OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
בין (שורש)
השורש ב־י־ן הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=הערה=
*בצורת הֶעבר של בניין קל, מופיעה הטיה עם תנועה חוצצת:. אולם האקדמיה ללשון העברית פסלה הטיה זו, שורש זה ושורשי ע"וי יוטו בלא תנועה חוצצת בזמן העבר; בָּנוּ, בַּנְתִּי, בַּנְתְּ וכו'...
[https://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/netiyyat-hapoal/3-8-הפועל-בגזרת-עו-ועי-ובגזרת-הכפולים-עע/ כללי האקדמיה בהטיית פעלים שונים מהגזרות ע"ע וע"וי]
<noinclude>
קטגוריה:ב (שורשים)
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
</noinclude>השורש ב־י־ן הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=הערה=
*בצורת הֶעבר של בניין קל, מופיעה הטיה עם תנועה חוצצת:. אולם האקדמיה ללשון העברית פסלה הטיה זו, שורש זה ושורשי ע"וי יוטו בלא תנועה חוצצת בזמן העבר; בָּנוּ, בַּנְתִּי, בַּנְתְּ וכו'...
[https://hebrew-academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/netiyyat-hapoal/3-8-הפועל-בגזרת-עו-ועי-ובגזרת-הכפולים-עע/ כללי האקדמיה בהטיית פעלים שונים מהגזרות ע"ע וע"וי]
<noinclude>
קטגוריה:ב (שורשים)
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
</noinclude>
הבל
הֶבֶל
# דבר שולי, חסר משמעות.
# אויר חם, אדים, חומר גזי המתנדף בחלל. חוֹם.
# אחד מבניהם של אדם וחוה, אשר נרצח על־ידי אחיו קין.
=גיזרון=
# מן המקרא. בפרט במגילת קהלת, שם המילה שכיחה מאוד
# נפוצה בלשון חז"ל (ובארמית הבלא) וייתכן שהיא שאולה מהמשמעות לעיל. וכן כותב הרד"ק בספר שורשיו, שהבל הוא דבר שאיננו עומד לבדו, שולי, אינו כלום. כך גם האדים החמים הנפלטים מן כלים או מהפה ("הבל פיהם של תינוקות של בית רבנן"), מתכלה במהירות ואינו עומד זמן רב, מתבטל.
# בערבית הֻבַּל (هُبَل) היה אליל שבטם של בני קורייש מן התקופה הקדם-מוסלמית, מצוי גם בכתובות נבטיות . פסלו מצוי עדיין בסמוך לכעבה שבמכה.
=צירופים=
*הבל הבלים
*הבל ורעות רוח
*הבל פה
*שקר החן והבל היופי
=תרגום=
קטגוריה:דמויות מקראיות
הֶבֶל
# דבר שולי, חסר משמעות.
# אויר חם, אדים, חומר גזי המתנדף בחלל. חוֹם.
# אחד מבניהם של אדם וחוה, אשר נרצח על־ידי אחיו קין.
=גיזרון=
# מן המקרא. בפרט במגילת קהלת, שם המילה שכיחה מאוד
# נפוצה בלשון חז"ל (ובארמית הבלא) וייתכן שהיא שאולה מהמשמעות לעיל. וכן כותב הרד"ק בספר שורשיו, שהבל הוא דבר שאיננו עומד לבדו, שולי, אינו כלום. כך גם האדים החמים הנפלטים מן כלים או מהפה ("הבל פיהם של תינוקות של בית רבנן"), מתכלה במהירות ואינו עומד זמן רב, מתבטל.
# בערבית הֻבַּל (هُبَل) היה אליל שבטם של בני קורייש מן התקופה הקדם-מוסלמית, מצוי גם בכתובות נבטיות . פסלו מצוי עדיין בסמוך לכעבה שבמכה.
=צירופים=
*הבל הבלים
*הבל ורעות רוח
*הבל פה
*שקר החן והבל היופי
=תרגום=
קטגוריה:דמויות מקראיות
בכי תמרורים
בְּכִי תַמְרוּרִים
# בכי מסיבי, גְּדוש דמע ומרירות.
=גיזרון=
מקור הביטוי בפסוק לעיל בספר ירמיה.
=ראו גם=
* דמעות שליש
* נהי
=הערה=
האות ת במילה "תמרורים" אינה דגושה כיוון שבאה לאחר אם קריאה י.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=גיזרון=
מקור הביטוי בפסוק לעיל בספר ירמיה.
=ראו גם=
* דמעות שליש
* נהי
=הערה=
האות ת במילה "תמרורים" אינה דגושה כיוון שבאה לאחר אם קריאה י.

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
כאיש אחד
כְּאִישׁ אֶחָד
# יחדיו,כחבורה אחת מלוכדת ומגובשת.
=ראו גם=
*חברותא
*צוותא

קטגוריה:תואר־הפועל
=ראו גם=
*חברותא
*צוותא

קטגוריה:תואר־הפועל
אפוא
אֵפוֹא
# <small>(באמצע משפט)</small> על-כן, אם כן; מילת קישור המסמלת קשר של תוצאה או של מסקנה.
=גיזרון=
מן המקורות.
=פרשנים מפרשים=
רש"י: איפה, איה פה; ספורנו: מלת איפוא כשתבא עם אל"ף בסוף התיבה משמשת במקום אם כן אבל מלת איפה עם ה"א בסוף משמשת במקום איה כמו איפה הם רועים.
=מילים נרדפות=
*על כן
*אם כן
*אם כך
=תרגום=
* 
* 

קטגוריה:מילות קישור
=גיזרון=
מן המקורות.
=פרשנים מפרשים=
רש"י: איפה, איה פה; ספורנו: מלת איפוא כשתבא עם אל"ף בסוף התיבה משמשת במקום אם כן אבל מלת איפה עם ה"א בסוף משמשת במקום איה כמו איפה הם רועים.
=מילים נרדפות=
*על כן
*אם כן
*אם כך
=תרגום=
* 
* 

קטגוריה:מילות קישור
ורנדה
וֶרַנְדָּה
#גזוזטרה, רחבה בולטת כלפי חוץ מן המבנה אליו היא מחוברת.
#:*בחג הסוכות, אנו מְקימים בוורנדתנו סוכה מופלאה!
#:*בקרוב נעבור לבית עם ורנדה גדולה יותר מזו שיש לנו עכשיו, ונוכל לשתול בה צמחים ופרחים.
=גיזרון=
* מפורטוגזית varanda - מרפסת, או מספרדית baranda - גדר. גם בערבית (פִֿרַנְדָה) ובשפות אחרות.
=מילים נרדפות=
*בלקון
*גזוזטרה
*מרפסת
=תרגום=
קטגוריה:ערבית
=גיזרון=
* מפורטוגזית varanda - מרפסת, או מספרדית baranda - גדר. גם בערבית (פִֿרַנְדָה) ובשפות אחרות.
=מילים נרדפות=
*בלקון
*גזוזטרה
*מרפסת
=תרגום=
קטגוריה:ערבית
עמס (שורש)
השורש ע־מ־ס הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ע (שורשים)
</noinclude>השורש ע־מ־ס הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ע (שורשים)
</noinclude>
צמרת
צַמֶּרֶת
#החלק התמיר ביותר של האילן, פסגתו.
#:*"על הדרך עץ עומד, צמרתו תשוח, עזבוהו ציפוריו לאנחות הרוח" ("על הדרך עץ עומד" / איציק מאנגר)
#:*"לַיְלָה, לַיְלָה, הָרוּחַ עוֹבֶרֶת/ לַיְלָה לַיְלָה, הוֹמָה הַצַּמֶּרֶת/ לַיְלָה לַיְלָה, כּוֹכָב מְזַמֵּר" ("לילה לילה", נתן אלתרמן)
#:*"גַּם אֶת דַרְכִּי – כְּדַרְכָּהּ אֶל צַמֶּרֶת –/ דֶּרֶך מַכְאוֹב וְדֶרֶךְ עָמָל..." ([http://benyehuda.org/rachel/Rac109.html "רק על עצמי"], רחל)
#<small>בהשאלה</small> ,<small>(יבוא תמיד בצירוף)</small> דרג רם, גוף או ארגון בכיר.
#:*ב-1 באוגוסט 1944 החליטה הצמרת הפיקודית של המחתרת הפולנית, אק"א, להחל במרד כנגד הדיכוי שהפגינו הנאצים.
#:*קבוצת הכדורגל שואפת להגיע השנה לצמרת הליגה.
=גיזרון=
:
=צירופים=
* דוגמן צמרת (2)
* ספר צמרת (2)
* רחב צמרת (1)
=מילים נרדפות=
*אמיר (1)
*עלית (2)
=ניגודים=
* תחתית (2)
=ראו גם=
*גזע
*נוף (נוף העץ)
*עפי
*עלוה
*ענף
*זיבורית, עידית (2)
קטגוריה:חלקי הצמח
=גיזרון=
:
=צירופים=
* דוגמן צמרת (2)
* ספר צמרת (2)
* רחב צמרת (1)
=מילים נרדפות=
*אמיר (1)
*עלית (2)
=ניגודים=
* תחתית (2)
=ראו גם=
*גזע
*נוף (נוף העץ)
*עפי
*עלוה
*ענף
*זיבורית, עידית (2)
קטגוריה:חלקי הצמח
נדם
נָדַם
#קולו נאלם, השתתק.
# חדל, נפסק קיומו.
=תרגום=
(1)

קטגוריה: גזרת הכפולים

קטגוריה:מוות
=תרגום=
(1)

