OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
חטא
חֵטְא (גם: חֵט)
# עבירה נגד רצון האל.
# עבירה קלה, בפרט כזו הנעשית בשגגה.
=גיזרון=
* לשון המקרא. השוו לארמית: חטא, לאשורית בהגיית חַטֻ ([http://oracc.museum.upenn.edu/saao/sig?%E2%98%A3%40saao%2Fsaa18%25akk-x-neobab%3Aah-%E1%B9%ADu-u%E2%82%82%3Dha%E1%B9%AD%C3%BB%5Bdo%20wrong%2F%2Fsin%5DV%C2%B4V%24ah%E1%B9%AD%C3%BB ḫaṭû]) בהוראות: חטא, טעות, הרס. לגעז: (ኀጥአ), לערבית: (خَطَأ).
* בכתובות המלכותיים ע"ש תגלת פלאסר השלישי ובנו שלמנאסר החמישי מופיעה כפועל המילה "ḫaṭû", הגייה: "חֲטְאּוּ". ובכתב חקוק – "iḫ-ṭi-ma" ,"ú-ḫa-ṭa-(a)" ,iḫ-ṭi". ובהוראת – להזניח, להפר. הביטוי האכדי 'אִינְ-שׁה חִיתִי' in ša ḫīṭi בהוראת עבריין.
=צירופים=
* הוסיף חטא על פשע
* החטא הקדמון
* חי בחטא
* לפתח חטאת רובץ
=מילים נרדפות=
* חטאה
* חטאת
* עוון
* פשע
= תרגום =
#
#
=ראו גם=
* החטאה
* התחטא
=סימוכין=
# 
קטגוריה:מוסר
חַטָּא
# מי שאינו נוהג על פי הדין. שרגיל לחטוא. או המואשם ככזה.
=גיזרון=
* מילה מקראית
=מילים נרדפות=
* פושע
* חוטא
* עברין
=ניגודים=
* צדיק
* ישר
*
=מידע נוסף=
* בתלמוד מסופר על ברוריה אשת רבי מאיר שדקדה בפסוק יתמו חטאים מן הארץ כמו חֵטְא ולא החוטאים ולפי הניקוד שבידינו חטָּא הוא בדיוק כמו חוטא
חֵטְא (גם: חֵט)
# עבירה נגד רצון האל.
# עבירה קלה, בפרט כזו הנעשית בשגגה.
=גיזרון=
* לשון המקרא. השוו לארמית: חטא, לאשורית בהגיית חַטֻ ([http://oracc.museum.upenn.edu/saao/sig?%E2%98%A3%40saao%2Fsaa18%25akk-x-neobab%3Aah-%E1%B9%ADu-u%E2%82%82%3Dha%E1%B9%AD%C3%BB%5Bdo%20wrong%2F%2Fsin%5DV%C2%B4V%24ah%E1%B9%AD%C3%BB ḫaṭû]) בהוראות: חטא, טעות, הרס. לגעז: (ኀጥአ), לערבית: (خَطَأ).
* בכתובות המלכותיים ע"ש תגלת פלאסר השלישי ובנו שלמנאסר החמישי מופיעה כפועל המילה "ḫaṭû", הגייה: "חֲטְאּוּ". ובכתב חקוק – "iḫ-ṭi-ma" ,"ú-ḫa-ṭa-(a)" ,iḫ-ṭi". ובהוראת – להזניח, להפר. הביטוי האכדי 'אִינְ-שׁה חִיתִי' in ša ḫīṭi בהוראת עבריין.
=צירופים=
* הוסיף חטא על פשע
* החטא הקדמון
* חי בחטא
* לפתח חטאת רובץ
=מילים נרדפות=
* חטאה
* חטאת
* עוון
* פשע
= תרגום =
#
#
=ראו גם=
* החטאה
* התחטא
=סימוכין=
# 
קטגוריה:מוסר
חַטָּא
# מי שאינו נוהג על פי הדין. שרגיל לחטוא. או המואשם ככזה.
=גיזרון=
* מילה מקראית
=מילים נרדפות=
* פושע
* חוטא
* עברין
=ניגודים=
* צדיק
* ישר
*
=מידע נוסף=
* בתלמוד מסופר על ברוריה אשת רבי מאיר שדקדה בפסוק יתמו חטאים מן הארץ כמו חֵטְא ולא החוטאים ולפי הניקוד שבידינו חטָּא הוא בדיוק כמו חוטא
קמיצה
קְמִיצָה {{משני|א}}
# לקיחת מלוא הקומץ.
# כיווץ.
=גיזרון=
*משורש מקראי קמ"ץ.
קְמִיצָה {{משני|ב}}
שמות אצבעות היד בעברית
# השם של אחת מן האצבעות בכפות הידיים, האצבע השנייה מן הזרת.
#:* מקובל לשים את טבעת נישואין על הקמיצה.
=גיזרון=
* שם האצבע נגזרה מן הפעולה קְמִיצָה א בהקשר ההלכתי שגבולה היה האצבע הקודמת לזרת.
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: בִּנְצִר)
* צרפתית: (הגייה: אָנוּלֵר)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:אצבעות
=גיזרון=
*משורש מקראי קמ"ץ.
קְמִיצָה {{משני|ב}}
שמות אצבעות היד בעברית
# השם של אחת מן האצבעות בכפות הידיים, האצבע השנייה מן הזרת.
#:* מקובל לשים את טבעת נישואין על הקמיצה.
=גיזרון=
* שם האצבע נגזרה מן הפעולה קְמִיצָה א בהקשר ההלכתי שגבולה היה האצבע הקודמת לזרת.
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: בִּנְצִר)
* צרפתית: (הגייה: אָנוּלֵר)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:אצבעות
זרת
זֶרֶת
# שיבר,יחידת מידה השווה באורכה למרחק שבין האגודל לאצבע-הקטנה (זרת) בעוד כף היד פשקה. 
# האצבע הקטנה שבכף היד.
=גזרון=
* מן ארמית - "זַרתָּא", קיצור של "זערת" משום גודלה הזעיר.
* 2: ההבנה הפשוטה היא שהמימרה מפרטת את שמות האצבעות, אך נראה יותר שהכוונה היא להסביר שלכל אצבע יש שימוש הלכתי ייחודי – ולאו דווקא להכתיר כל אצבע ואצבע בשם משלה. נזכור שהתלמוד מוסר לנו מעין הקלטה של השיח שהתנהל בעל פה בבית המדרש, ונראה אפוא שהחכם שאמר את הדברים הראה כל אצבע ואצבע, ופירט למה היא נצרכת. "זו זרת" – הזרת במקרא היא מידה קטנה, כמו שנאמר על החושן שנשא הכוהן הגדול על ליבו: . יש ששיערו שמקור המילה זרת הוא בצורה 'זְעֶרֶת', היינו מידה זעירה. את המידה 'זרת' מודדים מקצה האגודל ועד קצה האצבע הקטנה כשהיד מתוחה ('שיבר' בלשון המדוברת כיום, על פי הערבית). כשהחכם אומר "זו זרת" כוונתו היא שהאצבע הקטנה נצרכת לשם מדידת הזרת.
=תרגום=
האצבע הקטנה
*ערבית: (תעתיק: חִ'נְצִר)
יחידת מידה
*ערבית: (תעתיק: שִׁבְר)
=הערות שוליים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:אצבעות
קטגוריה:יחידות מידה
=גזרון=
* מן ארמית - "זַרתָּא", קיצור של "זערת" משום גודלה הזעיר.
* 2: ההבנה הפשוטה היא שהמימרה מפרטת את שמות האצבעות, אך נראה יותר שהכוונה היא להסביר שלכל אצבע יש שימוש הלכתי ייחודי – ולאו דווקא להכתיר כל אצבע ואצבע בשם משלה. נזכור שהתלמוד מוסר לנו מעין הקלטה של השיח שהתנהל בעל פה בבית המדרש, ונראה אפוא שהחכם שאמר את הדברים הראה כל אצבע ואצבע, ופירט למה היא נצרכת. "זו זרת" – הזרת במקרא היא מידה קטנה, כמו שנאמר על החושן שנשא הכוהן הגדול על ליבו: . יש ששיערו שמקור המילה זרת הוא בצורה 'זְעֶרֶת', היינו מידה זעירה. את המידה 'זרת' מודדים מקצה האגודל ועד קצה האצבע הקטנה כשהיד מתוחה ('שיבר' בלשון המדוברת כיום, על פי הערבית). כשהחכם אומר "זו זרת" כוונתו היא שהאצבע הקטנה נצרכת לשם מדידת הזרת.
=תרגום=
האצבע הקטנה
*ערבית: (תעתיק: חִ'נְצִר)
יחידת מידה
*ערבית: (תעתיק: שִׁבְר)
=הערות שוליים=
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:אצבעות
קטגוריה:יחידות מידה
כיב
כִּיב
# שם כולל לכל סוג של פצע פתוח.
#:* "הנטייה לחזרות ולסיבוכים בחולי כיב הקיבה המטופלים באופן שמרני היא גבוהה יותר, ולכן יותר חולים מגיעים לניתוח." ([http://www.wikirefua.org.il/index.php/%D7%9B%D7%99%D7%91_%D7%94%D7%A7%D7%99%D7%91%D7%94 ויקירפואה])
=גיזרון=
מהארמית "כַיבָא" או "כואה" או "כיפא" (על פי Dictionary and Lexicon of Aramaic Hebrew Literature של מרקוס יסטרוב)
=מובאות נוספות=
* על הפסוק: , רש"י: קיוטור"א (הסבר:קויטור"א- כווייה (פצע מזוהם)) ליחה. כמו :
* "ארום הוא מיתי כיבא ומעל סמתירא ימחי וידוי מסין" (התרגום בשם אונקלוס לאיוב ה' יח: )
* בנוסח הרא"ש הגירסא כיבא במקום כוותא. 

* מופיעה בעשרים ושתיים מונחים [http://hebrew-terms.huji.ac.il/ במאגר המונחים של האקדמיה ללשון העברית]
=צירופים=
* כיב קיבה
* כיב פפטי
=תרגום=
קטגוריה:כאב (שורש)
קטגוריה:רפואה
=גיזרון=
מהארמית "כַיבָא" או "כואה" או "כיפא" (על פי Dictionary and Lexicon of Aramaic Hebrew Literature של מרקוס יסטרוב)
=מובאות נוספות=
* על הפסוק: , רש"י: קיוטור"א (הסבר:קויטור"א- כווייה (פצע מזוהם)) ליחה. כמו :
* "ארום הוא מיתי כיבא ומעל סמתירא ימחי וידוי מסין" (התרגום בשם אונקלוס לאיוב ה' יח: )
* בנוסח הרא"ש הגירסא כיבא במקום כוותא. 

