובעים]. וכן נקטו בעקבותיהם: א' קליין, [https://www.sefaria.org.il/Klein_Dictionary%2C_%D7%A4%D7%A8%D7%A9%D7%81%D7%96.1?lang=he מילון]; מ"צ קדרי, מילון עברי מקראי, עמ' 886; ע' חכם, דעת מקרא, איוב עמ' קצט הערה 15 (שאף כתב שבכמה כ"י מופיע "פרשׂז" בשׂי"ן שמאלית).</ref> יש שהוסיפו שהמעתק ל-ז' נעשה בכדי להשוות לצליל של התקבולת "מְאַחֵז".<ref>ע' חכם, שם.</ref>
* יתכן שיש קשר לחתית: parašešš - לפזר, לפרוס.<ref>The Hittite Dictionary, the oriental institute of Chicago university, volume p, page 140.</ref>.
* הבנין של המילה אינו ברור: יש אומרים שהוא צורת המקור של בנין פיעל. ויש אומרים שהוא עבר קל של בנין פַּעְלֵל. ויש אומרים שהוא עבר קל של מרובעים (כמו הפועל שַׁאֲנָן). בפועל, השתמשו בו בבנין פיעל.
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
פרתם
פַּרְתָּם
# ראשונים,אצילים.
=גיזרון=
* (fratama) - ראשון. החוקרים משערים שבפרוטו-אינדו-איראנית היתה הקידומת "[https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/per- -per]" בהוראת: ראשון, לפני, וקיימת גם כיום בתחילית: 'פרה-' כתחיליות במילים: "פרהסטוריה", "פרימיטיבי" ועוד.
:המלה פְראתמַ (fratama) מצויה כמה פעמים ככתובת הגדולה של דריוש א' מבהוסטן, כתרגום הארמי של כתובת בגיסתן שבפפירוסים של יב באה תמורתה המלה: 'חרה', בהוראת: החורים (עם). תואר זה מצוי גם בטכסטים עילמיים מפרספוליס בצורה פירתמא (pirratamma) .
=פרשנים מפרשים=
* רד"ק (ספר השרשים): "הַפַּרְתְּמִים" הם השרים הגדולים המיוחסים. ואדני אבי ז"ל כתב כי המ"ם נוספת כמ"ם "פתאם", "שלשם". והם הפחוות של עבר נהר פרת".
* ראב"ע (אסתר א,ג): "מזרע המלוכה".
* הואיל משה: "שרשו מלשון 'רתם המרכבה לרכש' () והפ"א נוספת, וענינו שרי הרכב."
=מילים נרדפות=
* אציל
* שַׂר
=סימוכין=====פַּרְתָּם
# ראשונים,אצילים.
=גיזרון=
* (fratama) - ראשון. החוקרים משערים שבפרוטו-אינדו-איראנית היתה הקידומת "[https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/per- -per]" בהוראת: ראשון, לפני, וקיימת גם כיום בתחילית: 'פרה-' כתחיליות במילים: "פרהסטוריה", "פרימיטיבי" ועוד.
:המלה פְראתמַ (fratama) מצויה כמה פעמים ככתובת הגדולה של דריוש א' מבהוסטן, כתרגום הארמי של כתובת בגיסתן שבפפירוסים של יב באה תמורתה המלה: 'חרה', בהוראת: החורים (עם). תואר זה מצוי גם בטכסטים עילמיים מפרספוליס בצורה פירתמא (pirratamma) .
=פרשנים מפרשים=
* רד"ק (ספר השרשים): "הַפַּרְתְּמִים" הם השרים הגדולים המיוחסים. ואדני אבי ז"ל כתב כי המ"ם נוספת כמ"ם "פתאם", "שלשם". והם הפחוות של עבר נהר פרת".
* ראב"ע (אסתר א,ג): "מזרע המלוכה".
* הואיל משה: "שרשו מלשון 'רתם המרכבה לרכש' () והפ"א נוספת, וענינו שרי הרכב."
=מילים נרדפות=
* אציל
* שַׂר
טברני
טַבְרָנִי
# שמוצאו מטבריה.
=צירופים=
*ניקוד טברני
=מילים נרדפות=
* טְבֵרְיָנִי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
=צירופים=
*ניקוד טברני
=מילים נרדפות=
* טְבֵרְיָנִי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
עשש
עָשַׁשׁ
# התקלקל, נָמַק; נחלש או כהה.
=גיזרון=
* מופיע בספר תהילים, שלש פעמים - בפסוקים הנ"ל וגם ב.
* לדעת מנחם בן סרוק נגזר מ"עָשׁ", שהתקלקל ונרקב כאילו נאכל על ידי עש.<ref>מחברת מנחם, [https://wiki.jewishbooks.org.il/mediawiki/wiki/%D7%9E%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D/%D7%A2/%D7%A2%D7%A9 עש]. וכן כתבו ראב"ע ורד"ק.</ref> 
* יתכן שיש קשר למילה האכדית: - דאגה, טרדה.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י (תהלים שם) פירש "עשש מכעס עיני" שהוא נגזר מעששית, שעיניו כהו עד שנדמה כאילו מביט דרך עששית מפוחמת.
=גיזרון=
* מופיע בספר תהילים, שלש פעמים - בפסוקים הנ"ל וגם ב.
* לדעת מנחם בן סרוק נגזר מ"עָשׁ", שהתקלקל ונרקב כאילו נאכל על ידי עש.<ref>מחברת מנחם, [https://wiki.jewishbooks.org.il/mediawiki/wiki/%D7%9E%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D/%D7%A2/%D7%A2%D7%A9 עש]. וכן כתבו ראב"ע ורד"ק.</ref> 
* יתכן שיש קשר למילה האכדית: - דאגה, טרדה.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י (תהלים שם) פירש "עשש מכעס עיני" שהוא נגזר מעששית, שעיניו כהו עד שנדמה כאילו מביט דרך עששית מפוחמת.
ו"ק
ו"ק
# ו' קצוות.
עגונה
עֲגוּנָה
# הכבולה בהסכם נישואין, שנעשה כחוק משה מבבל, במדינת ישראל.
=גיזרון=
* יחידאית במקרא, המקור למילה 'תֵּעָגֵנָה' בהוראת: עֲגַן, "קָשַׁר", מופיע בספר רות שאול מארמית האופיינית ללשון חז"ל שמאוחרת היא בהרבה ללשון עברית של בית ראשון.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מעגן
* עגינות
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
* הסכם
* חוזה
* דרקוני
* נשואין
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:שם הקטגוריה
עֲגוּנָה
# הכבולה בהסכם נישואין, שנעשה כחוק משה מבבל, במדינת ישראל.
=גיזרון=
* יחידאית במקרא, המקור למילה 'תֵּעָגֵנָה' בהוראת: עֲגַן, "קָשַׁר", מופיע בספר רות שאול מארמית האופיינית ללשון חז"ל שמאוחרת היא בהרבה ללשון עברית של בית ראשון.
=צירופים=
* צירוף מילים
=נגזרות=
* מעגן
* עגינות
=מילים נרדפות=
* מילה נרדפת
=ראו גם=
* הסכם
* חוזה
* דרקוני
* נשואין
=קישורים חיצוניים=
* שם כותב, [Address תיאור המאמר], שם האתר