קטגוריה: גזרת הכפולים

קטגוריה:מוות
רפתן
רַפְתָּן
# אדם אשר מקצועו ניהול רפת וטיפול בבקר בדר"כ ליצור חלב.
#:*הורדת מחירי מוצרי החלב פוגעת קשות בשכרם של הרפתנים.
#:*הרפתן לקח את ילדי הקיבוץ לסיבוב על הטרקטור והראה להם את הרפת.
=ראו גם=
*קאובוי
*חקלאי
*בוקר
*חלב
קטגוריה:חקלאות
=ראו גם=
*קאובוי
*חקלאי
*בוקר
*חלב
קטגוריה:חקלאות
עריף
עָרִיף
# <small>נדיר</small> ענן, גוש של טיפות מים דִּי נוצר מהתעבות של אדי מים המרחפים באוויר.
=גיזרון=
* מופיע פעם אחת בלבד במקרא. ראו ב}}.
* באוגריתית: 'ערפת' (עננים), וכן 'רכב ערפת' (רוכב העריפים, רוכב הערבות) ככינוי לבעל.
=מילים נרדפות=
*נשיא
*עב
*ענן
=ראו גם=
*ערף
*הרעיף
*ערפל
*רעף

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* מופיע פעם אחת בלבד במקרא. ראו ב}}.
* באוגריתית: 'ערפת' (עננים), וכן 'רכב ערפת' (רוכב העריפים, רוכב הערבות) ככינוי לבעל.
=מילים נרדפות=
*נשיא
*עב
*ענן
=ראו גם=
*ערף
*הרעיף
*ערפל
*רעף

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אשרי המאמין
אַשְׁרֵי הַמַּאֲמִין
# ביטוי הנאמר למי שמאמין כי דבר מה יתגשם כשהסיכויים לכך קלושים.
=מקור=
* הצירוף "אשרי ה־", שפירושו "מאושר יהיה", מופיע פעמים רבות בתנ"ך. למשל: , ועוד.
=ביטויים קרובים=
* נחיה ונראה
* כשלסבתא יהיו גלגלים
=ראו גם=
* פתי

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=מקור=
* הצירוף "אשרי ה־", שפירושו "מאושר יהיה", מופיע פעמים רבות בתנ"ך. למשל: , ועוד.
=ביטויים קרובים=
* נחיה ונראה
* כשלסבתא יהיו גלגלים
=ראו גם=
* פתי

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
הרג (שורש)
השורש ה־ר־ג הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ה (שורשים)
</noinclude>השורש ה־ר־ג הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ה (שורשים)
</noinclude>
סרהב
סִרְהֵב
#,<small>(סרהב ב-)</small> הפציר, האיץ, דחק.
=גיזרון=
מקור המילה מן התלמוד. לפעמים כתובה ללא ה"א סרב לא ברור אם שתי המילים קשורות.
=מילים נרדפות=
*זירז
*הפציר
*דחק
*דרבן
=ראו גם=
*הסתרהב
=גיזרון=
מקור המילה מן התלמוד. לפעמים כתובה ללא ה"א סרב לא ברור אם שתי המילים קשורות.
=מילים נרדפות=
*זירז
*הפציר
*דחק
*דרבן
יצג (שורש)
השורש י־צ־ג הוא שורש מגזרת חפי"צ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:גזרת חפי"צהשורש י־צ־ג הוא שורש מגזרת חפי"צ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:גזרת חפי"צ
פיל לבן
פִּיל לָבָן
#כינוי לנכס או לפרויקט אשר ההשקעה בו ואחזקתו בידי הבעלים עולה על הרווח שהוא מפריש, על-כן הופך הוא למעמסה על בעליו ויש להיפטר ממנוּ.
#:*זבולון אשר רכש לאחרונה דירה, לא מצליח להשכירהּ ובינתיים משלם עליה חשבונות חשמל, מים וארנונה, על כך הגידו לו חבריו: "היפטר כבר מהפיל הלבן!"
=גיזרון=
* white elephant. פילים שצבע עורם לבן הם נדירים ביותר ונחשבים במזרח אסיה למקודשים ועל כן אינם משמשים לעבודה. בעל הפיל נדרש לכלכל אותו כל חייו מבלי להפיק ממנו כל תועלת כמו משאר הפילים שבחזקתו.
=תרגום=
* ספרדית: elefante blanco
*

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=גיזרון=
* white elephant. פילים שצבע עורם לבן הם נדירים ביותר ונחשבים במזרח אסיה למקודשים ועל כן אינם משמשים לעבודה. בעל הפיל נדרש לכלכל אותו כל חייו מבלי להפיק ממנו כל תועלת כמו משאר הפילים שבחזקתו.
=תרגום=
* ספרדית: elefante blanco
*

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
חרדה
חֲרָדָה
# מצב פסיכולוגי ופיזיולוגי שבו האדם חש אי שקט נפשי, בשל מחשבה שמשהו רע עומד לקרות.
=צירופים=
* חרדת קודש
* חרדת נטישה
* נפגע חרדה
=מילים נרדפות=
* אימה
* יראה
* פחד
=ניגודים=
* בטחון
* רווחה
* שלווה
* שקט נפשי
=צירופים=
* חרדת קודש
* חרדת נטישה
* נפגע חרדה
=מילים נרדפות=
* אימה
* יראה
* פחד
=ניגודים=
* בטחון
* רווחה
* שלווה
* שקט נפשי
התמהמה
הִתְמַהְמֵהַּ
# שהה במקום מסוים יותר מכפי הצורך; לא יצא בזמן.
=גיזרון=
* מן המקורות.השוו ערבית אִנתַּהַה [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A7%D9%86%D8%AA%D9%87%D9%89#Arabic اِنْتَهَى ] בהוראת - נמנע ,הפסיק-עשייתו ,חדל.
=מילים נרדפות=
*התעכב
*בושש
*השתהה
= ניגודים =
*מיהר
*הזדרז
*נחפז
=ראו גם=
* תהה

קטגוריה:ג"ן כת"ם
קטגוריה:פסיכומטרי
=גיזרון=
* מן המקורות.השוו ערבית אִנתַּהַה [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%A7%D9%86%D8%AA%D9%87%D9%89#Arabic اِنْتَهَى ] בהוראת - נמנע ,הפסיק-עשייתו ,חדל.
=מילים נרדפות=
*התעכב
*בושש
*השתהה
= ניגודים =
*מיהר
*הזדרז
*נחפז
=ראו גם=
* תהה

קטגוריה:ג"ן כת"ם
קטגוריה:פסיכומטרי
רגם
רָגַם
# סקל, יידה אבנים במטרה לפגוע.
:*היקוש רגם אבנים באווז הבר עד שנפל ארצה.
:*
:*
:*
:*
=גיזרון=
המקור הוא מן התנ"ך.
*באכדית רגאָמֻ ragāmu =לזעוק.
*קיימות מקבילות לשורש זה בשפות שמיות נוספות - באתיופית, טגרנית, אמהרית, ובערבית: במשמעות זהה או של קללה.
=מילים נרדפות=
*סקל
*יידה
רַגָּם
# חייל הנמנה על צוות מרגמה.
=ראו גם=
* תותחן
* קַלָּע
* רובאי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
רֶגֶם
# גל אבנים בצידי דרכים ומדבריות שנאסף 'אבן-אבן' כנראה לצורך פולחני.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
# – מצבת קבר
=מילים נרדפות=
* גל
* גלעד
=הערת שוליים=
קטגוריה:ארכאולוגיה
קטגוריה:שמות
רָגַם
# סקל, יידה אבנים במטרה לפגוע.
:*היקוש רגם אבנים באווז הבר עד שנפל ארצה.
:*
:*
:*
:*
=גיזרון=
המקור הוא מן התנ"ך.
*באכדית רגאָמֻ ragāmu =לזעוק.
*קיימות מקבילות לשורש זה בשפות שמיות נוספות - באתיופית, טגרנית, אמהרית, ובערבית: במשמעות זהה או של קללה.
=מילים נרדפות=
*סקל
*יידה
רַגָּם
# חייל הנמנה על צוות מרגמה.
=ראו גם=
* תותחן
* קַלָּע
* רובאי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צבא
רֶגֶם
# גל אבנים בצידי דרכים ומדבריות שנאסף 'אבן-אבן' כנראה לצורך פולחני.
# שם פרטי לזכר.
=גיזרון=
# – מצבת קבר
=מילים נרדפות=
* גל
* גלעד
=הערת שוליים=
קטגוריה:ארכאולוגיה
קטגוריה:שמות
אהה
אָהַהּ {{משני|א}}
1.<small>נדיר</small> יילל, קרא בקול.
*בלֵיל ירח מלא, הזאבים האוההים מפרים את שלוות שנתי.
2.<small>בהשאלה</small>,<small>נדיר</small> השמיע את קולו של האוח.
*
=גיזרון=
השורש א-ה-הּ הינו שורש המופיע במקרא פעמים רבות כמילה המביעה כאב וצער, למשל: 
*
=תרגום=
משמעות 1-

קטגוריה: גזרת השלמים
אָהַהּ {{משני|ב}}
#קונן, ספד.
*לאחר שנודע לבן על מות אמו, ארז מטלטליו וחזר ארצה לֶאֱהֹהַּ עליה בצער ובנהי.
=מילים נרדפות=
*קונן
*תאן
אֲהָהּ
# מילת קריאה המביעה צער ואבל.
*"אֲהָהּ, אָחִי, אֲנִי יוֹשֵב / עֲלֵי קִבְרָךְ לְעֻמָּתְךָ / לְךָ מַכְאוֹב בְּתוֹך לִבִּי / כְּמַכְאוֹבִי בְמִיתָתְךָ" (הים ביני ובינך / שמואל הנגיד)
*
*
=מילים נרדפות=
*וי
*אוי
*אללי
= ניגודים =
*הידד

קטגוריה:מילות קריאה
=גיזרון=
השורש א-ה-הּ הינו שורש המופיע במקרא פעמים רבות כמילה המביעה כאב וצער, למשל: 
*
=תרגום=
משמעות 1-