* מופיעה בעשרים ושתיים מונחים [http://hebrew-terms.huji.ac.il/ במאגר המונחים של האקדמיה ללשון העברית]
=צירופים=
* כיב קיבה
* כיב פפטי
=תרגום=
קטגוריה:כאב (שורש)
קטגוריה:רפואה
שנת ישרים
שְׁנָת יְשָׁרִים
# שינה שלווה של מי שמצפונו שקט ואינו מציק לו.
=גיזרון=
* sommeil des justes. המקור הכתוב הראשון ספרו של ז'אן רסין Abrégé de l’histoire de Port Royal – בערך 1676. יתכן והיה בשימוש בזמנו או קודם אך אין לכך סימוכין.
=ראו גם=
* שנת צהריים
* שנצ
* שנת לילה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
=גיזרון=
* sommeil des justes. המקור הכתוב הראשון ספרו של ז'אן רסין Abrégé de l’histoire de Port Royal – בערך 1676. יתכן והיה בשימוש בזמנו או קודם אך אין לכך סימוכין.
=ראו גם=
* שנת צהריים
* שנצ
* שנת לילה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים
פומפוזי
ראוותני, מלא פאתוס, גנדרני.
ראוותני, מלא פאתוס, גנדרני.
מגלול
מַגְלוּל
# סרט גמיש מכויל למדידת אורכים.
#:* מגלולים משמשים לרוב לצורכי חייטות.
=גיזרון=
* מן הפועל גָּלַל לפי משקל מַקְטוּל למכשירים, בדומה למַנְעוּל ומַפּוּחַ.<ref></ref>
=מילים נרדפות=
* מטר
* סרט מידה
=ראו גם=
* מדידה
* גליל
=סימוכין=
קטגוריה:מכשירי מדידה
=גיזרון=
* מן הפועל גָּלַל לפי משקל מַקְטוּל למכשירים, בדומה למַנְעוּל ומַפּוּחַ.<ref></ref>
=מילים נרדפות=
* מטר
* סרט מידה
=ראו גם=
* מדידה
* גליל
=סימוכין=
קטגוריה:מכשירי מדידה
מרעול
מרעול: מרעה + משעול. שביל צר המופיע, בד"כ, על מדרונות ההרים. ניתן למצוא בכל רחבי הארץ ויופיע בשטח סבוך ומדברי גם יחד.

מן הכתובים: "מרעול- שביל בע"ח בו ינועו אייל, עז, כבשה וכדו'"

קטגוריה:רעי

מרעול: מרעה + משעול. שביל צר המופיע, בד"כ, על מדרונות ההרים. ניתן למצוא בכל רחבי הארץ ויופיע בשטח סבוך ומדברי גם יחד.

מן הכתובים: "מרעול- שביל בע"ח בו ינועו אייל, עז, כבשה וכדו'"

קטגוריה:רעי
אופורטוניזם
אוֹפּוֹרְטוּנִיזְם
# נכונות לוותר על עקרונות למען תועלת מזדמנת.
=מקור=
* opportunism, מהמילה opportunity, הזדמנות.
=מילים נרדפות=
* הזדמננות
* סתגלנות
* פשרנות
=מידע נוסף=
* בדצמבר 2015 קבעה האקדמיה ללשון את החלופה העברית הִזְדַּמְנְנוּת.
=ראו גם=
* אידאולוגיה
* אופורטוניסט
=סימוכין=
קטגוריה:־יזם
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
=מקור=
* opportunism, מהמילה opportunity, הזדמנות.
=מילים נרדפות=
* הזדמננות
* סתגלנות
* פשרנות
=מידע נוסף=
* בדצמבר 2015 קבעה האקדמיה ללשון את החלופה העברית הִזְדַּמְנְנוּת.
=ראו גם=
* אידאולוגיה
* אופורטוניסט
=סימוכין=
קטגוריה:־יזם
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
אין בו מתום
אֵין בּוֹ מְתֹם
# אין בו דבר שלם, כולו חבול ופצוע.
#:* .
#:* .
=מקור=
* המקור הוא מקראי: . ההקשר כאן ובתהלים לח פסוקים ד וח (ששם מדובר על כך ש"אֵין מְתֹם בִּבְשָׂרִי") הוא שלילי. נראה שמשמעות המילה "מתום" היא מקום שלם, ושורשה הוא תמ"ם המציין שלמות. לכן מי ש"אין בו מתום" הוא מי שאין בגופו איבר שלם.
=מידע נוסף=
* כיום קיימים אנשים שמשתמשים בצירוף זה במשמעות "אין בו פגם, מושלם לחלוטין". משמעות זו מנוגדת למשמעות הפסוק במקרא. ייתכן שהגורם לטעות הוא הדמיון מבחינת המבנה בין פסוקנו: , ובין הפסוק: .
=ראו גם=
* פצע
* חבורה
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
* המקור הוא מקראי: . ההקשר כאן ובתהלים לח פסוקים ד וח (ששם מדובר על כך ש"אֵין מְתֹם בִּבְשָׂרִי") הוא שלילי. נראה שמשמעות המילה "מתום" היא מקום שלם, ושורשה הוא תמ"ם המציין שלמות. לכן מי ש"אין בו מתום" הוא מי שאין בגופו איבר שלם.
=מידע נוסף=
* כיום קיימים אנשים שמשתמשים בצירוף זה במשמעות "אין בו פגם, מושלם לחלוטין". משמעות זו מנוגדת למשמעות הפסוק במקרא. ייתכן שהגורם לטעות הוא הדמיון מבחינת המבנה בין פסוקנו: , ובין הפסוק: .
=ראו גם=
* פצע
* חבורה
=קישורים חיצוניים=
* 

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
ירמו"ש
ירמו"ש
יורו משפטך ליעקב ותורתך לישראל (שם משפחה של כוהנים)

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות שמות משפחה
אדמת טרשים
אַדְמַת טְרָשִים
# אדמה מרובה בסלעים הקשה לעיבוד חקלאי.
=גזרון=
* ראו טרשים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
=גזרון=
* ראו טרשים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
בנג"ע
בנג"ע
# בן גרעין (חבר בגרעין נח"ל)
=צירופים=
* בנג"ע לבנג"ע בנג"ע
=ראו גם=
בתג"ע

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל‏
קטגוריה:ראשי תיבות בציונות
=צירופים=
* בנג"ע לבנג"ע בנג"ע
=ראו גם=
בתג"ע

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בצה"ל‏
קטגוריה:ראשי תיבות בציונות
גרדי
גָּרְדִּי גם גַּרְדִי
# אוֹרֵג 
#:* כדי שיקשור גרדי נימה
=גיזרון=
*לשון חז"ל, γέρδιος ‏(gerdios).
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
גָּרְדִּי גם גַּרְדִי
# אוֹרֵג 
#:* כדי שיקשור גרדי נימה
=גיזרון=
*לשון חז"ל, γέρδιος ‏(gerdios).
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:בעלי מקצוע
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
נם
נָם {{משני|א}}
#ישן.
#:*.
=גיזרון=
*מקביל לערבית , באותה משמעות.
*במצרית מצוייה מקבילה: נֶמֲאַ nma, לישון, לשכב..
=מילים נרדפות=
*ישן
*נרדם
נָם {{משני|ב}}
# דיבר אמר
=גיזרון=
* קרוב לשורש ארמי נימא נאמר לימא לומר או שיאמר.
=ראו גם=
*נימה
=גיזרון=
*מקביל לערבית , באותה משמעות.
*במצרית מצוייה מקבילה: נֶמֲאַ nma, לישון, לשכב..
=מילים נרדפות=
*ישן
*נרדם
נָם {{משני|ב}}
# דיבר אמר
=גיזרון=
* קרוב לשורש ארמי נימא נאמר לימא לומר או שיאמר.
קנה חתול בשק
קָנָה חָתוּל בַּשַּׂק
# קנה דבר שלא יכול היה לבחון אותו, ועל כן קנה אותו בלי לדעת מה טיבו.
#:*בשבוע שעבר קניתי מכונית, מבלי לבדוק את מצבה במוסך. אני חושש שקניתי חתול בשק.
=גיזרון=
* לביטוי מקבילות בשפות רבות, ובפרט בגרמנית וביידיש (ראו בסעיף "תרגומים" להלן). 
:רוביק רוזנטל כתב על מקור הביטוי במדורו [http://www.nrg.co.il/online/1/ART/997/957.html הזירה הלשונית] שבעיתון מעריב: "הביטוי 'קנה חתול בשק' מוכר ביידיש, בגרמנית ובצרפתית. מקורו בהווי השווקים במאות קודמות, שבהם נהגו נוכלים למכור חזירונים בתוך שק, שהתברר שאינם אלא חתולים".
:באנגלית דווקא "pig in a poke" (חזיר בשק), בהתיחס לחיה שציפה הקונה למצוא בשק.
* מידע נוסף - כעין זה מובא במסכת בבא מציעא (יד, ב): ראובן שמכר שדה לשמעון שלא באחריות ויצאו עליה עסיקין עד שלא החזיק בה יכול לחזור בו משהחזיק בה אינו יכול לחזור בו דאמר ליה חייתא דקטרי סברת וקבלת. רש"י: חייתא דקטרי - שק מלא קשרים.
=ביטויים קרובים=
* הניח מעותיו על קרן הצבי
=ניגודים=
* בדק בשבע עיניים
=ראו גם=
* בעיניים עצומות
* יצא המרצע מן השק

קטגוריה:ביטויים
=גיזרון=
* לביטוי מקבילות בשפות רבות, ובפרט בגרמנית וביידיש (ראו בסעיף "תרגומים" להלן). 
:רוביק רוזנטל כתב על מקור הביטוי במדורו [http://www.nrg.co.il/online/1/ART/997/957.html הזירה הלשונית] שבעיתון מעריב: "הביטוי 'קנה חתול בשק' מוכר ביידיש, בגרמנית ובצרפתית. מקורו בהווי השווקים במאות קודמות, שבהם נהגו נוכלים למכור חזירונים בתוך שק, שהתברר שאינם אלא חתולים".
:באנגלית דווקא "pig in a poke" (חזיר בשק), בהתיחס לחיה שציפה הקונה למצוא בשק.
* מידע נוסף - כעין זה מובא במסכת בבא מציעא (יד, ב): ראובן שמכר שדה לשמעון שלא באחריות ויצאו עליה עסיקין עד שלא החזיק בה יכול לחזור בו משהחזיק בה אינו יכול לחזור בו דאמר ליה חייתא דקטרי סברת וקבלת. רש"י: חייתא דקטרי - שק מלא קשרים.
=ביטויים קרובים=
* הניח מעותיו על קרן הצבי
=ניגודים=
* בדק בשבע עיניים
=ראו גם=
* בעיניים עצומות
* יצא המרצע מן השק