קטגוריה:שם הקטגוריה
שלא על מנת לקבל פרס
שֶׁלֹּא עַל מְנָת לְקַבֵּל פְּרָס
# ייאמר על עשיית מעשים טובים שלא נעשית בשביל תמורה אלא מתוך מחשבה טובה ורצון לעזור לזולת. 
#:* על הילד לשבת בשקט שלא על מנת לקבל פרס אלא בכדי לא להפריע לשאר הכיתה.
#:* האיש המבוגר עשה רבות למען מדינתו שלא על מנת לקבל פרס.
= מקור =
* נאמר בפסוק שאנטיגנוס איש סוכו אמר לשמעון הצדיק ותלמידיו אל תהיו כעבדים המשמשים את הרב על מנת לקבל פרס אלא תהיו דוגמה ועשו זאת למען אהוביכם .

אנטיגנוס איש סוכו לימד את תלמידיו שלא כדאי להיות כעבדים המשמשים את הרב על מנת לקבל פרס אלא כדאי להוות דוגמה ולעשות טוב, בלי קשר לשכר שאולי יקבלו.
= ביטויים קרובים =
* שלא על מנת לקבל שכר
= ניגודים =
* שעל מנת לקבל פרס
*אדם קרוב אצל עצמו
= מקור =
* נאמר בפסוק שאנטיגנוס איש סוכו אמר לשמעון הצדיק ותלמידיו אל תהיו כעבדים המשמשים את הרב על מנת לקבל פרס אלא תהיו דוגמה ועשו זאת למען אהוביכם .

אנטיגנוס איש סוכו לימד את תלמידיו שלא כדאי להיות כעבדים המשמשים את הרב על מנת לקבל פרס אלא כדאי להוות דוגמה ולעשות טוב, בלי קשר לשכר שאולי יקבלו.
= ביטויים קרובים =
* שלא על מנת לקבל שכר
= ניגודים =
* שעל מנת לקבל פרס
*אדם קרוב אצל עצמו
יהי כבוד תלמידך חביב עליך כשלך
יְהִי כְּבוֹד תַּלְמִידְךָ חָבִיב עָלֶיךָ כְּשֶׁלְּךָ
# המורה צריך לכבד את תלמידיו כמו שהוא מכבד את עצמו , לא להתנשא ולנהוג בהבנה והערכה.
#:* תפסיק להתנשא מעל תלמידך ותזכור: יהיה כבוד תלמידך חביב עליך כשלך!.
= מקור =
* 

מתוך המשנה אפשר להבין שרבי אליעזר רוצה שתלמידו יכבדו אותו ואת חבריהם כפי שהם מכבדים את עצמם.
= ביטויים קרובים =
* יהי כבוד חברך חביב עליך כשלך
*ואהבת לרעך כמוך
*מה ששנוא עליך אל תעשה לחברך
= תרגום =
* רוסית: (כבד את הוריך כפי שאתה מכבד את עצמך).
= ראו גם =
* [http://www.daat.ac.il/DAAT/kitveyet/shmaatin/hatalmid.htm דעת]
* ויקיטקסט
= מקור =
* 

מתוך המשנה אפשר להבין שרבי אליעזר רוצה שתלמידו יכבדו אותו ואת חבריהם כפי שהם מכבדים את עצמם.
= ביטויים קרובים =
* יהי כבוד חברך חביב עליך כשלך
*ואהבת לרעך כמוך
*מה ששנוא עליך אל תעשה לחברך
= תרגום =
* רוסית: (כבד את הוריך כפי שאתה מכבד את עצמך).
= ראו גם =
* [http://www.daat.ac.il/DAAT/kitveyet/shmaatin/hatalmid.htm דעת]
* ויקיטקסט
נקרא לנערה ונשאל את פיה
נִקְרָא לַנַּעֲרָ וְנִשְׁאֲלָה אֶת־פִּיהָ
# משמעות הביטוי היא שאסור להחליט עבור אדם אחר מה לעשות וצריך לתת לו את זכות הבחירה לגבי החיים שלו.
#:* ביקשתי מחבר שלי שאחותו תעזור לי בלימודים והוא אמר: "נקרא לנערה ונשאל את פיה".
#:* אני וחבריי רוצים לצאת היום בערב ורצינו להזמין את אדווה אם היא רוצה לצאת עם החברה אז קבענו ש"נקרא לנערה ונשאל את פיה".
= מקור =
* 

ביטוי זה נאמר בפרק המתאר את בקשת אברהם מעבדו למצוא כלה לבנו יצחק. משפחתה של רבקה (אמה ואחיה של רבקה) מגיבה לבקשתו של עבד אברהם לשלוח את רבקה במהירות בהצעה לשאול את דעתה "נקרא לנערה ונשאל את פיה".

המשמעות בתנ<nowiki></nowiki>ך לביטוי היא חובה לשאול אישה אם היא מוכנה להינשא ולתת לה הזדמנות לסרב ושיהיו עדים לכך מכיוון שאישה היא לא רכוש בעוד שהמשמעות המודרנית כיום היא שאסור להחליט עבור אנשים אחרים מה לעשות וצריך לתת להם את זכות הבחירה לגבי החיים שלהם.
= ביטויים מנוגדים =
* קבע את דינו
נִקְרָא לַנַּעֲרָ וְנִשְׁאֲלָה אֶת־פִּיהָ
# משמעות הביטוי היא שאסור להחליט עבור אדם אחר מה לעשות וצריך לתת לו את זכות הבחירה לגבי החיים שלו.
#:* ביקשתי מחבר שלי שאחותו תעזור לי בלימודים והוא אמר: "נקרא לנערה ונשאל את פיה".
#:* אני וחבריי רוצים לצאת היום בערב ורצינו להזמין את אדווה אם היא רוצה לצאת עם החברה אז קבענו ש"נקרא לנערה ונשאל את פיה".
= מקור =
* 

ביטוי זה נאמר בפרק המתאר את בקשת אברהם מעבדו למצוא כלה לבנו יצחק. משפחתה של רבקה (אמה ואחיה של רבקה) מגיבה לבקשתו של עבד אברהם לשלוח את רבקה במהירות בהצעה לשאול את דעתה "נקרא לנערה ונשאל את פיה".

