שושן
שׁוֹשָׁן
# פרח יפה שהיו משתמשים בצורתו לעיטורים בעת העתיקה. מקובל לזהותו עם המין שושן צחור , והשם משמש גם לכל הסוג .
# כלי נגינה עתיק.
=גיזרון=
משמש במקרא בצורת זכר ונקבה (שׁוֹשַׁנָּה).<ref>ראו לדוגמא החילוף בין מלכים א ז,כו לדברי הימים ב ד,ה.</ref> התרגום הארמי לשיר השירים זיהה עם הפרח ורד , וכך עולה ממקורות נוספים בספרות חז"ל. יתכן שזיהוי זה נובע מהפסוק: , כיוון שלורד יש קוצים. הקושי העיקרי עם זיהוי זה שבארץ ישראל לא היו נפוצים מינים יפים של ורדים. תרגום השבעים וראב"ע זיהו עם שושן צחור, וזיהוי זה הוא המקובל כיום.
:השם "שושן" מקביל לשפות שמיות נוספות - אכדית: . סורית: (שׁוּשַׁנָא), ערבית: . ראב"ע גזר מהמספר שש, מכיוון שהפרח בעל ששה עלי כותרת. הצעה אחרת גורסת שמקור המילה (זֶשֶׁן) בהוראת: שושנת מים , להלן הירוגליף:<hiero>z:S:n-M9</hiero> ובמילונו של האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מופיע בהגיית: senshen, מושאל לקופטית: ϣⲱϣⲉⲛ (שׁוֹשֶׁן).<ref>[https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/606/mode/1up?view=theater An Egyptian Hieroglyphic Dictionary], E.A Wallis Budge,1920 pp. 608.</ref> 
 נ"ה טור סיני טען ששני השימושים זהים, ומדובר בקנה גומא , שיש לו פרח נאה וגם משמש לכתיבה. הוא תמך זיהוי זה בהקבלה לסורית: (שִׁישְׁנָא) בהוראת: בוציץ. ולפי זה בפסוקים לעיל מספר תהלים השושן הוא אמצעי הכתיבה של המזמורים.<ref>נ"ה טור סיני, הלשון והספר ב' עמ' 31; הערת העורך במילון אליעזר בן יהודה, בערך 'שושן', [https://rosetta.nli.org.il/delivery/DeliveryManagerServlet?dps_pid=IE48391018 עמ' 7002].</ref> אחרים דחו פירוש זו בטענה שאין סיבה לציין את אמצעי הכתיבה של המזמור, דבר שלא נמצא במזמורים אחרים. לדעת מפרשים רבים השושן המופיע בספר תהילים משמש בהוראת: סוג כלי נגינה קדום. יש שהציעו שהכלי נקרא כך בגלל צורתו הדומה לפרח השושן, או בגלל שיש לו ששה מיתרים, או משום שמקורו מהעיר שׁוּשַׁן. בנימין מזר הציע לזהות את כלי הנגינה ע"פ תבליט מארץ שומר המקראית בו מופיע כלי נענוע שצורתו מוט ארוך שבקצה שני שרביטים קצרים, עטורי ששה עלים, וע"י נענוע המוט העלים מכים זה בזה.
=ראו גם=
*גתית
*ורד
*עלמות
=תרגום=
* ערבית
=קישורים חיצוניים=
*
*האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2021/08/19/%D7%A9%D7%95%D7%A9%D7%9F-%D7%95%D7%A9%D7%95%D7%A9%D7%A0%D7%94/#_ftn3 שושן ושושנה], 19/08/2021.
=הערות שוליים=
קטגוריה:פרחים
שׁוּשָׁן
# עיר עתיקה, כ-250 ק"מ מזרחית לחידקל, אשר היתה עיר בירה בממלכת עילם ובאימפריה האחמנית.
=גיזרון=
* 𒀸𒋗𒐼𒀭 (שׁוּשַׁן)<ref>כך בעילמית אחמנית. להשתלשלות המילה בעילמית ואחר כך בפרסית ראו [https://en.m.wikipedia.org/wiki/Susa כאן].</ref>.