קטגוריה:ביטויים
תרן עלי
תֹּרֶן עִלִּי
# בספינות ובאוניות מפרשים: הקטע השני בממד הגובה של התורן, מעל התורן התחתי.
=גיזרון=
* top mast. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
* באוניות מפרשים בנוי התורן מכמה קטעים המחוברים זה לזה, אשר נקראים לפי סדרם: תורן תחתי, תורן עילי, תורן על־עילי, תורן עליון ותורן מרקיע. המפרשים והסקריות נקראים על שם התרנים אליהם הם מחוברים: סקריה תחתית, מפרש עילי קדמי וכו'.
=צירופים=
* תורן עילי קדמי (fore topmast)
* תורן עילי ראשי (main topmast)
* תורן עילי אחורי (mizzen topmast)
=ראו גם=
* מפרש עילי
* תורן תחתי
* תורן עלעילי
* תורן עליון
* תורן מרקיע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
=גיזרון=
* top mast. האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
* באוניות מפרשים בנוי התורן מכמה קטעים המחוברים זה לזה, אשר נקראים לפי סדרם: תורן תחתי, תורן עילי, תורן על־עילי, תורן עליון ותורן מרקיע. המפרשים והסקריות נקראים על שם התרנים אליהם הם מחוברים: סקריה תחתית, מפרש עילי קדמי וכו'.
=צירופים=
* תורן עילי קדמי (fore topmast)
* תורן עילי ראשי (main topmast)
* תורן עילי אחורי (mizzen topmast)
=ראו גם=
* מפרש עילי
* תורן תחתי
* תורן עלעילי
* תורן עליון
* תורן מרקיע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תפרושת, תרונה וחיבל
עטוי
עִטּוּי
# למינציה, תהליך של יצירת חומר מרוכב באמצעות איחוד של שתי שכבות חומר לפחות.
#:* עץ לבוד (דיקט) הוא דוגמה נפוצה לעטוי שבו נעשה שימוש בחומרים זהים בכל שכבה.
# בשפת יומיום - תהליך עטיפת חפץ ביריעות פלסטיק, הנאטמות באמצעות חום או לחץ ועל פי רוב גם בעזרת דבק.
= גיזרון =
* מן עטה. האקדמיה ללשון העברית, מונחים לשימוש כללי, תשס"ד (2004).
= מילים נרדפות =
* רבידה
* ריבוד
* למינציה
=תרגום=
קטגוריה:הנדסה
קטגוריה:הנדסת חומרים
עִטּוּי
# למינציה, תהליך של יצירת חומר מרוכב באמצעות איחוד של שתי שכבות חומר לפחות.
#:* עץ לבוד (דיקט) הוא דוגמה נפוצה לעטוי שבו נעשה שימוש בחומרים זהים בכל שכבה.
# בשפת יומיום - תהליך עטיפת חפץ ביריעות פלסטיק, הנאטמות באמצעות חום או לחץ ועל פי רוב גם בעזרת דבק.
= גיזרון =
* מן עטה. האקדמיה ללשון העברית, מונחים לשימוש כללי, תשס"ד (2004).
= מילים נרדפות =
* רבידה
* ריבוד
* למינציה
=תרגום=
קטגוריה:הנדסה
קטגוריה:הנדסת חומרים
חמר מרכב
חֹמֶר מְרֻכָּב
# חומר מעשה ידי אדם, המורכב משני חומרים או יותר, שלכל אחד מהם תכונות פיסיקליות וכימיות נבדלות המוסיפות להתקיים בנפרד וללא שינוי בתוך המוצר המוגמר. 
#:* בטון הוא חומר מרוכב, העשוי מחומרים טבעיים - מלט, חצץ ומים.
#:* פלסטיק מחוזק בסיבי פחמן הוא חומר מרוכב חזק ביותר.
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, רשימת מונחים בהנדסה כימית (תשמ"ט), 1989.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טכנולוגיה
=גיזרון=
* האקדמיה ללשון העברית, רשימת מונחים בהנדסה כימית (תשמ"ט), 1989.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טכנולוגיה
השביע
הִשְׂבִּיעַ
# סיפק מזון כל הצורך 
#:* כי השביע נפש שוקקה ונפש רעבה מלא טוב (תהלים)
#:*לחם מחיטה מלאה משביעני.
#:*ארוחת הערב המגוונת תשביע אותי.
# סיפק צרכים גופניים
#:* אבר קטן ישנו באדם מרעיבו שבע ומשביעו רעב.
=מילים נרדפות=
*השביר
*הרוה
=ראו גם=
* שֹבַע ושִֹבֵּעַ
הִשְׁבִּיעַ
# חייב את האחר בשבועה. קיבל והאמין בהבטחה מאחר על סמך שבועה.
#:* כי השבע השביע את בני ישראל לאמר פקד יפקד אלהים אתכם והעלים את עצמותי מזה אתכם (שמות)
=נגזרות=
*השבעה
*הֻשְׁבַּע
**מֻשְׁבָּעים
=מילים נרדפות=
*השביר
*הרוה
=ראו גם=
* שֹבַע ושִֹבֵּעַ
הִשְׁבִּיעַ
# חייב את האחר בשבועה. קיבל והאמין בהבטחה מאחר על סמך שבועה.
#:* כי השבע השביע את בני ישראל לאמר פקד יפקד אלהים אתכם והעלים את עצמותי מזה אתכם (שמות)
=נגזרות=
*השבעה
*הֻשְׁבַּע
**מֻשְׁבָּעים
הדאיב
הִדְאִיב
#צִער,גרם לדאבון.
#:*ההודעה על מות חברי הקרוב הִדאיבה אותי.
#:*כשאני חושב על סבי, עליו השלום, הדבר מדאיבני מאוד.
=גיזרון=
השורש מקראי דבא,דאבון. המילה קיימת פעם אחת במקרא בחילוף עיצורים (תלוי בפרשנות)
=מילים נרדפות=
*צער
*דכדך
*הוגה
=ניגודים=
*שימח
*העליז
*הגיל
=ראו גם=
*תוגה
*אבל
*צער
*יגון
*נהי
=גיזרון=
השורש מקראי דבא,דאבון. המילה קיימת פעם אחת במקרא בחילוף עיצורים (תלוי בפרשנות)
=מילים נרדפות=
*צער
*דכדך
*הוגה
=ניגודים=
*שימח
*העליז
*הגיל
=ראו גם=
*תוגה
*אבל
*צער
*יגון
*נהי
יגר
יָגֹר
# חשש,פחד.
=גזרון=
* מקביל לערבית, בהגיית גֲ'אר [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AC%D8%A7%D8%B1#Arabic جَارَ] כפועל, בהוראת לדכא ,לעשות רע.
* מצוי בשומרית שאולה לאכדית בהגיית גור ([https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%92%84%A5#Sumerian 𒄥]) בהוראת להסתובב,עקם,להתעקל. למרות שהפסוק דן בדימויים מהתנהגות החיות ,כנראה שהצירוף המקראי "גורֵי-אריות" אינו דן בצאצאי האריה , אלה מתאר את הכפירים היראים מן האריה הבוגר . ככתוב:
=מילים נרדפות=
*פחד
*ירא
*חשש
*שתע
=מידע נוסף=
הפועל "יגור" הוא אחד מחמישה פעלים בודדים ונדירים בעברית הנוטים במשקל "פָעֹל" .

ארבעת הפעלים הנוספים: "יכול", "קטון", "שכול" ו"יקוש" (ללכֹּד, לתפֹּס). כיום היחיד שנותר מדובר בתדירות גבוהה הוא "יכול", היתר נחשבים לספרותיים.
=ראו גם=
*חינג'ור (שפת עבריינים) ), (ג'ור جَوْر)
*מגור
*מורא
*פחד
*חרדה
*פלצות
*חלחלה

קטגוריה:פסיכומטרי
=גזרון=
* מקביל לערבית, בהגיית גֲ'אר [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AC%D8%A7%D8%B1#Arabic جَارَ] כפועל, בהוראת לדכא ,לעשות רע.
* מצוי בשומרית שאולה לאכדית בהגיית גור ([https://en.wiktionary.org/wiki/%F0%92%84%A5#Sumerian 𒄥]) בהוראת להסתובב,עקם,להתעקל. למרות שהפסוק דן בדימויים מהתנהגות החיות ,כנראה שהצירוף המקראי "גורֵי-אריות" אינו דן בצאצאי האריה , אלה מתאר את הכפירים היראים מן האריה הבוגר . ככתוב:
=מילים נרדפות=
*פחד
*ירא
*חשש
*שתע
=מידע נוסף=
הפועל "יגור" הוא אחד מחמישה פעלים בודדים ונדירים בעברית הנוטים במשקל "פָעֹל" .

ארבעת הפעלים הנוספים: "יכול", "קטון", "שכול" ו"יקוש" (ללכֹּד, לתפֹּס). כיום היחיד שנותר מדובר בתדירות גבוהה הוא "יכול", היתר נחשבים לספרותיים.
=ראו גם=
*חינג'ור (שפת עבריינים) ), (ג'ור جَوْر)
*מגור
*מורא
*פחד
*חרדה
*פלצות
*חלחלה

קטגוריה:פסיכומטרי
גזרת נפ"א
גִּזְרַת נפ"א
# גזרה בה פה"פ היא האות א' והיא נחה בנטייה.
#:*לגזרת נפ"א משתייכים שבעה פעלים גרידא.
=מידע נוסף=
*גזרה זו מתייחסת לשבעה פעלים שלהם תכונה ייחודית; בבניין קל, בזמן עתיד האות א' יוצרת חולם.
בזמן עתיד, אותיות אית"ן נותרות כפי שהן, ובגוף מדבר ( אני) בעתיד א' אחת נשמטת, לדוגמה: אֹכַל.

שבעת הפעלים הם: אבד, אהב, אחז, אכל, אמר, אבה ואפה.

לפי החלטת האקדמיה ללשון העברית גם הפועל אהד נוטה לפי גזרה זו או לפי גזרת השלמים.