המשמעות בתנ<nowiki></nowiki>ך לביטוי היא חובה לשאול אישה אם היא מוכנה להינשא ולתת לה הזדמנות לסרב ושיהיו עדים לכך מכיוון שאישה היא לא רכוש בעוד שהמשמעות המודרנית כיום היא שאסור להחליט עבור אנשים אחרים מה לעשות וצריך לתת להם את זכות הבחירה לגבי החיים שלהם.
= ביטויים מנוגדים =
* קבע את דינו
שונות
שׁוֹנוֹת
# קבוצה בעלת מגוון רב של פריטים, שאין ביניהם מכנה משותף.
=מילים נרדפות=
* יתר
* שאר
=ראו גם=
*הטרוגני
*מבחר

קטגוריה:ריבויים
שׁוֹנוּת
# חוסר דמיון.
=מילים נרדפות=
* הבדל
* שוני
=ניגודים=
* אחידות
* דמיון
* זהות
=מילים נרדפות=
* יתר
* שאר
=ראו גם=
*הטרוגני
*מבחר

קטגוריה:ריבויים
שׁוֹנוּת
# חוסר דמיון.
=מילים נרדפות=
* הבדל
* שוני
=ניגודים=
* אחידות
* דמיון
* זהות
הגדה המערבית
הַגָּדָה הַמַּעֲרָבִית
# הגדה המערבית הוא כינוי מכובס לשטח הכולל של מדינת ישראל, בשל היותו מעבר לגדת נהר הירדן, מצידה המערבי, ונכבש על ידי צה"ל במלחמת ששת הימים.
=גיזרון=
* – מונח שנטבע ע"י השלטון הירדני בעת כיבושו שטח זה.
=מילים נרדפות=
*יהודה ושומרון (יו"ש)
*השטחים <!---הכבושים, המשוחררים, המוחזקים, וכו'--->
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: אַ(ל)צִּ'פָּה אַלְעַ'רְבִיָּה)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
הַגָּדָה הַמַּעֲרָבִית
# הגדה המערבית הוא כינוי מכובס לשטח הכולל של מדינת ישראל, בשל היותו מעבר לגדת נהר הירדן, מצידה המערבי, ונכבש על ידי צה"ל במלחמת ששת הימים.
=גיזרון=
* – מונח שנטבע ע"י השלטון הירדני בעת כיבושו שטח זה.
=מילים נרדפות=
*יהודה ושומרון (יו"ש)
*השטחים <!---הכבושים, המשוחררים, המוחזקים, וכו'--->
=תרגום=
*ערבית: (תעתיק: אַ(ל)צִּ'פָּה אַלְעַ'רְבִיָּה)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
מטקסא
מְטַקְסָא
# כסף מזוקק מסיגים.
=ראו גם=
*טיקס
צבע קר
צֶבַע קַר
# אור בעל אורך גל קצר יחסית.
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=מילים נרדפות=
* מוסט לכחול
=ניגודים=
* מוסט לאדום
* צבע חם
=תרגום=
קטגוריה:צבעים
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=מילים נרדפות=
* מוסט לכחול
=ניגודים=
* מוסט לאדום
* צבע חם
=תרגום=
קטגוריה:צבעים
נכשל
נִכְשַׁל
# לא עלה בידו לעמוד במבחן או במשימה כלשהי.
#:* נכשלתי במבחן ולכן עליי לעשות מבחן חוזר.
# לא התגבר על מכשול.
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=צירופים=
* צירוף מילים
=מילים נרדפות=
* העלה חרס בידו (1)
* כשל (1)
* מעד (2)
=ניגודים=
* הצליח (1)
=ראו גם=
* כישלון
* מכשלה
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=צירופים=
* צירוף מילים
=מילים נרדפות=
* העלה חרס בידו (1)
* כשל (1)
* מעד (2)
=ניגודים=
* הצליח (1)
=ראו גם=
* כישלון
* מכשלה
פיקו־
10 בחזקת (12-)
=גיזרון=
* piccolo – קטן, או poco – מעט
=תרגום=
10 בחזקת (12-)
=גיזרון=
* piccolo – קטן, או poco – מעט
M
# האות השלוש־עשרה באלפבית הלטיני, שמה אֵם. נשמעת כמו מ, באמצע מבע צורתה m.
# masculine – זכר
# mille – אלף; סימן לאלפים בספרות רומיות.
# mega – מגה
# medium – מדיום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מסחר# האות השלוש־עשרה באלפבית הלטיני, שמה אֵם. נשמעת כמו מ, באמצע מבע צורתה m.
# masculine – זכר
# mille – אלף; סימן לאלפים בספרות רומיות.
# mega – מגה
# medium – מדיום
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מסחר
סכין בגב
ביטוי, המבטא ניצול של קרבה/מגע לצורך בגידה. הביטוי מומחש על ידי תיאור בו אדם קרב לחברו עד כדי מגע ואז מכוח קרבתו פוגע בו אנושות. בדרך כלל הפגיעה המבוטאת היא נפשית יותר משפיזית והחתירה למגע היא נפשית גם היא.
ביטוי, המבטא ניצול של קרבה/מגע לצורך בגידה. הביטוי מומחש על ידי תיאור בו אדם קרב לחברו עד כדי מגע ואז מכוח קרבתו פוגע בו אנושות. בדרך כלל הפגיעה המבוטאת היא נפשית יותר משפיזית והחתירה למגע היא נפשית גם היא.
נציג
נָצִיג
# אדם שנבחר לפעול או לדבר בשם מישהו אחר.
=גיזרון=
*השורש נ־צ־ג מקיים חילוף גזרות עם השורש .
=צירופים=
* נציג מכירות
* נציג שירות
=מילים נרדפות=
* בא כח
* מיופה כוח
* מורשה
=ראו גם=
* ממונה
* ציר
* שגריר
* שליח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חילופי גזרות
=גיזרון=
*השורש נ־צ־ג מקיים חילוף גזרות עם השורש .
=צירופים=
* נציג מכירות
* נציג שירות
=מילים נרדפות=
* בא כח
* מיופה כוח
* מורשה
=ראו גם=
* ממונה
* ציר
* שגריר
* שליח
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חילופי גזרות
מצווה גוררת מצווה ועבירה גוררת עבירה
כדומה לכדור שלג, שכל זמן שנמצא בתנועה, 
הוא ממשיך לצבור עוד ועוד שלג בהתאם.
לא משנה באיזה כיוון. 
כל מצווה מושכת אחריה נוספת, ככתוב: "בדרך בה אדם רוצה לילך מוליכין אותו" כשלמעשה מוליכים אותו בנתיב בעל פוטנציאל גבוה להישג רצונותיו או מטרותיו. 
אך הבחירה היא על האדם לבדו.
כדומה לכדור שלג, שכל זמן שנמצא בתנועה, 
הוא ממשיך לצבור עוד ועוד שלג בהתאם.
לא משנה באיזה כיוון. 
כל מצווה מושכת אחריה נוספת, ככתוב: "בדרך בה אדם רוצה לילך מוליכין אותו" כשלמעשה מוליכים אותו בנתיב בעל פוטנציאל גבוה להישג רצונותיו או מטרותיו. 
אך הבחירה היא על האדם לבדו.
נטר (שורש)
השורש נ־ט־ר הוא שורש מגזרת חפ"נ.
= נטיות הפעלים =
קטגוריה:נ (שורשים)
קטגוריה:גזרת חפ"נהשורש נ־ט־ר הוא שורש מגזרת חפ"נ.
= נטיות הפעלים =
קטגוריה:נ (שורשים)
קטגוריה:גזרת חפ"נ
קולן
קוֹלָן
# מוט ממתכת שמשמיע צליל בעל תדר אחיד בעת הקשתו. משמש לכוונון כלי נגינה.
=גיזרון=
*המילה מופיעה ב, , ו.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
=גיזרון=
*המילה מופיעה ב, , ו.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוזיקה
צען
צֹעַן
# עיר קדומה במצרים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ערים
צֹעַן
# עיר קדומה במצרים.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ערים
תלמי
תַּלְמַי
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: Ptolemaíos)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
=גיזרון=
* כאן יש לכתוב את מקור המילה או הצרף.
=תרגום=
*יוונית: (תעתיק: Ptolemaíos)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
אי בעית אימא
אִי בָּעֵית אֵימָא
# אפשר לומר כך/אחרת.
=גיזרון=
*מילולית: אם תרצה אמור. מופיע בתלמוד הבבלי כאשר יש יותר מדרך אחת לתרץ או להסביר משהו. בדר"כ מופיע כצמד: "אי בעית אימא X, ואי בעית אימא Y".
*בחלק מהמקורות מופיע: "אי בעי תימא", ויש טוענים שזוהי הצורה המקורית.
=ראו גם=
*אב"א
*בעי
=גיזרון=
*מילולית: אם תרצה אמור. מופיע בתלמוד הבבלי כאשר יש יותר מדרך אחת לתרץ או להסביר משהו. בדר"כ מופיע כצמד: "אי בעית אימא X, ואי בעית אימא Y".
*בחלק מהמקורות מופיע: "אי בעי תימא", ויש טוענים שזוהי הצורה המקורית.
=ראו גם=
*אב"א
*בעי
קטף (שורש)
השורש ק־ט־פ הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ק (שורשים)
 