=נגזרות=
* האימפריה הסאסאנית
=סמוכין=
קטגוריה:ערים
=גיזרון=
משמש במקרא בצורת זכר ונקבה (שׁוֹשַׁנָּה).<ref>ראו לדוגמא החילוף בין מלכים א ז,כו לדברי הימים ב ד,ה.</ref> התרגום הארמי לשיר השירים זיהה עם הפרח ורד , וכך עולה ממקורות נוספים בספרות חז"ל. יתכן שזיהוי זה נובע מהפסוק: , כיוון שלורד יש קוצים. הקושי העיקרי עם זיהוי זה שבארץ ישראל לא היו נפוצים מינים יפים של ורדים. תרגום השבעים וראב"ע זיהו עם שושן צחור, וזיהוי זה הוא המקובל כיום.
:השם "שושן" מקביל לשפות שמיות נוספות - אכדית: . סורית: (שׁוּשַׁנָא), ערבית: . ראב"ע גזר מהמספר שש, מכיוון שהפרח בעל ששה עלי כותרת. הצעה אחרת גורסת שמקור המילה (זֶשֶׁן) בהוראת: שושנת מים , להלן הירוגליף:<hiero>z:S:n-M9</hiero> ובמילונו של האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' מופיע בהגיית: senshen, מושאל לקופטית: ϣⲱϣⲉⲛ (שׁוֹשֶׁן).<ref>[https://archive.org/details/egyptianhierogly02budguoft/page/606/mode/1up?view=theater An Egyptian Hieroglyphic Dictionary], E.A Wallis Budge,1920 pp. 608.</ref> 
 נ"ה טור סיני טען ששני השימושים זהים, ומדובר בקנה גומא , שיש לו פרח נאה וגם משמש לכתיבה. הוא תמך זיהוי זה בהקבלה לסורית: (שִׁישְׁנָא) בהוראת: בוציץ. ולפי זה בפסוקים לעיל מספר תהלים השושן הוא אמצעי הכתיבה של המזמורים.<ref>נ"ה טור סיני, הלשון והספר ב' עמ' 31; הערת העורך במילון אליעזר בן יהודה, בערך 'שושן', [https://rosetta.nli.org.il/delivery/DeliveryManagerServlet?dps_pid=IE48391018 עמ' 7002].</ref> אחרים דחו פירוש זו בטענה שאין סיבה לציין את אמצעי הכתיבה של המזמור, דבר שלא נמצא במזמורים אחרים. לדעת מפרשים רבים השושן המופיע בספר תהילים משמש בהוראת: סוג כלי נגינה קדום. יש שהציעו שהכלי נקרא כך בגלל צורתו הדומה לפרח השושן, או בגלל שיש לו ששה מיתרים, או משום שמקורו מהעיר שׁוּשַׁן. בנימין מזר הציע לזהות את כלי הנגינה ע"פ תבליט מארץ שומר המקראית בו מופיע כלי נענוע שצורתו מוט ארוך שבקצה שני שרביטים קצרים, עטורי ששה עלים, וע"י נענוע המוט העלים מכים זה בזה.
=ראו גם=
*גתית
*ורד
*עלמות
=תרגום=
* ערבית
=קישורים חיצוניים=
*
*האקדמיה ללשון העברית, [https://hebrew-academy.org.il/2021/08/19/%D7%A9%D7%95%D7%A9%D7%9F-%D7%95%D7%A9%D7%95%D7%A9%D7%A0%D7%94/#_ftn3 שושן ושושנה], 19/08/2021.
=הערות שוליים=
קטגוריה:פרחים
שׁוּשָׁן
# עיר עתיקה, כ-250 ק"מ מזרחית לחידקל, אשר היתה עיר בירה בממלכת עילם ובאימפריה האחמנית.
=גיזרון=
* 𒀸𒋗𒐼𒀭 (שׁוּשַׁן)<ref>כך בעילמית אחמנית. להשתלשלות המילה בעילמית ואחר כך בפרסית ראו [https://en.m.wikipedia.org/wiki/Susa כאן].</ref>.
=נגזרות=
* האימפריה הסאסאנית
=סמוכין=
קטגוריה:ערים