קטגוריה: גזרת השלמים
אָהַהּ {{משני|ב}}
#קונן, ספד.
*לאחר שנודע לבן על מות אמו, ארז מטלטליו וחזר ארצה לֶאֱהֹהַּ עליה בצער ובנהי.
=מילים נרדפות=
*קונן
*תאן
אֲהָהּ
# מילת קריאה המביעה צער ואבל.
*"אֲהָהּ, אָחִי, אֲנִי יוֹשֵב / עֲלֵי קִבְרָךְ לְעֻמָּתְךָ / לְךָ מַכְאוֹב בְּתוֹך לִבִּי / כְּמַכְאוֹבִי בְמִיתָתְךָ" (הים ביני ובינך / שמואל הנגיד)
*
*
=מילים נרדפות=
*וי
*אוי
*אללי
= ניגודים =
*הידד

קטגוריה:מילות קריאה
לינץ'
לִינְץ'
לינץ' בשנת 1774
# פעולה אלימה שבה המון מוציא להורג אדם ללא הליך משפטי.
#:* לאחר הרס הבסטיליה, חזר ההמון לבית העירייה והאשים את ראש העיר בבגידה.ראש העיר הוצא להורג בלינץ בו במקום.
=גיזרון=
* מאנגלית: Lynch,‏ Lynching. מקור המונח בבעל מטעות ושופט שלום מווירג'יניה בשם ויליאם לינץ', שבזמן מלחמת העצמאות של ארצות הברית עמד בראש בית-משפט ארעי שהוקם להטיל עונשי מוות על לויאליסטים (תומכי אנגליה).
=מילים נרדפות=
* עשיית שפטים
=ראו גם=
* פוגרום
* רצח
* הוצאה להורג
* עליהום
* חארבו דארבו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:אנגלית
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
לִינְץ'
לינץ' בשנת 1774
# פעולה אלימה שבה המון מוציא להורג אדם ללא הליך משפטי.
#:* לאחר הרס הבסטיליה, חזר ההמון לבית העירייה והאשים את ראש העיר בבגידה.ראש העיר הוצא להורג בלינץ בו במקום.
=גיזרון=
* מאנגלית: Lynch,‏ Lynching. מקור המונח בבעל מטעות ושופט שלום מווירג'יניה בשם ויליאם לינץ', שבזמן מלחמת העצמאות של ארצות הברית עמד בראש בית-משפט ארעי שהוקם להטיל עונשי מוות על לויאליסטים (תומכי אנגליה).
=מילים נרדפות=
* עשיית שפטים
=ראו גם=
* פוגרום
* רצח
* הוצאה להורג
* עליהום
* חארבו דארבו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:אנגלית
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
פולסא דנורא
פּוּלְסָא דְּנוּרָא
# טקס־קללה קבלי מודרני, תפילה לכך שהמקולל ימות במהרה, בדרך טבעית או בכל אופן אחר.
#:* ב־2005 נערך טקס "פולסא דנורא", נגד ראש הממשלה אריאל שרון, על ידי פעילי ימין בשל תוכנית ההתנתקות.
=גיזרון=
* מילולית מַכָּה של אש (ראה פּוּלְס ) שם הוא בעיקר עונש שמימי שמוענשים בו מלאכים, או אנשים לאחר מותם, ולא אנשים חיים. נראה שזהו שם מושאל, שהועבר מטקסי-קללה קבליים אמיתיים אל טקס זה.
=פרשנים מפרשים=
רש"י במסכת יומא (עז, א) מפרש שמדובר במקל, ולעומת זאת במסכת בבא מציעא (מז, א) הוא מפרש שמדובר בניצוץ, שהוא עגול כמטבע. על פי המילון התלמודי של ברוך קרוא, המילה הארמית פּוּלְסָא היא מכה בדומה לפולס (pulsus, בלטינית) שמשמעותו פעימה, מתקף, ועל פי זה פּוּלְסָא (או פּוּלְסֵי) דְנוּרָא היא מכת אש.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
פּוּלְסָא דְּנוּרָא
# טקס־קללה קבלי מודרני, תפילה לכך שהמקולל ימות במהרה, בדרך טבעית או בכל אופן אחר.
#:* ב־2005 נערך טקס "פולסא דנורא", נגד ראש הממשלה אריאל שרון, על ידי פעילי ימין בשל תוכנית ההתנתקות.
=גיזרון=
* מילולית מַכָּה של אש (ראה פּוּלְס ) שם הוא בעיקר עונש שמימי שמוענשים בו מלאכים, או אנשים לאחר מותם, ולא אנשים חיים. נראה שזהו שם מושאל, שהועבר מטקסי-קללה קבליים אמיתיים אל טקס זה.
=פרשנים מפרשים=
רש"י במסכת יומא (עז, א) מפרש שמדובר במקל, ולעומת זאת במסכת בבא מציעא (מז, א) הוא מפרש שמדובר בניצוץ, שהוא עגול כמטבע. על פי המילון התלמודי של ברוך קרוא, המילה הארמית פּוּלְסָא היא מכה בדומה לפולס (pulsus, בלטינית) שמשמעותו פעימה, מתקף, ועל פי זה פּוּלְסָא (או פּוּלְסֵי) דְנוּרָא היא מכת אש.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
פטה
פָּטֶה
# ממרח בשר , המוגש לרוב עם קלי כמתאבן.
#:* הפטה המפורסם ביותר הוא פואה גרא, העשוי כבד אווז (או ברווז) מפוטם, קצוץ או שלם.
#:* במטבח היהודי האשכנזי פטה הכבד קצוץ עשוי לרוב מכבד עוף.
=גיזרון=
* מצרפתית: Pâté, תערובת בשר קצוץ ושומן.
=ראו גם=
* כבד קצוץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מאכלים
פֶטָה
# גבינת קום במי מלח. אשר נהוג להכינה מחלב צאן. טעמה מלוח, צבעה לבן ומרקמה גבשושי.
#:* "גבינת פטה או גבינה בולגרית / זה פחות משנה לקוזינה הונגרית". (אלמוני - "קוביה הונגרית")
=גיזרון=
* מיוונית: φέτα (מילולית-פרוסה).
=ראו גם=
* גבינת קום
* מלוחה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוצרי חלב
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
=גיזרון=
* מצרפתית: Pâté, תערובת בשר קצוץ ושומן.
=ראו גם=
* כבד קצוץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צרפתית
קטגוריה:מאכלים
פֶטָה
# גבינת קום במי מלח. אשר נהוג להכינה מחלב צאן. טעמה מלוח, צבעה לבן ומרקמה גבשושי.
#:* "גבינת פטה או גבינה בולגרית / זה פחות משנה לקוזינה הונגרית". (אלמוני - "קוביה הונגרית")
=גיזרון=
* מיוונית: φέτα (מילולית-פרוסה).
=ראו גם=
* גבינת קום
* מלוחה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מוצרי חלב
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הצרפתית
איזהו עשיר השמח בחלקו
אֵיזֶהוּ עָשִׁיר – הַשָּׂמֵחַ בְּחֶלְקוֹ
# כשהאדם שמח במה שהשיג ואיננו מצטער על מה שאין לו, הוא עשיר באמת. כי מחד, איננו חמדן ורודף אחר מותרות; ומאידך, איננו אדיש כלפי רכושו מתוך ניהיליזם.
::* יונתן קיבל במבחן ציון 75 ושמח מאוד. לעומתו ירין קיבל 90 והיה מאוכזב ביותר, אמר לו יונתן אני שמח בחלקי.
=גיזרון=
::במסכת אבות, בן זומא אומר שראוי להיות שמח במה שיש לך ולפעמים עדיף להסתפק במועט.
==ביטויים קרובים==
*איזהו חכם הלומד מכל אדם
*איזהו גבור הכובש את יצרו
*טוב הדבר בעיניו
=ניגודים=
*נותנים לו אצבע והוא רוצה את כל היד
= ראו גם =
* עשיר
* שמח
* חלק

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:פתגמים
=גיזרון=
::במסכת אבות, בן זומא אומר שראוי להיות שמח במה שיש לך ולפעמים עדיף להסתפק במועט.
==ביטויים קרובים==
*איזהו חכם הלומד מכל אדם
*איזהו גבור הכובש את יצרו
*טוב הדבר בעיניו
=ניגודים=
*נותנים לו אצבע והוא רוצה את כל היד
= ראו גם =
* עשיר
* שמח
* חלק