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)השורש ק־ט־פ הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ק (שורשים)
 
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)
קצה (שורש)
השורש ק־צ־ה/י הוא שורש מגזרת נל"י/ה.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ק (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)השורש ק־צ־ה/י הוא שורש מגזרת נל"י/ה.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ק (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)
קצב (שורש)
השורש ק־צ־ב הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ק (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)השורש ק־צ־ב הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ק (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)
קסס (שורש)
השורש ק־ס־ס הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ק (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)השורש ק־ס־ס הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ק (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)
קרע (שורש)
השורש ק־ר־ע הוא שורש מגזרת השלמים, קבוצת ל"ג (ל' הפועל גרונית).
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ק (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)השורש ק־ר־ע הוא שורש מגזרת השלמים, קבוצת ל"ג (ל' הפועל גרונית).
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ק (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)
גזז (שורש)
השורש ג־ז־ז הוא שורש מגזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ג (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)השורש ג־ז־ז הוא שורש מגזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ג (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)
חתך (שורש)
השורש ח־ת־כ הוא שורש מגזרת השלמים, קבוצת פ"ע (פ' הפועל גרונית).
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ח (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)השורש ח־ת־כ הוא שורש מגזרת השלמים, קבוצת פ"ע (פ' הפועל גרונית).
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:ח (שורשים)
קטגוריה:וילוני-מכתשי (שורש)
מלמול
מִלְמוּל
# דיבור שקט ולא ברור.
#:*פתאום באמצע המבחן, השקט הופר על ידי מלמול מסוף הכיתה.
=גיזרון=
* נגזר מהפועל מלמל, שמקורו מהשורש המקראי .
מַלְמוּל
# לכלוך.
=גיזרון=
* ככל הנראה גזור ממלילה - שיבולת שהבשילה. ראה בסעיף 'פרשנים מפרשים'.
=פרשנים מפרשים=
* פירוש הגאונים: "כשהיא יד אדם מלוכלכת בטיט עבה או אם לש בצק ונדבק בצק בידו ומולל ידו אחת על חברתה ונעשין על ידיו כמין גרגרין של שעורין."
* רמב"ם (פירוש המשנה שם): "מלמולין- הם הגרגרים אשר יתעגלו על הידים כשילוש אדם בצק או חומר, ואח"כ יחכך ידיו זה בזה להסיר מעליהם הבצק או החומר."
=ראו גם=
* מלילה
=גיזרון=
* נגזר מהפועל מלמל, שמקורו מהשורש המקראי .
מַלְמוּל
# לכלוך.
=גיזרון=
* ככל הנראה גזור ממלילה - שיבולת שהבשילה. ראה בסעיף 'פרשנים מפרשים'.
=פרשנים מפרשים=
* פירוש הגאונים: "כשהיא יד אדם מלוכלכת בטיט עבה או אם לש בצק ונדבק בצק בידו ומולל ידו אחת על חברתה ונעשין על ידיו כמין גרגרין של שעורין."
* רמב"ם (פירוש המשנה שם): "מלמולין- הם הגרגרים אשר יתעגלו על הידים כשילוש אדם בצק או חומר, ואח"כ יחכך ידיו זה בזה להסיר מעליהם הבצק או החומר."
מלמל
מִלְמֵל
#השמיע קול.
# דיבר באופן שקט ולא ברור
#:*השוטר מלמל לתוך זקנו קללה נמרצת, אבל הסובבים לא הצליחו לשמוע את תוכנה.
=גיזרון=
* שורש תנייני שנגזר מהשורש המקראי .
=גיזרון=
* שורש תנייני שנגזר מהשורש המקראי .
אל"ל
=אל"ל=
# אימון לפני לחימה.=
אלל
אֲלַל
# בשר בהמה קשה שאינו ראוי לאכילה.
=גיזרון=
* לגבי ההגיה, בכ"י קאופמן מנוקד: 'אֲלַל'. אבל ב[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%90%D6%B1%D7%9C%D6%B8%D7%9C.1?lang=he&with=all&lang2=he מילון יסטרו] ניקד 'אֱלָל'.