הפעלים אהב ואחז כשירים הן לפי גזרת נפ"א והן לפי גזרת השלמים.
*יתר הפעלים בעברית שפה"פ שלהם היא א' נוטים ע"ד השלמים,למשל: אכף, אצר, אנס, אדם, אגר, אמת, אסר ועוד...
=קישורים חיצוניים=
נ
=מידע נוסף=
*גזרה זו מתייחסת לשבעה פעלים שלהם תכונה ייחודית; בבניין קל, בזמן עתיד האות א' יוצרת חולם.
בזמן עתיד, אותיות אית"ן נותרות כפי שהן, ובגוף מדבר ( אני) בעתיד א' אחת נשמטת, לדוגמה: אֹכַל.

שבעת הפעלים הם: אבד, אהב, אחז, אכל, אמר, אבה ואפה.

לפי החלטת האקדמיה ללשון העברית גם הפועל אהד נוטה לפי גזרה זו או לפי גזרת השלמים.

הפעלים אהב ואחז כשירים הן לפי גזרת נפ"א והן לפי גזרת השלמים.
*יתר הפעלים בעברית שפה"פ שלהם היא א' נוטים ע"ד השלמים,למשל: אכף, אצר, אנס, אדם, אגר, אמת, אסר ועוד...
בדיד
בְּדִיד
# מוט עץ קטן המשמש למשחקי יצירה הרכבה.
#:* דני בנה דגם יפה של ביתו מבדידים ודבק.
# אמצעי המחשה התומך בהוראת המתמטיקה בכיתות הנמוכות. הידועים בעולם כ"מקלות קוזינייר".
#:* הבדידים יכולים לשמש גם ללימוד גאומטריה, על ידי-המחשת מושגי האורך והשטח.
=גיזרון=
* המילה בדיד פורסמה לראשונה בשנת תרע"ג, על ידי ועד הלשון העברית במחברתו השלישית. נגזרת מן המילה בַּד (ענף) בעקבות המילה הגרמנית Stäbchenlegen שפירושה זהה ובנויה מהמילים 'מוט קטן' או 'גדיל ו'הכנס' (Stäbchen + legen).
* השם "בדידים" נבחר לאמצעי המחשה המתמטי על ידי מטח, שייבא אותם לישראל.
=מילים נרדפות=
* מקל (1)
* גפרור (1)
=תרגום=
* אנגלית: (2)
* גרמנית: (1)
* גרמנית: (2)
* ספרדית: (2)
* סינית: (2)
* צרפתית: (2)
=ראו גם=
* הרכבה.
* המחשה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משחקים
=גיזרון=
* המילה בדיד פורסמה לראשונה בשנת תרע"ג, על ידי ועד הלשון העברית במחברתו השלישית. נגזרת מן המילה בַּד (ענף) בעקבות המילה הגרמנית Stäbchenlegen שפירושה זהה ובנויה מהמילים 'מוט קטן' או 'גדיל ו'הכנס' (Stäbchen + legen).
* השם "בדידים" נבחר לאמצעי המחשה המתמטי על ידי מטח, שייבא אותם לישראל.
=מילים נרדפות=
* מקל (1)
* גפרור (1)
=תרגום=
* אנגלית: (2)
* גרמנית: (1)
* גרמנית: (2)
* ספרדית: (2)
* סינית: (2)
* צרפתית: (2)
=ראו גם=
* הרכבה.
* המחשה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:משחקים
כדור שלג
כַּדּוּר שֶׁלֶג
# גוש שלג שעוצב לצורת כדור.
#:* הבוקר אני ודני שחקנו במלחמת כדורי שלג.
# דימוי לתהליך המתחיל בהיקף קטן והמתרחב במהירות לממדי ענק, לפעמים עד אבדן שליטה.
#:* תזהר כשאתה מספר סודות, זה כדור שלג, בסוף כולם ידעו.
#:* ע"פ שיטת "טיפול ממוקד-פתרון" המטפלים משתדלים שהמטופלים יעשו שינויים קטנטנים במחשבה ובהתנהגות ומתוך הבנה שכתוצאה מכך, ככדור שלג, יבואו בעקבותיהם שינויים הגורמים לתוצאות משמעותיות.
=גיזרון=
* מקור הביטוי הוא בתופעת טבע שמתרחשת כאשר גוש שלג קטן ניתק ממקומו ובהשפעת כוח המשיכה של כדור הארץ מתחיל להתגלגל במדרון. במהלך הידרדרותו, גוש השלג סופח כמויות נוספות של שלג מנתיבו וגדל במהירות רבה.
=ביטויים קרובים=
* מדרון חלקלק
* אפקט הדומינו
=ראו גם=
* אפקט הפרפר
* מעגל קסמים
* נקודת אל־חזור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:מים
כַּדּוּר שֶׁלֶג
# גוש שלג שעוצב לצורת כדור.
#:* הבוקר אני ודני שחקנו במלחמת כדורי שלג.
# דימוי לתהליך המתחיל בהיקף קטן והמתרחב במהירות לממדי ענק, לפעמים עד אבדן שליטה.
#:* תזהר כשאתה מספר סודות, זה כדור שלג, בסוף כולם ידעו.
#:* ע"פ שיטת "טיפול ממוקד-פתרון" המטפלים משתדלים שהמטופלים יעשו שינויים קטנטנים במחשבה ובהתנהגות ומתוך הבנה שכתוצאה מכך, ככדור שלג, יבואו בעקבותיהם שינויים הגורמים לתוצאות משמעותיות.
=גיזרון=
* מקור הביטוי הוא בתופעת טבע שמתרחשת כאשר גוש שלג קטן ניתק ממקומו ובהשפעת כוח המשיכה של כדור הארץ מתחיל להתגלגל במדרון. במהלך הידרדרותו, גוש השלג סופח כמויות נוספות של שלג מנתיבו וגדל במהירות רבה.
=ביטויים קרובים=
* מדרון חלקלק
* אפקט הדומינו
=ראו גם=
* אפקט הפרפר
* מעגל קסמים
* נקודת אל־חזור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:מים
עם הארץ
עַם הָאָרֶץ
# ככינוי לציבור, בין ציבור יהודיםובין ציבור גויים. 
#:* .
#:* .
#:* .
# יהודים החיים בגולה (שבבבל ,רד"ק) 
# ביטוי המשמש בעיקר כביטוי גנאי לציון בורות בתחומים שונים, בעיקר בתחום ידיעת התורה וקיום מצוותיה.
#:* לא עם הארץ חסיד ואין בור ירא חטא.
#:* בגדי עם הארץ מדרס לפרושים.
#:* רוב עמי הארץ מעשרים הם.
#:* ישיבת בתי כנסיות של עמי הארץ מוציאין את האדם מן העולם.
=מקור=
* מהמקרא. ברוח הביטוי 'עם-הארץ' מצוי בעברית הביטוי: גוי הארץ (גוי -עַם) 
* (3)בתקופת בית שני הוסט הביטוי ממשמעותו המקראית ונעשה לכינוי המוטבע כלפי יהודים הלוקים בבקיאותם בכל הקשור לתקנות ההלכה ולדינים השונים. בסוף ימי בית שני הביטוי 'עם הארץ' מגדיר את היהודים שאינם זהירים בדיני התורה, ובעיקר בענייני טומאה, טהרה,בתרומות, במעשרות, ולעתים גם כלפי שמערער על סמכותם הדתית של חכמים.
=צירופים=
* בור ועם הארץ (3+2) .
=ביטויים קרובים=
* פשוטי העם
* בעל בית
* בּוּר
=ניגודים=
* פָּרוּשׁ (לשון חז"ל)
* חָבֵר (בלשון חז"ל בהקשרים הלכתיים)
* מלח הארץ
=ראו גם=
* בורות
* עם הספר
=קישורים חיצוניים=
* הרב אילן חיים-פור, 'הפכים במקרא ובלשון חכמים', [http://otzarhayahadut.torani.org.il/%D7%90%D7%95%D7%A6%D7%A8-%D7%94%D7%94%D7%A4%D7%9B%D7%99%D7%9D/%D7%A2%D7%A8%D7%9B%D7%99%D7%9D-%D7%9E%D7%94%D7%A1%D7%A4%D7%A8-%E2%86%90/%D7%A2%D7%9D-%D7%94%D7%90%D7%A8%D7%A5/ ערך 'עם הארץ'], עמ' סו-סז

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
=מקור=
* מהמקרא. ברוח הביטוי 'עם-הארץ' מצוי בעברית הביטוי: גוי הארץ (גוי -עַם) 
* (3)בתקופת בית שני הוסט הביטוי ממשמעותו המקראית ונעשה לכינוי המוטבע כלפי יהודים הלוקים בבקיאותם בכל הקשור לתקנות ההלכה ולדינים השונים. בסוף ימי בית שני הביטוי 'עם הארץ' מגדיר את היהודים שאינם זהירים בדיני התורה, ובעיקר בענייני טומאה, טהרה,בתרומות, במעשרות, ולעתים גם כלפי שמערער על סמכותם הדתית של חכמים.
=צירופים=
* בור ועם הארץ (3+2) .
=ביטויים קרובים=
* פשוטי העם
* בעל בית
* בּוּר
=ניגודים=
* פָּרוּשׁ (לשון חז"ל)
* חָבֵר (בלשון חז"ל בהקשרים הלכתיים)
* מלח הארץ
=ראו גם=
* בורות
* עם הספר
=קישורים חיצוניים=
* הרב אילן חיים-פור, 'הפכים במקרא ובלשון חכמים', [http://otzarhayahadut.torani.org.il/%D7%90%D7%95%D7%A6%D7%A8-%D7%94%D7%94%D7%A4%D7%9B%D7%99%D7%9D/%D7%A2%D7%A8%D7%9B%D7%99%D7%9D-%D7%9E%D7%94%D7%A1%D7%A4%D7%A8-%E2%86%90/%D7%A2%D7%9D-%D7%94%D7%90%D7%A8%D7%A5/ ערך 'עם הארץ'], עמ' סו-סז