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
קטגוריה:פתגמים
העז
הֵעֵז
# היה לנחשוני, הפגין עוז ואומץ לב.
=גיזרון=
הפועל מופיע פעמיים בלבד במקרא, בפסוקים מספר משלי.
* באכדית , בכתובות המלכותיות של תגלת פלאסר III, ובנו שלמנאסר V , מצוי כשם תואר : "אֶזּוּ" ezzu, נכתב כ- ez)-zu, ez-zu-ti), במשמעות "חימה" .
= ניגודים =
*פחד
*יגר
*חשש
*ירא
*היסס
=מידע נוסף=
בקרב דוברי עברית רבים קיים בלבול רווח בין הפעלים "הֵעִיז" ו"הֵעֵז", אך יש לעשות הפרדה מוחלטת בין שניהם.
קטגוריה:גזרת הכפולים
הֵעֵז
# היה לנחשוני, הפגין עוז ואומץ לב.
=גיזרון=
הפועל מופיע פעמיים בלבד במקרא, בפסוקים מספר משלי.
* באכדית , בכתובות המלכותיות של תגלת פלאסר III, ובנו שלמנאסר V , מצוי כשם תואר : "אֶזּוּ" ezzu, נכתב כ- ez)-zu, ez-zu-ti), במשמעות "חימה" .
= ניגודים =
*פחד
*יגר
*חשש
*ירא
*היסס
=מידע נוסף=
בקרב דוברי עברית רבים קיים בלבול רווח בין הפעלים "הֵעִיז" ו"הֵעֵז", אך יש לעשות הפרדה מוחלטת בין שניהם.
קטגוריה:גזרת הכפולים
קבוטה
גוש גדול המכיל הרבה פרטים מאותו סוג.
מקור המילה הוא מהמילה האנגלית caboodle.
גוש גדול המכיל הרבה פרטים מאותו סוג.
מקור המילה הוא מהמילה האנגלית caboodle.
עונת מעבר
עוֹנַת מַעֲבָר
# עונה שבין הקיץ לחורף, המתאפיינת באקלים ממוזג.
=ראו גם=
* אביב
* סתיו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עונות השנה
=ראו גם=
* אביב
* סתיו
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עונות השנה
ישׁב (שורש)
השורש י־שׁ־ב הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>השורש י־שׁ־ב הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
*
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
חנב
חָנַב
#<small>נדיר</small> פעה, השמיע את קולהּ של הכבשה או של העז.
#:*.
#:*הנוקד הוביל את עדרו החונב אל כר מרעה שופע יותר.
=ראו גם=
*מרעה
*כבש
*כבשה
*עז
*נוקד
*עדר
=ראו גם=
*מרעה
*כבש
*כבשה
*עז
*נוקד
*עדר
אראל
אֶרְאֵל
# מלאך, יצור שמיימי המקשר בין האל לבין בני האדם.
#:*"עֵת עָלִים רְטֻבִּים, רַעֲנַנִּים, יָפִיצוּ נִיחֹחַ הַמּוֹר, כְּמוֹ שִׂיחַ אֶרְאֶלִּים, שִׁנְאַנִּים" (נצאה, נגורה שאננים / שאול טשרנחובסקי)
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא: , אולם בתרגום השבעים, ובתרגום יונתן במקום "אראלם" מופיע הכיתוב "אתגלי להון", במגילת ישעיהו ואצל מנחם בן סרוק: "אראה לם". לפיכך יש לקרוא בהוראת: הרי ראיתי אותם בזעקתם השמימה (=חוצה).
* יידיש, "ארעאל(ן)" - בהוראת הִלּה (השוו, אל+air).
=צירופים=
*נצחו אראלים את המצוקים
=מילים נרדפות=
*כרוב
*מלאך
*טפסר
*שרף
*אופן
*חשמל
*עיר
=סמוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא: , אולם בתרגום השבעים, ובתרגום יונתן במקום "אראלם" מופיע הכיתוב "אתגלי להון", במגילת ישעיהו ואצל מנחם בן סרוק: "אראה לם". לפיכך יש לקרוא בהוראת: הרי ראיתי אותם בזעקתם השמימה (=חוצה).
* יידיש, "ארעאל(ן)" - בהוראת הִלּה (השוו, אל+air).
=צירופים=
*נצחו אראלים את המצוקים
=מילים נרדפות=
*כרוב
*מלאך
*טפסר
*שרף
*אופן
*חשמל
*עיר
=סמוכין=
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
התלהלה
הִתְלַהְלֵהַּ
# השתולל, התפרע, נהג בצורה בלתי מבוקרת.
# השתעשע, השתובב.
#:*הילדים הקטנים מתלהלהים עם כלבם בחצר הבית.
=גיזרון=
הפועל מופיע פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. משמעותו חלוקה בין הפרשנים.
פעלים קרובים בערבית: تَلَّهَى (הגייה: תַלַּהַא), إلْتَهَى بِ (הגייה: אִלְתַהַא בִּ) שפירושם: השתעשע, התענג ב־.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י ומצודות:מתאמץ,מתיגע לשון ע־י־ף להה כמו לאה 
*אבן עזרא: השתטה, כמו ותלה כל ארץ מצרים.
*מלבי"ם: נגזר בהיפוך עיצורים מן התל-לעג
=מילים נרדפות=
למשמעות (1)-
*השתולל
*השתגע
*התהולל
*נטרף

למשמעות (2)-
*התהולל
= ניגודים =
למשמעות (1)-
*רגע
*נח
=ראו גם=
*יצא מגדרו
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
הפועל מופיע פעם אחת במקרא, בפסוק לעיל. משמעותו חלוקה בין הפרשנים.
פעלים קרובים בערבית: تَلَّهَى (הגייה: תַלַּהַא), إلْتَهَى بِ (הגייה: אִלְתַהַא בִּ) שפירושם: השתעשע, התענג ב־.
=פרשנים מפרשים=
*רש"י ומצודות:מתאמץ,מתיגע לשון ע־י־ף להה כמו לאה 
*אבן עזרא: השתטה, כמו ותלה כל ארץ מצרים.
*מלבי"ם: נגזר בהיפוך עיצורים מן התל-לעג
=מילים נרדפות=
למשמעות (1)-
*השתולל
*השתגע
*התהולל
*נטרף

למשמעות (2)-
*התהולל
= ניגודים =
למשמעות (1)-
*רגע
*נח
=ראו גם=
*יצא מגדרו
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
המס
הֶמֶס
# עץ יבש.
:*
:*הוריתי לגנן לגדוע את ההמס שהתערטל מעלים לגמרי.
=גיזרון=
מופיע פעם אחת בתנ"ך בצורת הרבים.
=תרגום=
*אנגלית 
*ערבית 
*יידיש 
*פרסית 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הֵמֵס
#גרם שיימס, הפך ממצב מוצק למצב נוזלי.
#:*הֲמִסּוֹתִי את הדבש בתוך התה הרותח.
=גיזרון=
*מקור השורש מ-ס-ס הינו מן המקרא.
=מילים נרדפות=
*מוגג
*מוסס
=ראו גם=
*ניתך
=גיזרון=
מופיע פעם אחת בתנ"ך בצורת הרבים.
=תרגום=
*אנגלית 
*ערבית 
*יידיש 
*פרסית 

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
הֵמֵס
#גרם שיימס, הפך ממצב מוצק למצב נוזלי.
#:*הֲמִסּוֹתִי את הדבש בתוך התה הרותח.
=גיזרון=
*מקור השורש מ-ס-ס הינו מן המקרא.
=מילים נרדפות=
*מוגג
*מוסס
חרון
חָרוֹן
# כַּעַס, חמת זעם.
=גזרון=
* מן ח-ר-ה, חָרַה - בער, להט; ארמית: חֲרָא, חֲרֵי; ערבית: חַרַּ.
=מילים נרדפות=
*כעס
*רוגזה
*זעם
*עֶבְרָה
*זעיפה
* חרי־אף
=תרגום=
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:רגשות
=גזרון=
* מן ח-ר-ה, חָרַה - בער, להט; ארמית: חֲרָא, חֲרֵי; ערבית: חַרַּ.
=מילים נרדפות=
*כעס
*רוגזה
*זעם
*עֶבְרָה
*זעיפה
* חרי־אף
=תרגום=
קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:רגשות
מפלגה
מִפְלָגָה
# תנועה פוליטית בה קבוצת אנשים המתמודדים יחד בבחירות ומיוצגים במוסדות נבחרים, כגון פרלמנט, מועצות עירוניות וכו'.
#:* המפלגה שואפת לקחת שליטה מלאה או חלקית במוסדות הממשלה או הפרלמנט.
=נגזרות=
* מפלגתי
* מפלגתיות
=תרגום=
* ספרדית: (político)
* אנגלית: (political)
=קישורים חיצוניים=
* רונית גדיש ותמר כץ, [http://hebrew-academy.org.il/2012/02/%D7%A2%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%AA-%D7%9E%D7%9E%D7%A9%D7%9B%D7%9F-%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA/ עברית ממשכן הכנסת], האתר האקדמיה ללשון עברית.

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ממשל ומדיניות
=נגזרות=
* מפלגתי
* מפלגתיות
=תרגום=
* ספרדית: (político)
* אנגלית: (political)
=קישורים חיצוניים=
* רונית גדיש ותמר כץ, [http://hebrew-academy.org.il/2012/02/%D7%A2%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%AA-%D7%9E%D7%9E%D7%A9%D7%9B%D7%9F-%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA/ עברית ממשכן הכנסת], האתר האקדמיה ללשון עברית.

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:ממשל ומדיניות
רזח
רָזַח
2.התאבל, היה שרוי בתוגה עמוקה על מות מישהו.
:*
:*ממחקרים עולה כי כאשר גוזְלים מן הפרות את עגליהן הן רוזחות עליהם.
1.<small>ספרותי</small> בילה בבית המרזח בשתיית משקאות חריפים, סָבָא.
:*לאחר הניצחון הקולוסאלי במשחק הכדורגל, הלכו שחקני הקבוצה לחוג ולִרְזֹחַ במסבאה השכונתית.
=מילים נרדפות=
* התאבל (1)
* ספד (1)

*סָבָא (2)
*השתכר (2)
*שתה (2)
=ראו גם=
*מרזח
*בית מרזח
*מסבאה
*סובא
=מילים נרדפות=
* התאבל (1)
* ספד (1)

*סָבָא (2)
*השתכר (2)
*שתה (2)
=ראו גם=
*מרזח
*בית מרזח
*מסבאה
*סובא
קרש
קֶרֶשׁ {{משני|א}}
זוג משוטי ההגה בספינת משוטים מן העת העתיקה
# לוח עץ מנוסר המשמש לעבודות נגרות ובנין.
# משוט גדול ורחב בירכתי ספינה, המשמש לניהוגה ימינה ושמאלה.
# משטחים שונים
#:* קרש גיהוץ
#:* הורדתי את הקרש של האסלה
=גיזרון=
* מקרא. בארמית מילה קרובה "כשורא"
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על יחזקאל כז ו: "קרשך" - הוא הקרש הרחב שבראש השני של ספינה אל מול התורן שבראשה, אשר בו מהפכין את הספינה לכל צדדיה ומכוונין אותה אל הדרך, ורב החובל אוחז בו ובלשון משנה קברניט ובלשון לעז גובריינא"ל [gouvernail].
= צירופים =
*בדיחת קרש
*קרש גהוץ
*קרש חתוך
*קרש כביסה
*קרש קפיצה (3)
*על הקרשים
*קרש הצלה
=מילים נרדפות=
* קורה (1)
* נסר (1)
* משוט הגה (2)
* מנהיג (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1); (2)
* צרפתית: (2)
* גרמנית: (2)
=ראו גם=
*לוח
*מריש