* בתלמוד נחלקו במשמעות המילה: . לגבי 'מרטקא', רש"י פירש: "גיד השדרה והצוואר". ואילו הערוך ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48229&st=&pgnum=335 אלל]) פירש: "בשר מת", וכן גזר קוהוט מפרסית: - מת. אמנם הפירוש המקובל הוא השני – הבשר הדבוק לעור לאחר הפשטתו (רמב"ם פסולי המוקדשין יד,ז). קוהוט גזר הוראה זו מהמילה הערבית - היתר, מה שנשאר.
* חז"ל (שם) פירשו גם את הפסוק בהוראת בשר רקוב שאין לו רפואה, והרופא מבטיח שיצליח לרפאותו. אבל לדעת רוב הפרשנים הוא בהוראת שוא ושקר, ראו בערך אליל.
אָלָל
# יריעה סיבית או גיד רחב ושטוח.
=גיזרון=
* כנראה גזור מאֲלַל. מילה זו מתועדת לראשונה בספר "[https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=1055001&mm15=000000003043008&mismilla=7 משנת עולם קטן: מסכת ניתוח]" (1887) מאת י"מ פינס וב' שרשבסקי, שם מוגדר: "האלל- רקמה של גידים שממנה הקרומים והמרבדים ומיתרי השרירים".
אָלֵל
#אחת מתוך כמה צורות מולקולריות אפשריות של אותו גן המצויים באותו מקום בכרומוזום.
=גיזרון=
* צורה מקוצרת של allelomorph, הלחם בסיסים – אחר, וכן – צורה. המילה חודשה ע"י הגנטיקאים הבריטיים ויליאם בייטסון ואדית רבקה סונדרס.
=ראו גם=
* גֵּן
* פנוטיפ
=הערות שוליים=
קטגוריה:גנטיקה
קטגוריה:אנטומיה
אֲלַל
# בשר בהמה קשה שאינו ראוי לאכילה.
=גיזרון=
* לגבי ההגיה, בכ"י קאופמן מנוקד: 'אֲלַל'. אבל ב[https://www.sefaria.org.il/Jastrow%2C_%D7%90%D6%B1%D7%9C%D6%B8%D7%9C.1?lang=he&with=all&lang2=he מילון יסטרו] ניקד 'אֱלָל'.
* בתלמוד נחלקו במשמעות המילה: . לגבי 'מרטקא', רש"י פירש: "גיד השדרה והצוואר". ואילו הערוך ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48229&st=&pgnum=335 אלל]) פירש: "בשר מת", וכן גזר קוהוט מפרסית: - מת. אמנם הפירוש המקובל הוא השני – הבשר הדבוק לעור לאחר הפשטתו (רמב"ם פסולי המוקדשין יד,ז). קוהוט גזר הוראה זו מהמילה הערבית - היתר, מה שנשאר.
* חז"ל (שם) פירשו גם את הפסוק בהוראת בשר רקוב שאין לו רפואה, והרופא מבטיח שיצליח לרפאותו. אבל לדעת רוב הפרשנים הוא בהוראת שוא ושקר, ראו בערך אליל.
אָלָל
# יריעה סיבית או גיד רחב ושטוח.
=גיזרון=
* כנראה גזור מאֲלַל. מילה זו מתועדת לראשונה בספר "[https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=1055001&mm15=000000003043008&mismilla=7 משנת עולם קטן: מסכת ניתוח]" (1887) מאת י"מ פינס וב' שרשבסקי, שם מוגדר: "האלל- רקמה של גידים שממנה הקרומים והמרבדים ומיתרי השרירים".
אָלֵל
#אחת מתוך כמה צורות מולקולריות אפשריות של אותו גן המצויים באותו מקום בכרומוזום.
=גיזרון=
* צורה מקוצרת של allelomorph, הלחם בסיסים – אחר, וכן – צורה. המילה חודשה ע"י הגנטיקאים הבריטיים ויליאם בייטסון ואדית רבקה סונדרס.
=ראו גם=
* גֵּן
* פנוטיפ
=הערות שוליים=
קטגוריה:גנטיקה
קטגוריה:אנטומיה
אמין
אָמִין {{משני|א}}
#שאפשר לסמוך עליו.
#:*אני נוטה לקבל את הגרסה של יוסי בגלל שהוא יותר אמין ממנשה.
=גיזרון=
* מן שורש א־מ־ן המקראי.
=מילים נרדפות=
* בר סמכא
* מהימן
* נאמן
אָמִין {{משני|ב}}
# קבוצת תרכובות אורגניות, נגזרות של אמוניה (NH<sub>3</sub>) אשר חלק מאטומי המימן או כולם מוחלפים באטומי פחמן.
=גיזרון=
* נגזר מן אמוניה.
=ראו גם=
* חומצה אמינית
* אימין
אֵמִין
# פצע מוגלתי.
=גיזרון=
* לדעת ייבין נגזר מאֵם בתוספת סיומת ־ִין להקטנה. 
* ברוב כתבי היד של התלמוד מופיע "אמון", ובאחד מהם מופיע "נימין", לשון רבים של נומי שמקורה מלטינית, ראה שם בגיזרון.
=מילים נרדפות=
* כיב
* אולקוס
* נומי
=גיזרון=
* מן שורש א־מ־ן המקראי.
=מילים נרדפות=
* בר סמכא
* מהימן
* נאמן
אָמִין {{משני|ב}}
# קבוצת תרכובות אורגניות, נגזרות של אמוניה (NH<sub>3</sub>) אשר חלק מאטומי המימן או כולם מוחלפים באטומי פחמן.
=גיזרון=
* נגזר מן אמוניה.
=ראו גם=
* חומצה אמינית
* אימין
אֵמִין
# פצע מוגלתי.
=גיזרון=
* לדעת ייבין נגזר מאֵם בתוספת סיומת ־ִין להקטנה. 
* ברוב כתבי היד של התלמוד מופיע "אמון", ובאחד מהם מופיע "נימין", לשון רבים של נומי שמקורה מלטינית, ראה שם בגיזרון.
=מילים נרדפות=
* כיב
* אולקוס
* נומי
נומי
נוֹמֵי
# פצע מוגלתי.
=גיזרון=
* nomae - פצע מזוהם, במקור מיוונית: [https://biblicaltext.com/dictionary/%CE%BD%CE%BF%CE%BC%CE%AE ] – מרעה, פריחה. 