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
חבלריה
חַבְלָרִיָּה
# בית מלאכה צר וארוך לייצור חבלים.
#:* בכל מספנה גדולה נמצאה חבלרייה לייצור חבלים ועבותות לאוניות.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעשייה
קטגוריה:חבלים וקשרים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעשייה
קטגוריה:חבלים וקשרים
דגל ימי לאמי
דֶּגֶל יַמִּי לְאֻמִּי
# הדגל הראשי המונף בכלי שיט ומציג את לאומיותו.
#:* לכל מדינה יש בדרך כלל שני דגלים ימיים לאומיים: דגל הצי המסחרי ודגל הצי המלחמתי.
#:* ברוב המדינות הדגל הימי הלאומי הוא וריאציה של הדגל הלאומי אך לפעמים שונה ממנו לגמרי.
=צירופים=
* דגל ימי לאומי אזרחי
* דגל ימי לאומי צבאי
=ראו גם=
* דגל לאומי
* דגל ימי
* נמוסי דגלים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דגלים ימיים
=צירופים=
* דגל ימי לאומי אזרחי
* דגל ימי לאומי צבאי
=ראו גם=
* דגל לאומי
* דגל ימי
* נמוסי דגלים
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דגלים ימיים
שביעיסט
שְׁבִיעִיסְט
# תלמיד כיתה י"א.
#:* השביעיסטים חגגו סיום שנת הלימודים במסיבה.
=גיזרון=
# מקור הכינוי בסולם הכיתות שהיה מקובל בגרמניה, באיטליה, בפולין והיה נהוג גם בארץ בתקופות מסוימות. הכיתה הראשונה הייתה מה שמכונה היום כיתה ה', ולכן הכיתה השביעית היא כיתה י"א.
=ראו גם=
* שמיניסט
* שישיסט
=גיזרון=
# מקור הכינוי בסולם הכיתות שהיה מקובל בגרמניה, באיטליה, בפולין והיה נהוג גם בארץ בתקופות מסוימות. הכיתה הראשונה הייתה מה שמכונה היום כיתה ה', ולכן הכיתה השביעית היא כיתה י"א.
=ראו גם=
* שמיניסט
* שישיסט
ששיסט
שִׁשִּׁיסְט
# תלמיד כיתה י'.
#:* השישיסטים חגגו סיום שנת הלימודים במסיבה.
=גיזרון=
# מקור הכינוי בסולם הכיתות שהיה מקובל בגרמניה, באיטליה, בפולין והיה נהוג גם בארץ בתקופות מסוימות. הכיתה הראשונה הייתה מה שמכונה היום כיתה ה', ולכן הכיתה השישית היא כיתה י'.
=ראו גם=
* שביעיסט
* שמיניסט
=גיזרון=
# מקור הכינוי בסולם הכיתות שהיה מקובל בגרמניה, באיטליה, בפולין והיה נהוג גם בארץ בתקופות מסוימות. הכיתה הראשונה הייתה מה שמכונה היום כיתה ה', ולכן הכיתה השישית היא כיתה י'.
=ראו גם=
* שביעיסט
* שמיניסט
ספון משוה
סִפּוּן מְשֻׁוֶה
# סיפון עליון של אונייה שגובהו שווה לכל אורכו, ללא מבנים עיליים המשתרעים למלוא רוחב האונייה.
= גיזרון =
* flush deck באותה משמעות.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* אנייה משוות סיפון
=ראו גם=
* סיפון עליון
* סיפון גלוי

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
= גיזרון =
* flush deck באותה משמעות.
* האקדמיה ללשון העברית, מילון למונחי הימאות (תש"ל), 1970.
=צירופים=
* אנייה משוות סיפון
=ראו גם=
* סיפון עליון
* סיפון גלוי

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
הסתמא
הִסְתַּמֵּא
# אָבְדָה יְכֹלֶת רְאִיָּתוֹ.
= גיזרון =
* השורש ס-מ-א לקוח מן השפה הארמית.
=מילים נרדפות=
* התעור
* התיסם
* נסום
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:גזרת נל"א
= גיזרון =
* השורש ס-מ-א לקוח מן השפה הארמית.
=מילים נרדפות=
* התעור
* התיסם
* נסום
=תרגום=
* אנגלית: ‏

קטגוריה:גזרת נל"א
צרי
צֳרִי (גם: צְרִי)
# שרף אשר בימי קדם נהגו להכין ממנו תרופות.
=גיזרון=
* מקור המילה בתנ"ך, וזהו ההסבר לתנועת החטף קמץ שעל האות צ', שאף-על-פי שאיננה גרונית (אהחר"ע), כך מנוקדת במקרא.
* המילה מתועדת בלוחות אל-עמארנה מן המאה ה-14 לפנה"ס הכתובות בניב כנעני, בהגיית צֻאֻרווּ şu-ur-wu צטוט: "נתתי... וכד בשמים, צרי". אוגריתית -צְרוּ ẓrw צרי בהוראת "בלסם" הוא הבלסמון (אפרסמון, ראו פירוש ב') .לפיכך בעברית, השם הפרטי צרויה יכול להתפרש - "בלסמון האל"
* באכדית צרוwה - ṣurwa . כנראה סוג שרף הנקרא Storax balsam , ומבחינה לשונית, מדובר כנראה בגרסה אכדית לשם האוגריתי .
* בערבית דרומית עתיקה - טְ'רו ḍrw . מזוהה כעץ אלת המסטיק.ערבית - טָ'רו ḍarw מזוההה כפרי עץ אלת המסטיק
* סומלית - בִּילסין bilsin.
=סמוכין=
קטגוריה:תרופות
צֳרִי (גם: צְרִי)
# שרף אשר בימי קדם נהגו להכין ממנו תרופות.
=גיזרון=
* מקור המילה בתנ"ך, וזהו ההסבר לתנועת החטף קמץ שעל האות צ', שאף-על-פי שאיננה גרונית (אהחר"ע), כך מנוקדת במקרא.
* המילה מתועדת בלוחות אל-עמארנה מן המאה ה-14 לפנה"ס הכתובות בניב כנעני, בהגיית צֻאֻרווּ şu-ur-wu צטוט: "נתתי... וכד בשמים, צרי". אוגריתית -צְרוּ ẓrw צרי בהוראת "בלסם" הוא הבלסמון (אפרסמון, ראו פירוש ב') .לפיכך בעברית, השם הפרטי צרויה יכול להתפרש - "בלסמון האל"
* באכדית צרוwה - ṣurwa . כנראה סוג שרף הנקרא Storax balsam , ומבחינה לשונית, מדובר כנראה בגרסה אכדית לשם האוגריתי .
* בערבית דרומית עתיקה - טְ'רו ḍrw . מזוהה כעץ אלת המסטיק.ערבית - טָ'רו ḍarw מזוההה כפרי עץ אלת המסטיק
* סומלית - בִּילסין bilsin.
=סמוכין=
קטגוריה:תרופות
טפלול
טִפְלוּל
#הפעלה בלתי ישירה על אדם על ידי יצרת מצב המביא אותו לעשייה בהתאם לרצונו של המפעיל .
#:*מנהל מתוחכם ואינטליגנטי אשר מנסה להפעיל את העובד על ידי טפלול.
#מניפולציה היא סחיטה רגשית או השגת דבר במרמה, עורמה.
#:*בחירות בדמוקרטיה לא ליברלית הן מטופללות ומסולפות על מנת שאותו המנהיג יישאר בשלטון.
=גיזרון=
* מניפולציה לפי האקדמיה ללשון.
=מילים נרדפות=
* מניפולציה
טִפְלוּל
#הפעלה בלתי ישירה על אדם על ידי יצרת מצב המביא אותו לעשייה בהתאם לרצונו של המפעיל .
#:*מנהל מתוחכם ואינטליגנטי אשר מנסה להפעיל את העובד על ידי טפלול.
#מניפולציה היא סחיטה רגשית או השגת דבר במרמה, עורמה.
#:*בחירות בדמוקרטיה לא ליברלית הן מטופללות ומסולפות על מנת שאותו המנהיג יישאר בשלטון.
=גיזרון=
* מניפולציה לפי האקדמיה ללשון.
=מילים נרדפות=
* מניפולציה
פעם שלישית גלידה
פַּעַם שְׁלִישִׁית גְּלִידָה
# פגישה שנייה מקרית בין שני בני אדם בזמן הקצר מהרגיל.
=מקור=
מקור הניב איננו ידוע. לפי השערה אחת הגיע מניב גרמני דומה: "nächstes Mal gibst du mir einen aus", שפירושו: בפעם הבאה תצטרך לקנות לי משקה, עם החלפת הבירה בגלידה, המתאימה יותר לתרבות בארץ.

השערה נוספת, פחות סבירה, היא שיבוש סרקאסטי ב'הפוך על הפוך' של תרגום מאנגלית של third time - I scream, שפירושו - אם תעשה את זה שוב - אני צורח(ת) - שנשמע לאוזן העברית אותו דבר כמו - third time - ice-cream.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
=מקור=
מקור הניב איננו ידוע. לפי השערה אחת הגיע מניב גרמני דומה: "nächstes Mal gibst du mir einen aus", שפירושו: בפעם הבאה תצטרך לקנות לי משקה, עם החלפת הבירה בגלידה, המתאימה יותר לתרבות בארץ.

השערה נוספת, פחות סבירה, היא שיבוש סרקאסטי ב'הפוך על הפוך' של תרגום מאנגלית של third time - I scream, שפירושו - אם תעשה את זה שוב - אני צורח(ת) - שנשמע לאוזן העברית אותו דבר כמו - third time - ice-cream.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ניבים
קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים
סמא (שורש)
השורש ס־מ־א הוא שורש מגזרת נל"א.
=הערה=
משנת הרמב"ם והתלמוד הירושלמי נהגו בפועל זה גם על דרך גזרת נל"י/ה:

*

*
<noinclude>
קטגוריה:סמא (שורש)
קטגוריה:גזרת נל"א
</noinclude>

השורש ס־מ־א הוא שורש מגזרת נל"א.
=הערה=
משנת הרמב"ם והתלמוד הירושלמי נהגו בפועל זה גם על דרך גזרת נל"י/ה:

*

*
<noinclude>
קטגוריה:סמא (שורש)
קטגוריה:גזרת נל"א
</noinclude>
דבשית
דִּבְשִׁית
# כלי קיבול המשמש להגשת דבש.
=ראו גם=
* דבשון
דבשון
דִּבְשׁוֹן
# כלי מעוצב המשמש ללקיחת כמויות דבש קטנות.
עפי
עֹפִי
#ענף עץ, בד.
=גיזרון=
*פעם אחת במקרא.
* במצרית קדומה מופיעה מקבילה בהגיית: "אִיפְטֲאּ-טְ" , (ȧuftȧ-t) האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' תירגם הירוגליף זה בהוראת - "עלווה" "שתילים" "זן-חיטה" .
* כנראה ממקור ארמי מופיעה במקור חוץ מקראי "אגדת אחיקר" הכתובה בשפה הסורית-ארמית וממתוארכת סמוך למאה החמישית לפנה"ס בצורה: ([http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%28py%20V&cits=all "עפא" - ܥܦܐ]) ובהוראת :פריחה, שגשוג. מופיעה כנראה במגילת ההודיות, ובספר בן סירא בצורה: "בעפיה", בהוראת: "בין ענפיה": תיבת "עפי" הושאלה מארמית לספרות בית שני ולמזמור קו' מתהלים .
=מילים נרדפות=
*זלזל
*ענף
*בד
*פארה
*סרעפה
=תרגום=
קטגוריה:לשון המקרא
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
*
קטגוריה:חלקי הצמח
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה המצרית
=גיזרון=
*פעם אחת במקרא.
* במצרית קדומה מופיעה מקבילה בהגיית: "אִיפְטֲאּ-טְ" , (ȧuftȧ-t) האגיפטולוג ארנסט ווליס באדג' תירגם הירוגליף זה בהוראת - "עלווה" "שתילים" "זן-חיטה" .
* כנראה ממקור ארמי מופיעה במקור חוץ מקראי "אגדת אחיקר" הכתובה בשפה הסורית-ארמית וממתוארכת סמוך למאה החמישית לפנה"ס בצורה: ([http://cal.huc.edu/oneentry.php?lemma=%28py%20V&cits=all "עפא" - ܥܦܐ]) ובהוראת :פריחה, שגשוג. מופיעה כנראה במגילת ההודיות, ובספר בן סירא בצורה: "בעפיה", בהוראת: "בין ענפיה": תיבת "עפי" הושאלה מארמית לספרות בית שני ולמזמור קו' מתהלים .
=מילים נרדפות=
*זלזל
*ענף
*בד
*פארה
*סרעפה
=תרגום=
קטגוריה:לשון המקרא
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
*
קטגוריה:חלקי הצמח
=הערות שוליים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה המצרית
הכחיל
הִכְחִיל
# נעֲשה צבעו כצבע הכחול.
#:* חלוֹף חלפה לה הסערה, והשמים שָׁבו להכחיל.
# עשה את צבעו של האחר לכחול.
## בויקיפידיה או בויקיטקסט העברית, להוציא דף חדש או להפניה אותו לדף או לסעיף קשור, כאשר נמצא קישור אדום, ככזה.
=גיזרון=
* השורש כ-ח-ל נגזר משם התואר כָּחֹל.
=ראו גם=
* כָּחַל
* כחול
=גיזרון=
* השורש כ-ח-ל נגזר משם התואר כָּחֹל.
=ראו גם=
* כָּחַל
* כחול
פועל שחר
פועל המבצע עבודת כפיים, עבודה סיזפית, מתישה ומחזורית ו/או עבודה מלכלכת.
=מקור הביטוי=
#מתקופות העבדות בהן העבדים שחומי העור, היו מבצעים את מרבית עבודות הכפיים בחקלאות ובמשק הבית. 
#בקרב קבלני הבנייה הטיט מכונה "החומר השחור", לרוב הפועל הזוטר ביותר בצוות נשלח להכין ולערבב את הטיט ולכן, הוא מכונה "פועל שחור".
פועל המבצע עבודת כפיים, עבודה סיזפית, מתישה ומחזורית ו/או עבודה מלכלכת.
=מקור הביטוי=
#מתקופות העבדות בהן העבדים שחומי העור, היו מבצעים את מרבית עבודות הכפיים בחקלאות ובמשק הבית. 
#בקרב קבלני הבנייה הטיט מכונה "החומר השחור", לרוב הפועל הזוטר ביותר בצוות נשלח להכין ולערבב את הטיט ולכן, הוא מכונה "פועל שחור".
כבד ראש
כֹּבֶד רֹאשׁ
# הפעלת ההגיון והשכל הישר; התחשבות בדקויות בטרם עשיית מעשה.
=מילים נרדפות=
* רצינות
* שיקול דעת
=ניגודים=
* קלות ראש
* פזיזות
=ראו גם=
*סוף מעשה במחשבה תחילה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
=מילים נרדפות=
* רצינות
* שיקול דעת
=ניגודים=
* קלות ראש
* פזיזות
=ראו גם=
*סוף מעשה במחשבה תחילה

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתלמוד ומהמשנה
דואוקרטיה
[http://www.communitywiki.org/cw/DoOcracy דואוקרטיה] הינה מבנה ארגוני שבו פרטים בוחרים לעצמם תפקידים ומבצעים אותם ללא ארגון מגבוה. האחריות משויכת לאנשים שמבצעים בפועל את העבודה, במקום לנציגים נבחרים.

לדוגמא: עשרה חברים נפגשים לערב מנגל, ודנה תמיד מתנדבת לקנות את האוכל. היא מארגנת רשימת קניות, אוספת כסף, וקונה. אח"כ יוסי שואל "למה דנה תמיד אחראית על קניית האוכל? מי שם אותה להיות אחראית?"
התשובה היא "כי דנה היא זו שבפועל עושה את התפקיד הזה. אם אתה חושב שאתה יכול לבצע את התפקיד שלה טוב יותר, ואתה רוצה אותו ... קדימה, תעשה אותו".

דוגמאות לדואוקרטיות נפוצות בתנועות [http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%9C%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%98%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%A0%D7%99%D7%96%D7%9D ליברטריות] ומשתתפים בפסטיבל [http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%94%D7%90%D7%99%D7%A9_%D7%94%D7%91%D7%95%D7%A2%D7%A8 האיש הבוער].

קטגוריה:יוונית

[http://www.communitywiki.org/cw/DoOcracy דואוקרטיה] הינה מבנה ארגוני שבו פרטים בוחרים לעצמם תפקידים ומבצעים אותם ללא ארגון מגבוה. האחריות משויכת לאנשים שמבצעים בפועל את העבודה, במקום לנציגים נבחרים.

לדוגמא: עשרה חברים נפגשים לערב מנגל, ודנה תמיד מתנדבת לקנות את האוכל. היא מארגנת רשימת קניות, אוספת כסף, וקונה. אח"כ יוסי שואל "למה דנה תמיד אחראית על קניית האוכל? מי שם אותה להיות אחראית?"
התשובה היא "כי דנה היא זו שבפועל עושה את התפקיד הזה. אם אתה חושב שאתה יכול לבצע את התפקיד שלה טוב יותר, ואתה רוצה אותו ... קדימה, תעשה אותו".

דוגמאות לדואוקרטיות נפוצות בתנועות [http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%9C%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%98%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%A0%D7%99%D7%96%D7%9D ליברטריות] ומשתתפים בפסטיבל [http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%94%D7%90%D7%99%D7%A9_%D7%94%D7%91%D7%95%D7%A2%D7%A8 האיש הבוער].

קטגוריה:יוונית
רוץ (שורש)
קטגוריה:ר (שורשים)
 
קטגוריה:ר (שורשים)
רוץ א (שורש)
השורש ר־ו־ץ <small>א</small> הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
</noinclude>השורש ר־ו־ץ <small>א</small> הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
קטגוריה:גזרת נע"ו/י
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
</noinclude>
רוץ ב (שורש)
השורש ר־ו־ץ <small>ב</small> הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
</noinclude>

השורש ר־ו־ץ <small>ב</small> הוא שורש מגזרת נע"ו/י.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
</noinclude>
אפה
אָפָה
# בישל בחלל השחון של התנור.
#:* הנשים תֹאפנה חלות בטקס הפרשת חלה, ותברכנה עליהן.
=גיזרון=
* מן המקורות.
* אכדית - אֶפּאֻ epû.
* אוגריתית,וארמית קדומה - אַפִּי ʔpy . ארמית חדשה, אַפֲּיַא - [https://neoaramaic.weebly.com/ Apaya] בהוראת משלח היד - "אופה"
* סורית -
* ערבית דרומית עתיקה - 𐩱 𐩰 𐩺 (אפה)
=מידע נוסף=
*כהיגד, בלשון ארמית של המאה-2 לסה"נ - "דסמידא מתאפא בתנרא", בהוראת - "(לחמניית) סמולינה הנאפית בתנור" .
*בפסיקתא דרב כהנא מן המאה ה-5 לספירה - "חד תור - ואפה ליה, חדה אצו דפיתא", תרגום - "יאפה לו יונה אחת , ובצק לפיתה אחת".
=צירופים=
* גם יפה וגם אופה
=נגזרות=
*אופה
*אפוי
*נאפה
*אפייה
= תרגום =
*ספרדית: hornear; cocer
*
=ראו גם=
*מאפיה
*מאפה
=גיזרון=
* מן המקורות.
* אכדית - אֶפּאֻ epû.
* אוגריתית,וארמית קדומה - אַפִּי ʔpy . ארמית חדשה, אַפֲּיַא - [https://neoaramaic.weebly.com/ Apaya] בהוראת משלח היד - "אופה"
* סורית -
* ערבית דרומית עתיקה - 𐩱 𐩰 𐩺 (אפה)
=מידע נוסף=
*כהיגד, בלשון ארמית של המאה-2 לסה"נ - "דסמידא מתאפא בתנרא", בהוראת - "(לחמניית) סמולינה הנאפית בתנור" .
*בפסיקתא דרב כהנא מן המאה ה-5 לספירה - "חד תור - ואפה ליה, חדה אצו דפיתא", תרגום - "יאפה לו יונה אחת , ובצק לפיתה אחת".
=צירופים=
* גם יפה וגם אופה
=נגזרות=
*אופה
*אפוי
*נאפה
*אפייה
= תרגום =
*ספרדית: hornear; cocer
*
=ראו גם=
*מאפיה
*מאפה
אפה א (שורש)
השורש א־פ־י/ה <small>א</small> הוא שורש מורכב השייך גם לגזרת נפ"א וגם לגזרת נל"י/ה.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:א (שורשים)
</noinclude>השורש א־פ־י/ה <small>א</small> הוא שורש מורכב השייך גם לגזרת נפ"א וגם לגזרת נל"י/ה.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:א (שורשים)
</noinclude>
סמא
סִמֵּא
# קלקל את חוש הראיה. עִוֵּר, גרם לעִוָּרוֹן.
#:*ישנו חשש כבד כי המחלה שתקפה את הישיש תסמא אותו לחלוטין.
# גרם לחולשה -גם זמנית- בראיה.
#:* כשחיל האויר הפציץ את העיר נראה הבזק אור מסמא ואחריו נשמע קול נפץ אדיר.
= גיזרון =
*מקור השורש ס-מ-א הוא מארמית.
* בארמית הפועל סמי משמעו להסתיר (או לסלק).
=מילים נרדפות=
*עִוֵּר ב(1)
*סֵנְוֵר(1,2)
=תרגום=
*ערבית: (קרי: עַמִּיַ)
=ראו גם=
*סימוי
* עִמְעֵם
* עמם
* סִנְוֵר