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
‏
קֶרֶשׁ {{משני|ב}}
# חד קרן, בעל חיים אגדי.
=מקור=
* לשון חז"ל
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
קָרַשׁ
# (נאמר על חומר:) עבר ממצב צבירה נוזל למצב צבירה מוצק עקב התקררות או התאיידות הנוזל.
=נגזרות=
* קרישה
* נקרש
* קרוש
=ראו גם=
* הקריש
* קריש
* קפא
=גיזרון=
* מקרא. בארמית מילה קרובה "כשורא"
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על יחזקאל כז ו: "קרשך" - הוא הקרש הרחב שבראש השני של ספינה אל מול התורן שבראשה, אשר בו מהפכין את הספינה לכל צדדיה ומכוונין אותה אל הדרך, ורב החובל אוחז בו ובלשון משנה קברניט ובלשון לעז גובריינא"ל [gouvernail].
= צירופים =
*בדיחת קרש
*קרש גהוץ
*קרש חתוך
*קרש כביסה
*קרש קפיצה (3)
*על הקרשים
*קרש הצלה
=מילים נרדפות=
* קורה (1)
* נסר (1)
* משוט הגה (2)
* מנהיג (2)
=תרגום=
* אנגלית: (1); (2)
* צרפתית: (2)
* גרמנית: (2)
=ראו גם=
*לוח
*מריש

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
‏
קֶרֶשׁ {{משני|ב}}
# חד קרן, בעל חיים אגדי.
=מקור=
* לשון חז"ל
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
קָרַשׁ
# (נאמר על חומר:) עבר ממצב צבירה נוזל למצב צבירה מוצק עקב התקררות או התאיידות הנוזל.
=נגזרות=
* קרישה
* נקרש
* קרוש
=ראו גם=
* הקריש
* קריש
* קפא
גזרת חפי"צ
גִּזְרַת חפי"צ
# גזרה בה פה"פ היא האות י', החסרה בחלק מהנטייה, ואחריה (עה"פ) תבוא האות צ'.
:*לגזרת חפי"צ משתייכים שמונה פעלים בלבד.
=מידע נוסף=
*לגזרה זו משתייכים שישה פעלים שאותם נהוג לזכור לפי ראשי התיבות של לה"פ; בִּקְעַ"ת גֵּ"ר: י-צ-ב, י-צ-ק, י-צ-ע, י-צ-ת, י-צ-ג וְ-י-צ-ר. בששת הפעלים הללו פה"פ תהא יו"ד ועה"פ תהא צד"י.

*לגזרה זו משתייכים 2 פעלים נוספים שעה"פ שלו איננה צד"י אלא זי"ן והם: י-ז-ע, י-ז-מ.

*בבניינים הכבדים: פיעל, פֻּעַל והתפעל ההטייה נעשית לפי גזרת השלמים.

*היטמרות האות יו"ד מתרחשת בבניינים: נפעל, הפעיל והופעל. בבניינים הפעיל והופעל יבוא דגש משלים כפיצוי על היעלמות הי'. למשל:
**בהפעיל - הִצִּיג, הִצִּיעַ וכו'...
**בהופעל - הֻצַּב, הֻצַּת וכו'...
*בניין נפעל נוטה על שתי דרכי נטייה;
*#על-דרך גזרת נפ"יו - תחילית "נוֹ". למשל נוֹצַר וכו'...
*#על-דרך גזרת חפ"נ - תחילית "נִ" ודגש בעה"פ. למשל נִצַּת וכו'...
*בבניין קל היו"ד מופיעה בכל הזמנים וההטיות פרט לזמן הציווי בכל הגופים, ובזמן עתיד בגוף מדבר. בזמן העתיד בגוף ראשון יחיד, עה"פ תדוגש בדגש משלים. למשל
**נפילת היו"ד בזמן הציווי - צֹר, צֹרְנָה, צְקִי וכו'...
**נפילת היו"ד בזמן עתיד של גוף מדבר - אֶּצֹּק, אֶצֹּר וכו'...
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דקדוק
ח
=מידע נוסף=
*לגזרה זו משתייכים שישה פעלים שאותם נהוג לזכור לפי ראשי התיבות של לה"פ; בִּקְעַ"ת גֵּ"ר: י-צ-ב, י-צ-ק, י-צ-ע, י-צ-ת, י-צ-ג וְ-י-צ-ר. בששת הפעלים הללו פה"פ תהא יו"ד ועה"פ תהא צד"י.

*לגזרה זו משתייכים 2 פעלים נוספים שעה"פ שלו איננה צד"י אלא זי"ן והם: י-ז-ע, י-ז-מ.

*בבניינים הכבדים: פיעל, פֻּעַל והתפעל ההטייה נעשית לפי גזרת השלמים.

*היטמרות האות יו"ד מתרחשת בבניינים: נפעל, הפעיל והופעל. בבניינים הפעיל והופעל יבוא דגש משלים כפיצוי על היעלמות הי'. למשל:
**בהפעיל - הִצִּיג, הִצִּיעַ וכו'...
**בהופעל - הֻצַּב, הֻצַּת וכו'...
*בניין נפעל נוטה על שתי דרכי נטייה;
*#על-דרך גזרת נפ"יו - תחילית "נוֹ". למשל נוֹצַר וכו'...
*#על-דרך גזרת חפ"נ - תחילית "נִ" ודגש בעה"פ. למשל נִצַּת וכו'...
*בבניין קל היו"ד מופיעה בכל הזמנים וההטיות פרט לזמן הציווי בכל הגופים, ובזמן עתיד בגוף מדבר. בזמן העתיד בגוף ראשון יחיד, עה"פ תדוגש בדגש משלים. למשל
**נפילת היו"ד בזמן הציווי - צֹר, צֹרְנָה, צְקִי וכו'...
**נפילת היו"ד בזמן עתיד של גוף מדבר - אֶּצֹּק, אֶצֹּר וכו'...
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דקדוק
ח
צעה
צָעָה
# נע ממקום למקום באמצעות רגליו.
=גיזרון=
* מן צ-ע-ה.
=מילים נרדפות=
*הלך
*פסע
*צעד
= ניגודים =
*רץ
*אץ

וגם:

*עצר
*עמד
=גיזרון=
* מן צ-ע-ה.
=מילים נרדפות=
*הלך
*פסע
*צעד
= ניגודים =
*רץ
*אץ

וגם:

*עצר
*עמד
שעל
שַׁעַל
# חופן.
#:* . 
# דרך ראוייה למדרך רגל האדם; פסיעה.
=גיזרון=
מקור מקראי. מוזכר בנביא ישעיהו במשמעות דומה, (להגדרה א') אך בהטייה שונה:
=צירופים=
* על כל צעד ושעל 
* אף שעל
=מילים נרדפות=
* דריסת רגל
* מדרס
* צעד
שַׁעַל
# חופן.
#:* . 
# דרך ראוייה למדרך רגל האדם; פסיעה.
=גיזרון=
מקור מקראי. מוזכר בנביא ישעיהו במשמעות דומה, (להגדרה א') אך בהטייה שונה:
=צירופים=
* על כל צעד ושעל 
* אף שעל
=מילים נרדפות=
* דריסת רגל
* מדרס
* צעד
נחתומר
נַחְתּוֹמָר
# מַאֲפִיָּה; מקום בו נֶאֱפים מיני מְגָדִים, לחם וּשאר דברי מאפה. גם: אופֶה, כמו "נחתום".
#:*בימי שישי הולך אבי אל הנחתומר לקנות חלות מתוקות לכבוד השבת.
# ראוי לצין כי במשנה מוזכר "פַּלְטֵר" במשמעי מאפיה ואופה וככל הנראה נבדל הפלטר מן הנחתומר בכך שלפלטר ספקי תבואה רבים ולנחתומר יחיד ([https://he.wikisource.org/wiki/%D7%9E%D7%A9%D7%A0%D7%94_%D7%93%D7%9E%D7%90%D7%99_%D7%94_%D7%93 משנה · סדר זרעים · מסכת דמאי · פרק ה · משנה ד ]) ([http://www.daat.ac.il/encyclopedia/value.asp?id1=2342 אתר "דעת"]).
=גיזרון=
מן נחתום בארמית, הסיומת "ר" מסמלת מקום וגם בעלי-מקצוע. לדוגמא גם סנדלר.
# תשומת לב לדמיון בצלילי המילה פלטר והמילה האיטלקית Panetteria המובאת להלן.
=ראו גם=
*מגדניה

קטגוריה:פסיכומטרי
=גיזרון=
מן נחתום בארמית, הסיומת "ר" מסמלת מקום וגם בעלי-מקצוע. לדוגמא גם סנדלר.
# תשומת לב לדמיון בצלילי המילה פלטר והמילה האיטלקית Panetteria המובאת להלן.
=ראו גם=
*מגדניה

קטגוריה:פסיכומטרי
דרן
דֹּרֶן
# דורון, מתנה, אשכר.
#:*לכבוד יום הולדתה של סבתי קניתי לה כדֹרֶן תמונה ממוסגרת של המשפחה.
=גיזרון=
* מן דורון.
=מילים נרדפות=
*זבד
*אשכר
*מתנה
*שי
*דורון
*תשורה
דֶּרֶן
# מין קרציה או תולעת בבשרם של בעלי חיים או בבני המעיים שלהם; תולעת עץ.
# זחל (לרווה) של חרק, ובמיוחד של חיפושית.
=גיזרון=
* דַּרְנָא – תולעת.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על חולין סז ב: דרני – תולעים הנמצאים בין עור לבשר כשמפשיטין הבהמה ובלע"ז גרביליי"ש.
* רש"י על שבת קב ב: דרנא – תולעת.
=ראו גם=
*זחל
*רימה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חרקים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
* מן דורון.
=מילים נרדפות=
*זבד
*אשכר
*מתנה
*שי
*דורון
*תשורה
דֶּרֶן
# מין קרציה או תולעת בבשרם של בעלי חיים או בבני המעיים שלהם; תולעת עץ.
# זחל (לרווה) של חרק, ובמיוחד של חיפושית.
=גיזרון=
* דַּרְנָא – תולעת.
=פרשנים מפרשים=
* רש"י על חולין סז ב: דרני – תולעים הנמצאים בין עור לבשר כשמפשיטין הבהמה ובלע"ז גרביליי"ש.
* רש"י על שבת קב ב: דרנא – תולעת.
=ראו גם=
*זחל
*רימה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חרקים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
גנן א (שורש)
השורש ג־נ־ן <small>א</small> הוא שורש מגזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ג (שורשים)
</noinclude>השורש ג־נ־ן <small>א</small> הוא שורש מגזרת הכפולים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ג (שורשים)
</noinclude>
הס
הַס (גם: הָס)
# שקט! הידומו כל הקולות!.
#:*כשחבורת הילדים הקימה שאון בספרייה, קראה לעברם הספרנית: "הס!".
=גזרון=
*צורת מקור (בתפקיד ציווי) של הפועל היסה.
=צירופים=
*הס מלהזכיר
*השליך הס
=מילים נרדפות=
*שקט
*שָׁ
*דומייה
*דממה
*דום
=ראו גם=
*חֶרֶשׁ
*בלאט