* המילה קיימת גם בסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=nwm%29%20N&cits=all ܢܘܿܡܹܐ] (נוֹמֵא).
=מילים נרדפות=
*כיב
*אולקוס
*אֵמִין
נוֹמֵי
# פצע מוגלתי.
=גיזרון=
* nomae - פצע מזוהם, במקור מיוונית: [https://biblicaltext.com/dictionary/%CE%BD%CE%BF%CE%BC%CE%AE ] – מרעה, פריחה. 
* המילה קיימת גם בסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=nwm%29%20N&cits=all ܢܘܿܡܹܐ] (נוֹמֵא).
=מילים נרדפות=
*כיב
*אולקוס
*אֵמִין
טוסיק
טוּסִיק
# איבר הגוף שעליו יושבים, נמצא מאחור לאגן בסוף הגב התחתון.
#:* חלק כמו טוסיק של תינוק.
=גיזרון=
* לשון הקטנה מן תחת (בכתיב פונטי: טוּכֶעס)
=מילים נרדפות=
* אחוריים
* ישבן
* עגבות
* עכוז
* שת
* תחת
טוּסִיק
# איבר הגוף שעליו יושבים, נמצא מאחור לאגן בסוף הגב התחתון.
#:* חלק כמו טוסיק של תינוק.
=גיזרון=
* לשון הקטנה מן תחת (בכתיב פונטי: טוּכֶעס)
=מילים נרדפות=
* אחוריים
* ישבן
* עגבות
* עכוז
* שת
* תחת
אקון
אָקוֹן
# מלכודת ללכידת דגים.
=גיזרון=
* ὄγκινος (תעתיק: ogkinos, נהגה: אוֹנְקִינוֹס) - קֶרֶס, וָו; ובלטינית: uncinus. מהמשנה מוכח שאין הכוונה לקרס דָיִג, אלא למלכודת שיש בה קרסים, וראה 'פרשנים מפרשים'.
=פרשנים מפרשים=
* פירוש הגאונים: "דומה לשידה והיא מכלי הצידים". 
* רמב"ם: "אקון- היא תיבת הציידים ותמונתה מפורסמת אצלן והיא תיבה מעץ בו אונקליות יתלו בים יכנס הדג בו ולא יוכל לצאת ממנו".
=ראו גם=
* אנקל
* עוגן
=גיזרון=
* ὄγκινος (תעתיק: ogkinos, נהגה: אוֹנְקִינוֹס) - קֶרֶס, וָו; ובלטינית: uncinus. מהמשנה מוכח שאין הכוונה לקרס דָיִג, אלא למלכודת שיש בה קרסים, וראה 'פרשנים מפרשים'.
=פרשנים מפרשים=
* פירוש הגאונים: "דומה לשידה והיא מכלי הצידים". 
* רמב"ם: "אקון- היא תיבת הציידים ותמונתה מפורסמת אצלן והיא תיבה מעץ בו אונקליות יתלו בים יכנס הדג בו ולא יוכל לצאת ממנו".
=ראו גם=
* אנקל
* עוגן
ברזג
בִּרְזֵג
# זיווג בין איש לאשה.
#:* השדכן ברזג באותו יום שלשה זוגות חדשים.
=גיזרון=
* הלחם בסיסים של המילים "בר" (-"בן" בארמית) ו"זוג".<ref>אב"י, [https://benyehuda.org/read/8165 ההרכבה בשמות ובפעלים בשפה העברית].</ref>
* המילה מופיעה בתרגומים הארמיים למקרא, כגון: .
=מילים נרדפות=
* שידך
* זיווג
=גיזרון=
* הלחם בסיסים של המילים "בר" (-"בן" בארמית) ו"זוג".<ref>אב"י, [https://benyehuda.org/read/8165 ההרכבה בשמות ובפעלים בשפה העברית].</ref>
* המילה מופיעה בתרגומים הארמיים למקרא, כגון: .
=מילים נרדפות=
* שידך
* זיווג
גדרת
גֹּדֶרֶת
# כינוי לחיה שהולכת מעצמה ממקום למקום.
=גיזרון=
* נגזר מהמילה גדר, ע"פ הביטוי המקראי: , כלומר חיות שצריך לשים מאחורי גדר בכדי שלא יסתובבו.
* מופיע תמיד בלשון רבים.
=גיזרון=
* נגזר מהמילה גדר, ע"פ הביטוי המקראי: , כלומר חיות שצריך לשים מאחורי גדר בכדי שלא יסתובבו.
* מופיע תמיד בלשון רבים.
התאשר
הִתְאַשֵּׁר
# קיבל אישור, חיזוק.
#:*ההשערה התאשרה על ידי תוצאות המחקר.
# נהיה מאושר.
=גיזרון=
*משורש א־ש־ר המקראי.
=ראו גם=
*אשר
*אישור
=גיזרון=
*משורש א־ש־ר המקראי.
=ראו גם=
*אשר
*אישור
יטבתה
יָטְבָתָה
# קיבוץ בדרום הנגב, סמוך לאילת, הידוע כיום בזכות מחלבותיו.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
קטגוריה:מוצרי חלב
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ישראל
קטגוריה:מוצרי חלב
התאמר
הִתְאַמֵּר
# התגאה.
=גיזרון=
* שרש מופיע במקרא בהוראת גדוּלה, כגון במילה האמיר, ראה שם בגיזרון.
=מילים נרדפות=
* התגאה
* התפאר
* השתבח
=ראו גם=
* האמיר
* התעמר
* התימר
=גיזרון=
* שרש מופיע במקרא בהוראת גדוּלה, כגון במילה האמיר, ראה שם בגיזרון.
=מילים נרדפות=
* התגאה
* התפאר
* השתבח
=ראו גם=
* האמיר
* התעמר
* התימר
אף גבוה
אַף גָּבוֹהַ
*יהיר, שחצן.
#:*תראה אותו, איך שהוא הולך, ככה עם אף גבוה באוויר.
=מקור=
* כבר במקרא מופיע גובה האף לציון שחצנות: . 
* הגאה הולך בקומה ופנים זקופות, ואינו משפיל פניו כדרך הענווים. ראב"ע (תהלים שם) הוסיף: "סמך הגובה אל האף בעבור שאין בפנים גובה ממנו".
=ביטויים דומים=
* ראש נפוח
* בראש מורם
=תרגום=
* אנגלית: nose in the air