קטגוריה:גזרת נל"א
= גיזרון =
*מקור השורש ס-מ-א הוא מארמית.
* בארמית הפועל סמי משמעו להסתיר (או לסלק).
=מילים נרדפות=
*עִוֵּר ב(1)
*סֵנְוֵר(1,2)
=תרגום=
*ערבית: (קרי: עַמִּיַ)
=ראו גם=
*סימוי
* עִמְעֵם
* עמם
* סִנְוֵר

קטגוריה:גזרת נל"א
סוביקטיבי
סוּבְּיֶקְטִיבִי
# שמבוסס על תפיסה אישית, הרגשה אישית או חוויה אישית (בניגוד לאובייקטיבי).
#:* כאב הוא סובייקטיבי, כל אדם מרגיש אותו בצורה שונה.
=גיזרון=
* subiectivus – מבסיס subjectus – נושא והמוספית ivus- לתארים.
=צירופים=
* מבחן סוביקטיבי (משפטים)
* ערך סוביקטיבי (בנקאות)
* קפוח סוביקטיבי (סוציולוגיה)
* זמן סוביקטיבי ().
=נגזרות=
* סוביקטיביות
=מילים נרדפות=
* אישי
* ריגושי
* מגמתי
=ניגודים=
* אוביקטיבי
=ראו גם=
* פרטי
* פנימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים לועזיות
סוּבְּיֶקְטִיבִי
# שמבוסס על תפיסה אישית, הרגשה אישית או חוויה אישית (בניגוד לאובייקטיבי).
#:* כאב הוא סובייקטיבי, כל אדם מרגיש אותו בצורה שונה.
=גיזרון=
* subiectivus – מבסיס subjectus – נושא והמוספית ivus- לתארים.
=צירופים=
* מבחן סוביקטיבי (משפטים)
* ערך סוביקטיבי (בנקאות)
* קפוח סוביקטיבי (סוציולוגיה)
* זמן סוביקטיבי ().
=נגזרות=
* סוביקטיביות
=מילים נרדפות=
* אישי
* ריגושי
* מגמתי
=ניגודים=
* אוביקטיבי
=ראו גם=
* פרטי
* פנימי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים לועזיות
שת
שָׁת
# שׂם, הניח.
#:*.
#:*.
#:*.
#:*.
# הפך משהו להיות.
#:* .
=גיזרון=
* מן המקרא.
=מובאות נוספות=
*
*.
*.
*.
*.
=מילים נרדפות=
למשמעות (1):

* אשיה
* הניח
* שית
* שם
=ראו גם=
*הוּשַׁת
*שטן (2) שת+אין
שֵׁת
# איבר הממוקם מאחורי האגן בסוף הגב התחתון, הכולל זוג מסות שריר ושומן.
# יסוד, תחתית
# אחד מבניהם של אדם וחוה, אח להבל ולקין.
=מילים נרדפות=
* אחוריים
* ישבן
* עכוז
* תחת
=ראו גם=
*השתית

קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:דמויות מקראיות
=גיזרון=
* מן המקרא.
=מובאות נוספות=
*
*.
*.
*.
*.
=מילים נרדפות=
למשמעות (1):

* אשיה
* הניח
* שית
* שם
=ראו גם=
*הוּשַׁת
*שטן (2) שת+אין
שֵׁת
# איבר הממוקם מאחורי האגן בסוף הגב התחתון, הכולל זוג מסות שריר ושומן.
# יסוד, תחתית
# אחד מבניהם של אדם וחוה, אח להבל ולקין.
=מילים נרדפות=
* אחוריים
* ישבן
* עכוז
* תחת
=ראו גם=
*השתית

קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:דמויות מקראיות
מסמר הערב
הכוכב, האטרקציה מרכזית, זה שכל הפנים מכוונות אליו והוא "במרכז הבמה".
=מילים נרדפות=
* הרוח החיה
הכוכב, האטרקציה מרכזית, זה שכל הפנים מכוונות אליו והוא "במרכז הבמה".
=מילים נרדפות=
* הרוח החיה
קונן
קוֹנֵן
#התאבל באמצעות שירת קינה, ספד.
=מילים נרדפות=
*תאן
*אהה
*ספד
=ראו גם=
*קינה
*הספד
*יגון
*אבל
*התאבלות
=מילים נרדפות=
*תאן
*אהה
*ספד
=ראו גם=
*קינה
*הספד
*יגון
*אבל
*התאבלות
טייקון
טַיְקוּן
# בעל הון רב ועוצמה כלכלית רבה, בדרך כלל בעל דומיננטיות רבה בעולם העסקים
#:* רוקפלר היה הטייקון האמריקאי הראשון. הוא זה שנתן השראה למלה טייקון.
=גיזרון=
* טייקון 大君 (taikun) – "אדון גדול". זהו תואר ארכאי, שהיה נהוג בתקופת שוגונות טוקוגאווה, כדי לתאר במגעים רשמיים ודיפלומטיים את מה שזרים תכופות כינו: ה"שוגון" שהיה מושל במדינה לאחר שהשתלט עליה, השוגון אינו מתייחס לשושלת הקיסרית, ומכאן מובן השם במערב כאדם שהגיע לגדולתו באמצעות עבודה רבה (ולא בירושה) . המילה חדרה לארצות הברית ולאנגלית במחצית השנייה של המאה התשע-עשרה במקביל להתעשרותם של אנשי עסקים מסוימים, והתקבעה כמילה המתארת אילי־הון. 
* בסינית המונח דא-וואנג (大王) בהוראת נסיך-גדול,מונארך.
=תרגום=
* יפנית: (תעתיק: taikun)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היפנית
=גיזרון=
* טייקון 大君 (taikun) – "אדון גדול". זהו תואר ארכאי, שהיה נהוג בתקופת שוגונות טוקוגאווה, כדי לתאר במגעים רשמיים ודיפלומטיים את מה שזרים תכופות כינו: ה"שוגון" שהיה מושל במדינה לאחר שהשתלט עליה, השוגון אינו מתייחס לשושלת הקיסרית, ומכאן מובן השם במערב כאדם שהגיע לגדולתו באמצעות עבודה רבה (ולא בירושה) . המילה חדרה לארצות הברית ולאנגלית במחצית השנייה של המאה התשע-עשרה במקביל להתעשרותם של אנשי עסקים מסוימים, והתקבעה כמילה המתארת אילי־הון. 
* בסינית המונח דא-וואנג (大王) בהוראת נסיך-גדול,מונארך.
=תרגום=
* יפנית: (תעתיק: taikun)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היפנית
דמו בראשו
דָּמוֹ בְּרֹאשׁוֹ
# הוא ("ראשו") - עקב מעשיו או חוסר מעשיו - יהיה אחראי למותו של אדם אחר ("דמו"), גם אם הוא לא הגורם הישיר למותו.
#:* .
# הוא האחראי הבלעדי למעשיו הקלוקלים (לשון אזהרה מפני מעשה עתידי שעלול להיעשות).
#:* .
#:* .
#:* (בנימין נתניהו, [http://www.inn.co.il/News/News.aspx/270461 ערוץ 7]).
=מקור=
* הפעם הראשונה שבה הביטוי מופיע במקרא היא בספר יהושע, בדברי המרגלים לרחב: . כלומר, המרגלים אחראים רק לשלומו של מי שישהה בבית, ומי שיצא מן הבית יהיה אשם במותו.
=ביטויים קרובים=
* דָּמוֹ בּוֹ
* מתחייב בנפשו
* חייב באחריותו
=ראו גם=
* דם
* דם על ידיו
* ראש
* אחריות

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מוות
קטגוריה:חוק ומשפט
=מקור=
* הפעם הראשונה שבה הביטוי מופיע במקרא היא בספר יהושע, בדברי המרגלים לרחב: . כלומר, המרגלים אחראים רק לשלומו של מי שישהה בבית, ומי שיצא מן הבית יהיה אשם במותו.
=ביטויים קרובים=
* דָּמוֹ בּוֹ
* מתחייב בנפשו
* חייב באחריותו
=ראו גם=
* דם
* דם על ידיו
* ראש
* אחריות

קטגוריה:ניבים, ביטויים ופתגמים מהתנ"ך
קטגוריה:מוות
קטגוריה:חוק ומשפט
ת"ק פרסה
ת"ק פַּרְסָה
# מרחק עצום.
=מקור=
* . בלשון חז"ל ת"ק (חמש־מאות בגימטריה) הוא מספר גדול מאד, על לשון ההגזמה.
* פרסה היא מידת אורך פרסית קדומה, ששיעורה 4 מילין בקירוב.
=ראו גם=
* בין אמר לעשה ת"ק פרסה

קטגוריה:ביטויים
=מקור=
* . בלשון חז"ל ת"ק (חמש־מאות בגימטריה) הוא מספר גדול מאד, על לשון ההגזמה.
* פרסה היא מידת אורך פרסית קדומה, ששיעורה 4 מילין בקירוב.
=ראו גם=
* בין אמר לעשה ת"ק פרסה

קטגוריה:ביטויים
פרפוזיה
פֶּרְפוּזְיָה
# מעבר של נוזל בתוך רקמה; הכוונה בעיקר למעבר של דם דרך רקמת הריאה לקליטת חמצן מן האוויר שבנאדיות ולשחרור פחמן דו-חמצני. הפרעה בזילוח פוגמת בחילופי הגזים. השימוש הנפוץ במונח זילוח מתייחס למעבר דם דרך כלי הדם בריאות, בלב ובמוח. 
#:* מיפוי הלב מתבצע במנוחה ובמאמץ, על מנת לבדוק את הפרפוזיה לאזורי הלב השונים במצבי קיצון ובכך להעריך בצורה טובה יותר את מצב כלי הדם הכליליים.
=גיזרון=
* מלטינית: perfusio (לצקת, לשפוך).
=צירופים=
* פרפוזיה לקויה
=ראו גם=
* היפוקסיה
* הלם
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.maccabi4u.co.il/16419-he/Maccabi.aspx זילוח (פרפוזיה, Perfusion)], מכבי שירותי בריאות