קטגוריה:מילות קריאה
=הערות שוליים=====הַס (גם: הָס)
# שקט! הידומו כל הקולות!.
#:*כשחבורת הילדים הקימה שאון בספרייה, קראה לעברם הספרנית: "הס!".
=גזרון=
*צורת מקור (בתפקיד ציווי) של הפועל היסה.
=צירופים=
*הס מלהזכיר
*השליך הס
=מילים נרדפות=
*שקט
*שָׁ
*דומייה
*דממה
*דום
=ראו גם=
*חֶרֶשׁ
*בלאט

קטגוריה:מילות קריאה
חד"ף
חד"ף
# חיריק, דגש, פתח.</br>סימן היכר של הבניין התפעל בזמן העתיד.
=ראו גם=
*חד"פ
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בדקדוק
קטגוריה:סימנים לזיכרון
=ראו גם=
*חד"פ
קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בדקדוק
קטגוריה:סימנים לזיכרון
שאון
שָׁאוֹן
# המולה קולית, חוסר שקט.
#:*"אָז כֻּלָּם יָפוּצוּ בְשָׁאוֹן/ וּבָאוּ אֶל-בֵּין הָאַלּוֹנִים" ([http://benyehuda.org/bialik/bia016.html "גַּמָּדֵי לָיִל"], חיים נחמן ביאליק)
#:*"אָהַבְתִּי שְׁאוֹן תִּירָס וְקָמָה, וּגְעִיָּה מֵרֶפֶת, גְּעִיַּת פָּרָה דּוֹרֶשֶׁת עֶגְלָתָהּ" ("אהבת יוגב" / יעקב אביצוק)
#:*"אִם לֹא נִשְׁמָע מִמֶּרְחַקִּים. שְׁאוֹן כְּנָפַיִם נָעִים – כַּנְפֵי צְבָאוֹת שַׂרְפֵי יֶשַׁע, אַחֲרָיו נוֹסְעִים דָּאִים" ("פעמי משיח" / יעקב כהן )
#:*"האם אתה משיב? האם אתה עונה לי? אולי באזנך הולמים גם שאוני?" (שיר של יום חולין)
=מילים נרדפות=
*רעש
*מהומה
= ניגודים =
*שקט
*הס
*דממה
=ראו גם=
* סואן
* סאון
*אבחה
*רשרוש
*אוושה
*רחש
=מובאות נוספות=
*
*
*

קטגוריה:רעשים
=מילים נרדפות=
*רעש
*מהומה
= ניגודים =
*שקט
*הס
*דממה
=ראו גם=
* סואן
* סאון
*אבחה
*רשרוש
*אוושה
*רחש
=מובאות נוספות=
*
*
*

קטגוריה:רעשים
לקח (שורש)
השורש ל־ק־ח הוא שורש בודד, שאין שני לו בשפה העברית.
=הערות=
*יש המפרידים פועל חריג זה מכל גזרה אחרת שהיא, ומשייכים אותו לגזרה נפרדת משלו הקרויה: גזרת חסרי פה"פ למ"ד, ויש המזהים אותו עם גזרת חפ"נ.
<noinclude>
קטגוריה:ל (שורשים)
</noinclude>השורש ל־ק־ח הוא שורש בודד, שאין שני לו בשפה העברית.
=הערות=
*יש המפרידים פועל חריג זה מכל גזרה אחרת שהיא, ומשייכים אותו לגזרה נפרדת משלו הקרויה: גזרת חסרי פה"פ למ"ד, ויש המזהים אותו עם גזרת חפ"נ.
<noinclude>
קטגוריה:ל (שורשים)
</noinclude>
חלונית
חַלּוֹנִית
# חלון קטן, לרוב מורכבת מפתח יחיד (או זגוגית יחידה), נותנת טווח ראייה מצומצם ומיועדת לשימוש יחודי.
# מסגרת הצילום כפי שהיא נראית מבעד לעדשת המצלמה. מעצבים את הצילום על ידי הרחבה או הצרה של החלונית או על ידי הזזתה לצד זה או אחר.
#:*בזמן הצילום רואים את המצולם מבעד לחלונית.
# חלק ממוסגר ובעל מטרה מסוימת בתוך דף אינטרנט או מסך של תוכנה.
#:* אתרים רבים משתמשים בחלוניות להצגת תצוגה מקדימה של הדף המקושר בעת מעבר של העכבר מעל קישור.
=גיזרון=
* (הגדרה 2) חידוש של האקדמיה ללשון העברית. אושר בדצמבר 2012.
=ראו גם=
* אשנב
* צוהר
=גיזרון=
* (הגדרה 2) חידוש של האקדמיה ללשון העברית. אושר בדצמבר 2012.
=ראו גם=
* אשנב
* צוהר
ו־
ו' החיבור
# מתפקדת כאות קישור וחיבור בין משפט למשפט או בתוך משפט.
# מתפקדת כאות הסבר וסיבה.
# מתפקדת כאות ניגוד.
# מתפקדת כאות הוספה.
# מתפקדת כאות שיעבוד וזיקה.
# אות קריאה לשם הדגשה וחיזוק; הֲלוֹא, הֲרֵי.
# מתפקדת כאות מנייה בין שמות זהים לשם הדגשה.
# מתפקדת כאות דמיון והשוואה.
# מתפקדת כאות מענה לתנאי.
# מתפקדת כאות המסמלת מטרה ותכלית, כדי ש-.
= גזרון =
* מקביל לשפות שמיות שונות: אוגריתית: 𐎆 (ו), אכדית 𒅇 (u).
=מידע נוסף=
**לפני י' שוואית, ניקוד שתי האותיות הופך לחיריק מלא (וִי־)
**לפני אותיות בומ"פ או אות שוואית אחרת, ניקודה הופך לשורוק (וּ־)
**בתפקיד ו' ההיפוך מעתיד לעבר (הגדרה 3), הניקוד הופך לפתח ואחריו דגש (וַ־ּ), כשאות האית"ן היא א', שאין ביכולתה לקבל דגש, הניקוד הופך לקמץ (וָ־).
ו' ההיפוך או ו' הרצף
# מתפקדת כאות מהפכת בין פועל בעתיד לבין פועל בעבר ולהפך, או לציון רצף פעולות.
=גזרון=
* משערים, בשל הופעתה במקרא עם דגש חזק באות העוקבת לה, שהאות מקבילה למילית האוגריתית 𐎆𐎐 (ונ), המופיעה גם במצרית וב"ערבית דרומית"/"יקטנית", כאשר הנ' שנמצאה באוגרית הפכה לדגש חזק בלשון המקרא.<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 386</ref>
= קישורים חיצוניים =
* [https://hebrew-academy.org.il/2015/07/30/%D7%95-%D7%94%D7%94%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%9A/ ו' ההיפוך] באתר האקדמיה ללשון העברית
= הערות שוליים =
קטגוריה:מילות חיבור
קטגוריה:תחיליות
קטגוריה:מילים אוגריתיות
ו' החיבור
# מתפקדת כאות קישור וחיבור בין משפט למשפט או בתוך משפט.
# מתפקדת כאות הסבר וסיבה.
# מתפקדת כאות ניגוד.
# מתפקדת כאות הוספה.
# מתפקדת כאות שיעבוד וזיקה.
# אות קריאה לשם הדגשה וחיזוק; הֲלוֹא, הֲרֵי.
# מתפקדת כאות מנייה בין שמות זהים לשם הדגשה.
# מתפקדת כאות דמיון והשוואה.
# מתפקדת כאות מענה לתנאי.
# מתפקדת כאות המסמלת מטרה ותכלית, כדי ש-.
= גזרון =
* מקביל לשפות שמיות שונות: אוגריתית: 𐎆 (ו), אכדית 𒅇 (u).
=מידע נוסף=
**לפני י' שוואית, ניקוד שתי האותיות הופך לחיריק מלא (וִי־)
**לפני אותיות בומ"פ או אות שוואית אחרת, ניקודה הופך לשורוק (וּ־)
**בתפקיד ו' ההיפוך מעתיד לעבר (הגדרה 3), הניקוד הופך לפתח ואחריו דגש (וַ־ּ), כשאות האית"ן היא א', שאין ביכולתה לקבל דגש, הניקוד הופך לקמץ (וָ־).
ו' ההיפוך או ו' הרצף
# מתפקדת כאות מהפכת בין פועל בעתיד לבין פועל בעבר ולהפך, או לציון רצף פעולות.
=גזרון=
* משערים, בשל הופעתה במקרא עם דגש חזק באות העוקבת לה, שהאות מקבילה למילית האוגריתית 𐎆𐎐 (ונ), המופיעה גם במצרית וב"ערבית דרומית"/"יקטנית", כאשר הנ' שנמצאה באוגרית הפכה לדגש חזק בלשון המקרא.<ref>צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 386</ref>
= קישורים חיצוניים =
* [https://hebrew-academy.org.il/2015/07/30/%D7%95-%D7%94%D7%94%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%9A/ ו' ההיפוך] באתר האקדמיה ללשון העברית
= הערות שוליים =
קטגוריה:מילות חיבור
קטגוריה:תחיליות
קטגוריה:מילים אוגריתיות
סבב א (שורש)
השורש ס־ב־ב <small>א</small> הוא שורש מגזרת ע"ע.
=הערות=
*בבניין נפעל, בזמן עתיד מדבר, א' של אית"ן מנוקדת בסגול או בחיריק: אֶסַּב או אִסַּב.