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=מקור=
* כבר במקרא מופיע גובה האף לציון שחצנות: . 
* הגאה הולך בקומה ופנים זקופות, ואינו משפיל פניו כדרך הענווים. ראב"ע (תהלים שם) הוסיף: "סמך הגובה אל האף בעבור שאין בפנים גובה ממנו".
=ביטויים דומים=
* ראש נפוח
* בראש מורם
=תרגום=
* אנגלית: nose in the air

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
גוליר
גּוּלְיָר
# נושא כלים.
=גיזרון=
* - נושא כלים. משמש לפעמים גם ככינוי לחייל רגלי פשוט.
*לדעת קוהוט ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48230&st=&pgnum=301 ערוך השלם]) הכוונה רץ (שליח מהיר), חייל רגלי, והוא מלטינית: celer - רץ, מהיר.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י (סנהדרין צז ע"ב): נושא כלים.
*המאירי (נזיר סו ע"ב): "גוליירין- עבדים ורגלִיים."
*הערוך ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48230&st=&pgnum=300 גליור]) ומיוחס לרש"י (נזיר סו ע"ב): "גוליירין- חלשין."
=מילים נרדפות=
*נושא כלים
=גיזרון=
* - נושא כלים. משמש לפעמים גם ככינוי לחייל רגלי פשוט.
*לדעת קוהוט ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48230&st=&pgnum=301 ערוך השלם]) הכוונה רץ (שליח מהיר), חייל רגלי, והוא מלטינית: celer - רץ, מהיר.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י (סנהדרין צז ע"ב): נושא כלים.
*המאירי (נזיר סו ע"ב): "גוליירין- עבדים ורגלִיים."
*הערוך ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48230&st=&pgnum=300 גליור]) ומיוחס לרש"י (נזיר סו ע"ב): "גוליירין- חלשין."
=מילים נרדפות=
*נושא כלים
אפריון נמטיה
אַפִּרְיוֹן נִמְטְיֵהּ
#ביטוי של שבח.
#:*על כל העבודה שעשה עבורנו, אנו אומרים בפה מלא: אפריון נמטיה!
=מקור=
*: - תנו לו 'אפריון'. רוב המפרשים פירשו אפריון - כיסא נישא, שהיו נוהגים לשאת בו אנשים מכובדים. אבל רש"י פירש: "חן שלנו", וגזר כן מיוונית, וגם פירש עפ"ז את הפסוק: - "בן חן".<ref>רמב"ן (בראשית שם) דחה פירוש זה כיון שהנו"ן שורשית. אמנם בחלק מכתבי-היד מופיע: "אפריה" בלי נו"ן. בנוסף, גם לפי הפירוש "מיטה" הנו"ן לא הכרחית, שכן מצינו בארמית [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=pwry%233%20N&cits=all פוריא] - מיטה.</ref> הערוך ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48229&st=&pgnum=478 אפרייא]) פירש שהוא גזור בהוראת: "חֲזַק (ציווי), יישר כחו".
=ראו גם=
* בן פורת יוסף
=הערות שוליים=
קטגוריה:ברכות
=מקור=
*: - תנו לו 'אפריון'. רוב המפרשים פירשו אפריון - כיסא נישא, שהיו נוהגים לשאת בו אנשים מכובדים. אבל רש"י פירש: "חן שלנו", וגזר כן מיוונית, וגם פירש עפ"ז את הפסוק: - "בן חן".<ref>רמב"ן (בראשית שם) דחה פירוש זה כיון שהנו"ן שורשית. אמנם בחלק מכתבי-היד מופיע: "אפריה" בלי נו"ן. בנוסף, גם לפי הפירוש "מיטה" הנו"ן לא הכרחית, שכן מצינו בארמית [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=pwry%233%20N&cits=all פוריא] - מיטה.</ref> הערוך ([https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48229&st=&pgnum=478 אפרייא]) פירש שהוא גזור בהוראת: "חֲזַק (ציווי), יישר כחו".
=ראו גם=
* בן פורת יוסף
=הערות שוליים=
קטגוריה:ברכות
בראבו
בְּרָאבוֹ
#קריאת עידוד ושבח.
# הייצוג לאות B באלפבית פונטי בשפה האנגלית.
=גיזרון=
* bravo - אומץ. מקביל לביטוי המקראי: "חזק ואמץ" שמשתמשים בו ג"כ לביטוי שבח.
=גיזרון=
* bravo - אומץ. מקביל לביטוי המקראי: "חזק ואמץ" שמשתמשים בו ג"כ לביטוי שבח.
בת יענה
בַּת יַעֲנָה
# מין עוף טמא האסור באכילה, השוכן במדבריות.
=גיזרון=
* הדעות חלוקות בזיהוי מין העוף: לפי תרגום השבעים מדובר ב- - יָעֵן. וכן מתורגם בתרגומים הארמיים: "נַעָמִיתָא". יש המערערים על זיהוי זה, מכיון שבמקרא היא נזכרת בצמידות לדורסי לילה, כגון האוח, וכן לחיות לילה אחרות כמו התן. אמנם יש המחלקים בין 'בת יענה' לבין 'יען' המופיע פעם אחת במקרא: .<ref name=":1">[https://hebrew-academy.org.il/2021/06/24/%D7%99%D7%A2%D7%9F-%D7%90%D7%95-%D7%91%D7%AA%D6%BE%D7%99%D7%A2%D7%A0%D7%94/ יען או בת יענה?] האקדמיה ללשון, 24/06/2021.</ref>
* יש הגוזרים משורש מלשון ענה, קרא בקול, מכיון שהעוף מיללת בקול. אפשרות אחרת, שהוא מקביל לסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=y%28n%20A&cits=all ܝܥܢܐ] - רעבתן, זללן. אחרים גזרו מערבית: - מדבר, ארץ קשה.<ref name=":1" />
=ראו גם=
* יען
* כנף רננים
* נעמית
* בר יוכני
=קישורים חיצוניים=
*
*האקדמיה ללשון, [https://hebrew-academy.org.il/2021/06/24/%D7%99%D7%A2%D7%9F-%D7%90%D7%95-%D7%91%D7%AA%D6%BE%D7%99%D7%A2%D7%A0%D7%94/ יען או בת יענה?], 24/06/2021.
=הערות שוליים=
קטגוריה:עופות
=גיזרון=
* הדעות חלוקות בזיהוי מין העוף: לפי תרגום השבעים מדובר ב- - יָעֵן. וכן מתורגם בתרגומים הארמיים: "נַעָמִיתָא". יש המערערים על זיהוי זה, מכיון שבמקרא היא נזכרת בצמידות לדורסי לילה, כגון האוח, וכן לחיות לילה אחרות כמו התן. אמנם יש המחלקים בין 'בת יענה' לבין 'יען' המופיע פעם אחת במקרא: .<ref name=":1">[https://hebrew-academy.org.il/2021/06/24/%D7%99%D7%A2%D7%9F-%D7%90%D7%95-%D7%91%D7%AA%D6%BE%D7%99%D7%A2%D7%A0%D7%94/ יען או בת יענה?] האקדמיה ללשון, 24/06/2021.</ref>
* יש הגוזרים משורש מלשון ענה, קרא בקול, מכיון שהעוף מיללת בקול. אפשרות אחרת, שהוא מקביל לסורית: [http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=y%28n%20A&cits=all ܝܥܢܐ] - רעבתן, זללן. אחרים גזרו מערבית: - מדבר, ארץ קשה.<ref name=":1" />
=ראו גם=
* יען
* כנף רננים
* נעמית
* בר יוכני
=קישורים חיצוניים=
*
*האקדמיה ללשון, [https://hebrew-academy.org.il/2021/06/24/%D7%99%D7%A2%D7%9F-%D7%90%D7%95-%D7%91%D7%AA%D6%BE%D7%99%D7%A2%D7%A0%D7%94/ יען או בת יענה?], 24/06/2021.
=הערות שוליים=
קטגוריה:עופות