קטגוריה:רפואה
=גיזרון=
* מלטינית: perfusio (לצקת, לשפוך).
=צירופים=
* פרפוזיה לקויה
=ראו גם=
* היפוקסיה
* הלם
=קישורים חיצוניים=
* [http://www.maccabi4u.co.il/16419-he/Maccabi.aspx זילוח (פרפוזיה, Perfusion)], מכבי שירותי בריאות

קטגוריה:רפואה
חס
חָס
# (על-) העֱניק רחמים, חמל.
#:*"הוֹ, חוּסִי נָא, רַחֵמִי,אִמָּא, אֵם אֲהוּבָה.שְׂאִי לֶעָווֹן, נַחֵמִי תְּכֵלִיָּה הָעֲלוּבָה" ("הוי חוסי נא"/ תרגם: מרדכי קריצ'בסקי )
=גיזרון=
* מן המקרא.
* בערבית , למילה "חֲסַא" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AD%D8%B3#Arabic حَسَّ] מספר משמעויות כמו: "להיות מונחה עפ"י מידת הרחמים","הבנה".
=צירופים=
*חס על החי וחי על החסה
=מילים נרדפות=
*רחם
*חמל

קטגוריה:לשון המקרא
חַס
# שלילה מוחלטת איסור
=צירופים=
* חס ושלום
* חס וחלילה
=ראו גם=
חלילה
* הס
=גיזרון=
* מן המקרא.
* בערבית , למילה "חֲסַא" [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AD%D8%B3#Arabic حَسَّ] מספר משמעויות כמו: "להיות מונחה עפ"י מידת הרחמים","הבנה".
=צירופים=
*חס על החי וחי על החסה
=מילים נרדפות=
*רחם
*חמל

קטגוריה:לשון המקרא
חַס
# שלילה מוחלטת איסור
=צירופים=
* חס ושלום
* חס וחלילה
=ראו גם=
חלילה
* הס
גזרת נל"י/ה
גִּזְרַת נל"י/ה
# גזרת נחי לה"פ י' או ה'; גזרה בה לעתים תופיע האות י' ולעתים האות ה' ושתיהן תהיינה נחות בנטייה.
#:*שם הפועל של גזרת נל"י/ה מסתיים תמיד ב-וֹת.
=מידע נוסף=
-האות י' תופיע במקרים הבאים:

*בעבר של גוף ראשון ובגוף שני-רָאִיתִי,רָאִינוּ,רְאִיתֶן וכו'...

*בהווה של בניין נפעל בגוף יחידה (י' אינה נשמעת) -נִרְאֵית,נִגְלֵית וכו'...

*בעתיד נוכחות ונסתרות בכל הבניינים (י' אינה נשמעת)-תִּתְגַּלֶּינָה,תַּטֶּינָה,תּוֹדֶינָה וכו'...

*בציווי של נוכחות בכל הבניינים (י' אינה נשמעת)-הוֹרֶינָה,הַכֶּינָה וכו'...

-האות ת' תופיע בזמן עבר של גוף נסתרת-קָנְתָה,כִבְּתָה.

-האות ה' תופיע בכל יתר המקרים,חוץ מבזמן הווה של רבים ורבות.
=קישורים חיצוניים=
נ
קטגוריה:דקדוק
גִּזְרַת נל"י/ה
# גזרת נחי לה"פ י' או ה'; גזרה בה לעתים תופיע האות י' ולעתים האות ה' ושתיהן תהיינה נחות בנטייה.
#:*שם הפועל של גזרת נל"י/ה מסתיים תמיד ב-וֹת.
=מידע נוסף=
-האות י' תופיע במקרים הבאים:

*בעבר של גוף ראשון ובגוף שני-רָאִיתִי,רָאִינוּ,רְאִיתֶן וכו'...

*בהווה של בניין נפעל בגוף יחידה (י' אינה נשמעת) -נִרְאֵית,נִגְלֵית וכו'...

*בעתיד נוכחות ונסתרות בכל הבניינים (י' אינה נשמעת)-תִּתְגַּלֶּינָה,תַּטֶּינָה,תּוֹדֶינָה וכו'...

*בציווי של נוכחות בכל הבניינים (י' אינה נשמעת)-הוֹרֶינָה,הַכֶּינָה וכו'...

-האות ת' תופיע בזמן עבר של גוף נסתרת-קָנְתָה,כִבְּתָה.

-האות ה' תופיע בכל יתר המקרים,חוץ מבזמן הווה של רבים ורבות.
=קישורים חיצוניים=
נ
קטגוריה:דקדוק
סלא
סֻלָּא
# ערך,אמד
=גיזרון=
* תיבת "סלא" מצויה גם במקורות אכדיים חוץ מקראים, בצורת: סִלַא, סילַתַא - [http://oracc.museum.upenn.edu/epsd2/admin/oakk/sig?%E2%98%A3%40epsd2%2Fadmin%2Foakk%25sux%3Asila%E2%82%83-ta%3Dsila%5Bunit%2F%2Fa%20unit%20of%20capacity%5DN%C2%B4N%24sila%2Cta%2Fsila%E2%82%83%23~%2Cta sila₃-ta] בהוראת יחידת נפח אכדית. 
* פועל זה, כאשר שורשו הוא סל"א, מופיע פעם אחת בלבד בתנ"ך, בהקשר של הניב הידוע "לא יסולא בפז" הנפוץ גם בעברית חדשה.
* השורש המקראי ס-ל-א מגזרת נל"א נוטה לעתים גם בגזרת נל"י/ה וגם אז תמיד יבוא בהקשר דומה לניב המקורי (כֶתֶם אופיר (זהב אופיר) - מין זהב יקר הבא מאופיר (ארץ הנזכרת במקרא). זהב אופיר הוא החזק שבזהב) - בכל הקשר מקראי כשהשורש הוא עם ה', יבוא פועל זה תמיד בשלילה:"לֹא".
* השוו, 'סִלָּא' הוא שם הישוב המקראי במורד הר הזיתים סמוך לירושלים המאוזכר במקרא -
=ראו גם=
*סִלָּה

קטגוריה:גזרת נל"א
=גיזרון=
* תיבת "סלא" מצויה גם במקורות אכדיים חוץ מקראים, בצורת: סִלַא, סילַתַא - [http://oracc.museum.upenn.edu/epsd2/admin/oakk/sig?%E2%98%A3%40epsd2%2Fadmin%2Foakk%25sux%3Asila%E2%82%83-ta%3Dsila%5Bunit%2F%2Fa%20unit%20of%20capacity%5DN%C2%B4N%24sila%2Cta%2Fsila%E2%82%83%23~%2Cta sila₃-ta] בהוראת יחידת נפח אכדית. 
* פועל זה, כאשר שורשו הוא סל"א, מופיע פעם אחת בלבד בתנ"ך, בהקשר של הניב הידוע "לא יסולא בפז" הנפוץ גם בעברית חדשה.
* השורש המקראי ס-ל-א מגזרת נל"א נוטה לעתים גם בגזרת נל"י/ה וגם אז תמיד יבוא בהקשר דומה לניב המקורי (כֶתֶם אופיר (זהב אופיר) - מין זהב יקר הבא מאופיר (ארץ הנזכרת במקרא). זהב אופיר הוא החזק שבזהב) - בכל הקשר מקראי כשהשורש הוא עם ה', יבוא פועל זה תמיד בשלילה:"לֹא".
* השוו, 'סִלָּא' הוא שם הישוב המקראי במורד הר הזיתים סמוך לירושלים המאוזכר במקרא -
=ראו גם=
*סִלָּה

קטגוריה:גזרת נל"א
רקד (שורש)
השורש ר־ק־ד הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
קטגוריה:גזרת השלמים
</noinclude>השורש ר־ק־ד הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ר (שורשים)
קטגוריה:גזרת השלמים
</noinclude>
עלז (שורש)
השורש ע־ל־ז הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ע (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:עלז (שורש)
השורש ע־ל־ז הוא שורש מגזרת השלמים.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:ע (שורשים)
</noinclude>
קטגוריה:עלז (שורש)
קושש
קוֹשֵׁשׁ גם קֹשֵׁשׁ
# ליקט, אסף <small>(זרדים, זלזלים, קש, גרגירים וכד'..)</small>
#:*כשהיינו במחנה בצופים,המדריך שלח אותנו לקושש זרדים ועֳפאים שנפלו על הארץ לשם הכנת מדורה.
# <small>(לשון מזלזלת )</small> חיפש ואסף במצב של חוסר אמצעים. כשאין לו אפשריות רבות למצוא.
#:* במצבו הפוליטי העגום של השר, לא נשאר לו אלא לקושש קולות מציבור הסטודנטים.
=גיזרון=
מן המקרא. אולי מן קַשׁ.

מופיע לראשונה בספר שמות:.
=מילים נרדפות=
*ליקט
*אסף
=ראו גם=
*אגר
*אצר
*צבר
קטגוריה:גזרת הכפולים
=גיזרון=
מן המקרא. אולי מן קַשׁ.

מופיע לראשונה בספר שמות:.
=מילים נרדפות=
*ליקט
*אסף
=ראו גם=
*אגר
*אצר
*צבר
קטגוריה:גזרת הכפולים
יעץ (שורש)
השורש י־ע־ץ הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>השורש י־ע־ץ הוא שורש מגזרת נפ"יו.
=נטיות הפעלים=
<noinclude>
קטגוריה:י (שורשים)
</noinclude>
המאור הקטן
הַמָּאוֹר הַקָּטָן (גם: הַמָּאוֹר הַקָּטֹן)
# הירח, הגוף השמימי החג סביב כדור הארץ.
#:*כשכיסתה העלטה את השמים,תצפתנו אחותי ואני על המאור הקטן.
= מילים נרדפות =
*ירח
*סהר
*לבנה
=ראו גם=
*המאור הגדול
= מילים נרדפות =
*ירח
*סהר
*לבנה
=ראו גם=
*המאור הגדול
נטמר
נִטְמַר
#נחבא, נסתר מן העין.
#:*ישנן מחלות שתסמיניהן נטמרים מאיתנו.
=גיזרון=
השווה לערבית; השורש משמעו לטמון,להחביא באדמה.
=מילים נרדפות=
*נחבא
*הוסתר
=ראו גם=
*נמוג
*התפוגג
*נעלם
*טמיר
=גיזרון=
השווה לערבית; השורש משמעו לטמון,להחביא באדמה.
=מילים נרדפות=
*נחבא
*הוסתר
=ראו גם=
*נמוג
*התפוגג
*נעלם
*טמיר