*המטה בבניין נפעל לפי נָסֹב-שוגה.

*שם הפועל בבניין נפעל– לְהִסֵּב או לְהִסַּב או לְהִסֹּב.

*בבניין הפעיל, בצורות העתיד, הציווי והמקור, מותרת גם הנטייה כבמקורות- בהידגש הסמ"ך ובה"א פתוחה, דהיינו: אַסֵּב, תַּסֵּבִּי; הַסֵּבּוּ הַסֵּב; לְהַסֵּב וכיוצא באלה.

*בבניין הופעל, בכל הצורות ובכל הזמנים, מותרת הנטייה בהידגש הסמ"ך ובה"א מקובצת, דהיינו: הֻסַּב, הֻסַּבּוּ; מֻסַּבָּה; תֻּסַּבֶּינָה, אֻסַּב וכיוצא באלה.
*בצורת הנוכחות והנסתרות בעתיד ובציווי של פועלי ע"ע: פה"פ יכולה להינקד בקיבוץ ואחריה (עה"פ) בסגול, או בחולם ואחריה (עה"פ) שוואית; תְּסֻבֶּינָה או תָּסֹבְנָה, סֻבֶּינָה או סֹבְנָה וכו'... 

*בזמן הֶעתיד השורש ס-ב-ב ניטה בבניין פעל גם על דרך החיריק והדגש; יִסְּבוּ (על דרך "יִקְּדוּ" שבמקרא), תִּסֹּב, אֶסֹּב, נִסֹּב וכולי.
קטגוריה:סבב א (שורש)
([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D043.aspx כללי האקדמיה בנטיית הפועל, גזרות עו"י וע"ע] )השורש ס־ב־ב <small>א</small> הוא שורש מגזרת ע"ע.
=הערות=
*בבניין נפעל, בזמן עתיד מדבר, א' של אית"ן מנוקדת בסגול או בחיריק: אֶסַּב או אִסַּב.

*המטה בבניין נפעל לפי נָסֹב-שוגה.

*שם הפועל בבניין נפעל– לְהִסֵּב או לְהִסַּב או לְהִסֹּב.

*בבניין הפעיל, בצורות העתיד, הציווי והמקור, מותרת גם הנטייה כבמקורות- בהידגש הסמ"ך ובה"א פתוחה, דהיינו: אַסֵּב, תַּסֵּבִּי; הַסֵּבּוּ הַסֵּב; לְהַסֵּב וכיוצא באלה.

*בבניין הופעל, בכל הצורות ובכל הזמנים, מותרת הנטייה בהידגש הסמ"ך ובה"א מקובצת, דהיינו: הֻסַּב, הֻסַּבּוּ; מֻסַּבָּה; תֻּסַּבֶּינָה, אֻסַּב וכיוצא באלה.
*בצורת הנוכחות והנסתרות בעתיד ובציווי של פועלי ע"ע: פה"פ יכולה להינקד בקיבוץ ואחריה (עה"פ) בסגול, או בחולם ואחריה (עה"פ) שוואית; תְּסֻבֶּינָה או תָּסֹבְנָה, סֻבֶּינָה או סֹבְנָה וכו'... 

*בזמן הֶעתיד השורש ס-ב-ב ניטה בבניין פעל גם על דרך החיריק והדגש; יִסְּבוּ (על דרך "יִקְּדוּ" שבמקרא), תִּסֹּב, אֶסֹּב, נִסֹּב וכולי.
קטגוריה:סבב א (שורש)
([http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/netiyyat-hapoal/Pages/Ch3D043.aspx כללי האקדמיה בנטיית הפועל, גזרות עו"י וע"ע] )
הסתובב
הִסְתּוֹבֵב
# נע בתנועות סיבוביות.
#:* "מַכַּבִּים הוּא שָׁם רָאָה- הִסְתּוֹבֵב, רָקַד, נִרְדַּם, עַד הַיּוֹם חוֹלֵם הוּא שָׁם" (סביבון / שרה לוי־תנאי)
#:* "אָז הִגִּידוּ: מִי רָאָה סְבִיבוֹן שֶׁל חֲנֻכָּה שֶׁבּוֹכֶה וּמְיַבֵּב וּבִכְלָל לֹא מִסְתּוֹבֵב" (הסביבון שלא ידע איך להסתובב / מירי צללזון)
# שוטט, טייל.
#:* הילדים הסתובבו בפארק ואכלו להנאתם גלידה.
# בסירות ובספינות מפרשים: סובב את החרטום ושינה כיוון, שינה כיוון והחליף מפנה.
=תרגום=
*: (1)
*: (2), (3)
=ראו גם=
*סובב
*התגלגל
*נטה

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
=תרגום=
*: (1)
*: (2), (3)
=ראו גם=
*סובב
*התגלגל
*נטה

קטגוריה:מפרשיות וכלי שיט קטנים
יסף (שורש)
השורש י־ס־ף הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>השורש י־ס־ף הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
צרר (שורש)
השורש צ־ר־ר שייך בחלק מנטייתו לגזרת הכפולים ובחלקו האחר לגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:צ (שורשים)השורש צ־ר־ר שייך בחלק מנטייתו לגזרת הכפולים ובחלקו האחר לגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:צ (שורשים)
דגנרטיבי
דֶּגֶנֶרָטִיבִי
# ניווני; שמצבו הולך ומתדרדר.
=מילים נרדפות=
* אטרופי
* ניווני
=ראו גם=
* דגנרציה

קטגוריה:אנגלית
=מילים נרדפות=
* אטרופי
* ניווני
=ראו גם=
* דגנרציה

קטגוריה:אנגלית
נטע (שורש)
השורש נ־ט־ע הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
=הערה=
*שורש זה מזדהה בבניינים נפעל ופיעל בזמן העבר.

השורש נ־ט־ע הוא שורש מגזרת חפ"נ.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
=הערה=
*שורש זה מזדהה בבניינים נפעל ופיעל בזמן העבר.
צפף (שורש)
השורש צ־פ־ף ניטה בבניינים הכבדים על-דרך גזרת ע"ע, ההטיה ביתר הבניינים נעשית על-דרך גזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:צ (שורשים)
</noinclude>השורש צ־פ־ף ניטה בבניינים הכבדים על-דרך גזרת ע"ע, ההטיה ביתר הבניינים נעשית על-דרך גזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:צ (שורשים)
</noinclude>
צלל א (שורש)
השורש צ־ל־ל <small>א</small> שייך בחלק מנטייתו לגזרת הכפולים ובחלקו האחר לגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:צ (שורשים)
</noinclude>השורש צ־ל־ל <small>א</small> שייך בחלק מנטייתו לגזרת הכפולים ובחלקו האחר לגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:צ (שורשים)
</noinclude>
צלל ג (שורש)
השורש צ־ל־ל <small>ג</small> נוטה על דרך גזרת ע"ע רק בזמן עתיד של בניין קל, כל יתר ההטיה נעשית לפי גזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:צ (שורשים)
</noinclude>השורש צ־ל־ל <small>ג</small> נוטה על דרך גזרת ע"ע רק בזמן עתיד של בניין קל, כל יתר ההטיה נעשית לפי גזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:צ (שורשים)
</noinclude>
קין (שורש)
השורש ק־י־ן הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ק (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
השורש ק־י־ן הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ק (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
ריב (שורש)
השורש ר־י־ב הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:גזרת נע"ו/יהשורש ר־י־ב הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
</noinclude>

קטגוריה:גזרת נע"ו/י
נופף
נוֹפֵף
# הֵרים ונענע אָנֶה וָאָנָה.
#:*בטקס העצמאות שנערך בבית-הספר, התלמידים נופפו בדגלי ישראל בגאווה רבה.
#:*בהפגנה לקידום הצמחונות שנערכה לפני כשבועיים, נופפו המפגינים בכרזות הקוראות לחדול מאכילת בשר.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל, קרוב אל הניף.
=ראו גם=
*התנופף
*טלטל
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל, קרוב אל הניף.
=ראו גם=
*התנופף
*טלטל
נוף ב (שורש)
השורש נ־ו־ף <small>ב</small> הוא שורש מגזרת נע"ו\י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
השורש נ־ו־ף <small>ב</small> הוא שורש מגזרת נע"ו\י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
נוף א (שורש)
השורש נ־ו־ף <small>א</small> הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
השורש נ־ו־ף <small>א</small> הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
<noinclude>
קטגוריה:נ (שורשים)
</noinclude>
ישׁן א (שורש)
השורש י־שׁ־ן <small>א</small> הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
=הערות=
*בזמן ההווה של בניין קל השורש י-ש-ן נוטה לפי משקל "פָּעֵל", יש לומר אפוא; יָשֵׁן, יְשֵׁנָה, יְשֵׁנִים, יְשֵׁנוֹת. 

*בזמן העתיד של בניין קל היו"ד נותרת נחה בנטייה ואינה נשמטת; תִּישַׁנָּה, תִּישַׁן, תִּישְׁנִי וכו'...

1.לפי צורת ההווה: "הצורות הנוטות מנוקדות ברגיל בדיוק כמו אחיותיהן במשקל פָּעַל: יָשַׁנְתִּי (כמו כָּתַבְתִּי), גָּדְלָה (כמו שָׁמְרָה), חֲפַצְתֶּם (כמו אֲכַלְתֶּם). לעומתן צורת עבר נסתר משמרת את תנועת המשקל".