בר יוכני
בַּר יוּכְנִי
# עוף גדול מאד המטיל ביצים גדולות מאד.
=גיזרון=
* בגמרא (בכורות שם) מזהים עוף זה עם . לפי המלבי"ם מדובר ביָעֵן, וכך דעת כמה זואולוגים.<ref>י' אהרוני, [http://www.daat.ac.il/he-il/tanach/iyunim/ktuvim/iyov/prakim/%d7%90%d7%94%d7%a8%d7%95%d7%a0%d7%99-%d7%9b%d7%a0%d7%a3-%d7%a8%d7%a0%d7%a0%d7%99%d7%9d.htm לזיהויו של "כנף רננים"].</ref> אחרים זיהו זאת עם ציפור הפיל שנכחד.<ref>מ' ציפור, [https://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=15120#2 פורטל הדף היומי].</ref> יש המקשים על זיהויים אלה וטוענים כי מדובר בעוף מיתולוגי. באחד מכתבי היד מופיע הנוסח "בריכני", ועפ"ז פירש קוהוט שהכוונה לעוף המיתולוגי הענקי Varaghna מהמיתולוגיה הפרסית.<ref>ח"י קוהוט, [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48230&st=&pgnum=182 ערוך השלם, בר יוכני]. על ציפור זו ראו לדוגמא [https://manasataramgini.wordpress.com/2004/04/09/indo-european-divine-tripartation/ כאן].</ref>
=ראו גם=
* כנף רננים
* יען
* ראם
=קישורים חיצוניים=
* משה ציפור, [https://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=15120#3 פעם אחת נפלה ביצת בר יוכני], פורטל הדף היומי.
=הערות שוליים=
קטגוריה:עופות
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:פרסית
קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
=גיזרון=
* בגמרא (בכורות שם) מזהים עוף זה עם . לפי המלבי"ם מדובר ביָעֵן, וכך דעת כמה זואולוגים.<ref>י' אהרוני, [http://www.daat.ac.il/he-il/tanach/iyunim/ktuvim/iyov/prakim/%d7%90%d7%94%d7%a8%d7%95%d7%a0%d7%99-%d7%9b%d7%a0%d7%a3-%d7%a8%d7%a0%d7%a0%d7%99%d7%9d.htm לזיהויו של "כנף רננים"].</ref> אחרים זיהו זאת עם ציפור הפיל שנכחד.<ref>מ' ציפור, [https://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=15120#2 פורטל הדף היומי].</ref> יש המקשים על זיהויים אלה וטוענים כי מדובר בעוף מיתולוגי. באחד מכתבי היד מופיע הנוסח "בריכני", ועפ"ז פירש קוהוט שהכוונה לעוף המיתולוגי הענקי Varaghna מהמיתולוגיה הפרסית.<ref>ח"י קוהוט, [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=48230&st=&pgnum=182 ערוך השלם, בר יוכני]. על ציפור זו ראו לדוגמא [https://manasataramgini.wordpress.com/2004/04/09/indo-european-divine-tripartation/ כאן].</ref>
=ראו גם=
* כנף רננים
* יען
* ראם
=קישורים חיצוניים=
* משה ציפור, [https://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=15120#3 פעם אחת נפלה ביצת בר יוכני], פורטל הדף היומי.
=הערות שוליים=
קטגוריה:עופות
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:פרסית
קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
פשׁח (שורש)
השורש פ־שׁ־ח הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
השורש פ־שׁ־ח הוא שורש מגזרת השלמים.
זלדקן
זַלְדְּקָן
# אדם שזקנו דליל.
# זלדקניים - משפחת דגי גרם מהסדרה צלופחי-קושק.
=גיזרון=
# הלחם של זל (דַּל בארמית) ודקן (דיקנא - זָקָן בארמית).
# נקראים כך בגלל הבִּינִים שיש לו מתחת לסנטרו, שנראים כמו זקן דליל.
=מידע נוסף=
* במקור הכוונה לאדם שבאופן טבעי זקנו דליל. בעברית חדשה הכוונה למי שמקצץ זקנו אבל אינו מגלחו לגמרי. השם מבטא בדר"כ אדם מוזנח.
=הערות שוליים=
קטגוריה:שיער
=גיזרון=
# הלחם של זל (דַּל בארמית) ודקן (דיקנא - זָקָן בארמית).
# נקראים כך בגלל הבִּינִים שיש לו מתחת לסנטרו, שנראים כמו זקן דליל.
=מידע נוסף=
* במקור הכוונה לאדם שבאופן טבעי זקנו דליל. בעברית חדשה הכוונה למי שמקצץ זקנו אבל אינו מגלחו לגמרי. השם מבטא בדר"כ אדם מוזנח.
=הערות שוליים=
קטגוריה:שיער
סכה (שורש)
השורש ס־כ־ה הוא מגזרת נל"י/ה. מקור השורש מארמית, והוא מקביל לשורש העברי .
=נטיות הפעלים=
השורש ס־כ־ה הוא מגזרת נל"י/ה. מקור השורש מארמית, והוא מקביל לשורש העברי .
גר גרור
גֵּר גָּרוּר
# גֵּר שהתגייר מעצמו או שהתגייר שלא לשם שמים, והגיור שלו אינו תקף מבחינה הלכתית.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י (ע"ז כד ע"א) הסביר שנקראים כך משום ש"מעצמן נגררין להתגייר". ואחרים הסבירו שנקראים כך משום שאינם נחשבים חלק מהותי מעם ישראל אלא רק כחלק נספח ונגרר.
=מידע נוסף=
*על פי הביטוי הזה הוטבע הביטוי "גר גורר", סעיף שנוי במחלוקת בתוך חוק השבות.
=הערות שוליים=
קטגוריה:יהדות
=פרשנים מפרשים=
* רש"י (ע"ז כד ע"א) הסביר שנקראים כך משום ש"מעצמן נגררין להתגייר". ואחרים הסבירו שנקראים כך משום שאינם נחשבים חלק מהותי מעם ישראל אלא רק כחלק נספח ונגרר.
=מידע נוסף=
*על פי הביטוי הזה הוטבע הביטוי "גר גורר", סעיף שנוי במחלוקת בתוך חוק השבות.
=הערות שוליים=
קטגוריה:יהדות
הבריא
הִבְרִיא {{משני|א}}
#נרפא ממחלה, החלים, נהיה בריא.
# השמין, גרם לעצמו לעלות במשקל.
=גיזרון=
מילה יחידאית. כך פירש רד"ק, ולפ"ז הוא גזור מהמילה בריא בהוראתה המקורית: שָׁמֵן, עב בשר. אבל לפי התרגום ורש"י הוא בהוראת סעודה, כמו בָּרָא.
=נגזרות=
*בית הבראה
=מילים נרדפות=
*החלים (1)
*השמין (2)
*נרפא (1)
=ניגודים=
*חלה
*נחלה
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הִבְרִיא {{משני|ב}}
# כרת, חתך.
=גיזרון=
*מהשורש המקראי (ראו בערך בֵּרֵא). יש לציין שלפי חלק מהפרשנים הוא בהוראת: נרפא, כמו הבריא א.
=מילים נרדפות=
*בֵּרֵא
*גדע
*חתך
*כרת
*שיסע
=גיזרון=
מילה יחידאית. כך פירש רד"ק, ולפ"ז הוא גזור מהמילה בריא בהוראתה המקורית: שָׁמֵן, עב בשר. אבל לפי התרגום ורש"י הוא בהוראת סעודה, כמו בָּרָא.
=נגזרות=
*בית הבראה
=מילים נרדפות=
*החלים (1)
*השמין (2)
*נרפא (1)
=ניגודים=
*חלה
*נחלה
=תרגום=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הִבְרִיא {{משני|ב}}
# כרת, חתך.
=גיזרון=
*מהשורש המקראי (ראו בערך בֵּרֵא). יש לציין שלפי חלק מהפרשנים הוא בהוראת: נרפא, כמו הבריא א.
=מילים נרדפות=
*בֵּרֵא
*גדע
*חתך
*כרת
*שיסע