2.לפי מרבית הפעלים: "כבר בלשון המקורות יש שבא פתח בצורות עבר נסתר. על פי צורות אלו ועל פי הנוהֵג בפי הדוברים התירה האקדמיה היתר גורף לתנועת פתח בעבר נסתר במשקל פָּעֵל"

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/SugyotBeIvrit/Pages/07071102.aspx כללי האקדמיה בפעלי המצב הניטים על דרך משקל "פָּעֵל", כדוגמת: חָפֵץ, זָקֵן, גָּדֵל, יָשֵׁן, לָמֵד וכו'...] )השורש י־שׁ־ן <small>א</small> הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
=הערות=
*בזמן ההווה של בניין קל השורש י-ש-ן נוטה לפי משקל "פָּעֵל", יש לומר אפוא; יָשֵׁן, יְשֵׁנָה, יְשֵׁנִים, יְשֵׁנוֹת. 

*בזמן העתיד של בניין קל היו"ד נותרת נחה בנטייה ואינה נשמטת; תִּישַׁנָּה, תִּישַׁן, תִּישְׁנִי וכו'...

1.לפי צורת ההווה: "הצורות הנוטות מנוקדות ברגיל בדיוק כמו אחיותיהן במשקל פָּעַל: יָשַׁנְתִּי (כמו כָּתַבְתִּי), גָּדְלָה (כמו שָׁמְרָה), חֲפַצְתֶּם (כמו אֲכַלְתֶּם). לעומתן צורת עבר נסתר משמרת את תנועת המשקל".

2.לפי מרבית הפעלים: "כבר בלשון המקורות יש שבא פתח בצורות עבר נסתר. על פי צורות אלו ועל פי הנוהֵג בפי הדוברים התירה האקדמיה היתר גורף לתנועת פתח בעבר נסתר במשקל פָּעֵל"

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/SugyotBeIvrit/Pages/07071102.aspx כללי האקדמיה בפעלי המצב הניטים על דרך משקל "פָּעֵל", כדוגמת: חָפֵץ, זָקֵן, גָּדֵל, יָשֵׁן, לָמֵד וכו'...] )
ישן א (שורש)
השורש י־שׁ־ן <small>א</small> הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
=הערות=
*בזמן ההווה, השורש י-ש-ן נוטה לפי משקל "פָּעֵל", יש לומר אפוא; יָשֵׁן, יְשֵׁנָה, יְשֵׁנִים, יְשֵׁנוֹת. 

*בזמן העתיד של בניין קל היו"ד נותרת נחה בנטייה ואינה נשמטת; תִּישַׁנָּה, תִּישַׁן, תִּישְׁנִי וכו'...

1.לפי מרבית הפעלים, חוץ מגוף נסתר: "הצורות הנוטות מנוקדות ברגיל בדיוק כמו אחיותיהן במשקל פָּעַל: יָשַׁנְתִּי (כמו כָּתַבְתִּי), גָּדְלָה (כמו שָׁמְרָה), חֲפַצְתֶּם (כמו אֲכַלְתֶּם). לעומתן צורת עבר נסתר משמרת את תנועת המשקל".

2.לפי צורת ההווה: "משקל אחר הוא דָּבֵק, חָפֵץ (משקל פָּעֵל); וצורות אלו משמשות בלשון המקרא גם לזמן עבר".

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/SugyotBeIvrit/Pages/07071102.aspx כללי האקדמיה בפעלי המצב הניטים על דרך משקל "פָּעֵל", כדוגמת: חָפֵץ, זָקֵן, גָּדֵל, יָשֵׁן, לָמֵד וכו'...] )השורש י־שׁ־ן <small>א</small> הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
=הערות=
*בזמן ההווה, השורש י-ש-ן נוטה לפי משקל "פָּעֵל", יש לומר אפוא; יָשֵׁן, יְשֵׁנָה, יְשֵׁנִים, יְשֵׁנוֹת. 

*בזמן העתיד של בניין קל היו"ד נותרת נחה בנטייה ואינה נשמטת; תִּישַׁנָּה, תִּישַׁן, תִּישְׁנִי וכו'...

1.לפי מרבית הפעלים, חוץ מגוף נסתר: "הצורות הנוטות מנוקדות ברגיל בדיוק כמו אחיותיהן במשקל פָּעַל: יָשַׁנְתִּי (כמו כָּתַבְתִּי), גָּדְלָה (כמו שָׁמְרָה), חֲפַצְתֶּם (כמו אֲכַלְתֶּם). לעומתן צורת עבר נסתר משמרת את תנועת המשקל".

2.לפי צורת ההווה: "משקל אחר הוא דָּבֵק, חָפֵץ (משקל פָּעֵל); וצורות אלו משמשות בלשון המקרא גם לזמן עבר".

([http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/SugyotBeIvrit/Pages/07071102.aspx כללי האקדמיה בפעלי המצב הניטים על דרך משקל "פָּעֵל", כדוגמת: חָפֵץ, זָקֵן, גָּדֵל, יָשֵׁן, לָמֵד וכו'...] )
ישׁן ב (שורש)
השורש י־שׁ־ן <small>ב</small> הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>השורש י־שׁ־ן <small>ב</small> הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
ישן ב (שורש)
השורש י־שׁ־ן <small>ב</small> הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>השורש י־שׁ־ן <small>ב</small> הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
ישן (שורש)
קטגוריה:י (שורשים)

קטגוריה:י (שורשים)
נחיל
נְחִיל
# עדת בעלי-חיים <small> (נאמר בייחוד על חרקים)</small>
=גיזרון=
מקור המילה מן לשון חז"ל.

יתרה מזאת, השורש נ-ח-ל משותף גם לערבית במשמעויות דומות: -דבורה, -כוורת.
=ראו גם=
*דבורה
*דבש
*כוורת
=מובאות נוספות=
:*
:*
:*
:*

קטגוריה:בעלי חיים
=גיזרון=
מקור המילה מן לשון חז"ל.

יתרה מזאת, השורש נ-ח-ל משותף גם לערבית במשמעויות דומות: -דבורה, -כוורת.
=ראו גם=
*דבורה
*דבש
*כוורת
=מובאות נוספות=
:*
:*
:*
:*

קטגוריה:בעלי חיים
ינקי
יֵנְקִי
#(הרחבה מ 2 ו 3 ) כנוי לאזרח ארצות הברית של אמריקה.
# (הרחבה מ 3) תושב המדינות הצפונית של ארה"ב, במיוחד תומכי וחילי ה"איחוד" בזמן מלחמת האזרחים.
# כנוי למתישבים ממוצא אנגלי בצפון מזרח ארה"ב.
=מקור=
* כנוי למתישבים האנגלים בפי ההולנדים בניו-אמשטרדם, אך מקור המלה אינו ברור.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:אנגלית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
=מקור=
* כנוי למתישבים האנגלים בפי ההולנדים בניו-אמשטרדם, אך מקור המלה אינו ברור.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:אנגלית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
גלל (שורש)
השורש ג־ל־ל הוא שורש מגזרת ע"ע.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ג (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת הכפוליםהשורש ג־ל־ל הוא שורש מגזרת ע"ע.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ג (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת הכפולים
גיל (שורש)
השורש ג־י־ל הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ג (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/יהשורש ג־י־ל הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ג (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
תפס תחת
תָּפַס תַּחַת
# <small>סלנג</small> התייחס לעצמו כאל בעל מעמד גבוה מעל כולם, התלהב יתר על המידה.
#:* התלמיד החדש תפס תחת בכיתה והפך את עצמו למלך הכיתה.
#:* תפס תחת התחיל לחוש את עצמו לשחק אותה גבר
=ביטויים קרובים=
* חש את עצמו
=ראו גם=
* התנשא
* התלהב

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:סלנג
=ביטויים קרובים=
* חש את עצמו
=ראו גם=
* התנשא
* התלהב

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:סלנג
קבר
קֶבֶר
# מקום בו נטמן יצור חי לאחר מותו. 
#:*.
#:*.
=ראו גם=
* קבורה
* קבּרן
* מצבה
* מסטבה
* קטקומבה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:מוות
קָבַר
# חפר בור באדמה וטמן בו יצור חי שמת.
#:*"כִּי אָמוּת אָנָּא תִּקְבְּרוּנִי/ בְּמַרְתֵּף בּוֹ יֵשׁ יַיִן טוֹב" ("אבירים של שולחן עגול"/ תרגמה מצרפתית: מרים ילן־שטקליס)
# בהשאלה: הפך רעיון או אפשרות ללא אפשריים במציאות.
#:*"מחירי הדיור גבוהים במיוחד והם קברו את החלום שלי לגור בדירה משלי."
=גזרון=
* פניקית - מופיע ב [https://en.wikipedia.org/wiki/Pyrgi_Tablets לוחות-פירגי] בצורת :קבּר 𐤒𐤁𐤓 . ערבית - כפועל קבַּרַ قَبَرَ .
=תרגום=
קטגוריה:גזרת השלמים
קֶבֶר
# מקום בו נטמן יצור חי לאחר מותו. 
#:*.
#:*.
=ראו גם=
* קבורה
* קבּרן
* מצבה
* מסטבה
* קטקומבה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:מוות
קָבַר
# חפר בור באדמה וטמן בו יצור חי שמת.
#:*"כִּי אָמוּת אָנָּא תִּקְבְּרוּנִי/ בְּמַרְתֵּף בּוֹ יֵשׁ יַיִן טוֹב" ("אבירים של שולחן עגול"/ תרגמה מצרפתית: מרים ילן־שטקליס)
# בהשאלה: הפך רעיון או אפשרות ללא אפשריים במציאות.
#:*"מחירי הדיור גבוהים במיוחד והם קברו את החלום שלי לגור בדירה משלי."
=גזרון=
* פניקית - מופיע ב [https://en.wikipedia.org/wiki/Pyrgi_Tablets לוחות-פירגי] בצורת :קבּר 𐤒𐤁𐤓 . ערבית - כפועל קבַּרַ قَبَرَ .
=תרגום=
קטגוריה:גזרת השלמים