רבה
רָבָה
# נעשה גדול. מספרו גדל.
#:* ויפרו וירהו מאוד ובהמתם לא ימעיט
=גיזרון=
צורה חלופית לרַב.
=ניגודים=
*מָעַט
*קָטַן
*חָסַר
רִבָּה
# הוסיף 
#:* ריבה ומיעט וריבה מאי ריבה ריבה הכל וכו'
=נגזרות=
*רִבּוּי
*רֻבָּה (צורת הסביל)
**מְרֻבֶּה
*רִבִּית
רִבָּה {{משני|ב}}
# פירות מבושלים בסוכר המשמשים כממרח.
#:* מרחתי ריבה על פרוסות הלחם.
=גיזרון=
* ככל הנראה מבוסס על פרשנות שגויה. בן־יהודה מצא לה תקדים בצירוף התלמודי: על יסוד המילה <ref>ולא משורש ר־ב־י, כפי שהביא טור־סיני בהערה לערך רִבָּה במילונו של בן־יהודה (עמ' 6368). מֻרַבַּّא היא אמנם המילה הרגילה בערבית למאכל זה, אך גם מֻרַבַּّבּ מצויה במילונים (למשל אצל [http://www.studyquran.org/LaneLexicon/Volume3/00000173.pdf Lane, כרך 3 עמ' 1007]).</ref> שמשמעותה "מרקחת פירות", הוא הציע לראות במילה "ריבה" שם עצם מן השורש רב"ב (על משקל סִבָּה מן סב"ב) במשמעות זו.<ref>ראו ברשימה של בן־יהודה בעיתונו "הצבי" מיום כו באדר תרמ"ח, [http://www.jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Source=Page&Skin=TAUHe&BaseHref=HZV/1888/03/09&PageLabelPrint=&EntityId=Ar00401&ViewMode=HTML "מלה חדשה שהיא ישנה"], בעמ' 4. מובא גם על ידי ראובן סיוון בלשוננו לעם יט (תשכ"ח), עמ' 105-107.</ref> הגרסה "תופיני ריבה" היא כנראה שיבוש של "תופיני רכה". גם אם המילה המקורית היא אכן "ריבה", יש להניח שזוהי צורת פועל (בניין פיעל מן השורש רב"י) וממילא אין יסוד לסברתו של בן־יהודה.<ref>שרגא אברמסון, דעת חז"ל בפירוש "תופיני" (לבירור עניין ריבה), לשוננו לעם יט (תשכ"ח), עמ' 137-143.</ref>
:חידוש זה של בן־יהודה הפך מקור ללעג בחוגים מסוימים. עדות לכך מצויה בנובלה "שבועת אמונים" מאת ש"י עגנון שפורסמה ב־1943: "היה שם תלמיד חכם מתלוצץ על בעל המִלון שטעה בפירוש המלות וקרא למרקחת של פירות... ריבה" (עמ' 5).<ref>אילון גלעד, "[https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8086856 הטעות המרה של בן־יהודה שיצרה ממרח מתוק"], "הארץ", 6 בנובמבר 2019</ref> עם זאת, עגנון אינו מבאר את הסיבה להתלוצצות.
=מילים נרדפות=
*מרמלדה
*מרקחת
*קונפיטורה
=הערות שוליים=
קטגוריה:מגדנאות
קטגוריה:מלים שמשערים שהוראתן השתבשה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית
רָבָה
# נעשה גדול. מספרו גדל.
#:* ויפרו וירהו מאוד ובהמתם לא ימעיט
=גיזרון=
צורה חלופית לרַב.
=ניגודים=
*מָעַט
*קָטַן
*חָסַר
רִבָּה
# הוסיף 
#:* ריבה ומיעט וריבה מאי ריבה ריבה הכל וכו'
=נגזרות=
*רִבּוּי
*רֻבָּה (צורת הסביל)
**מְרֻבֶּה
*רִבִּית
רִבָּה {{משני|ב}}
# פירות מבושלים בסוכר המשמשים כממרח.
#:* מרחתי ריבה על פרוסות הלחם.
=גיזרון=
* ככל הנראה מבוסס על פרשנות שגויה. בן־יהודה מצא לה תקדים בצירוף התלמודי: על יסוד המילה <ref>ולא משורש ר־ב־י, כפי שהביא טור־סיני בהערה לערך רִבָּה במילונו של בן־יהודה (עמ' 6368). מֻרַבַּّא היא אמנם המילה הרגילה בערבית למאכל זה, אך גם מֻרַבַּّבּ מצויה במילונים (למשל אצל [http://www.studyquran.org/LaneLexicon/Volume3/00000173.pdf Lane, כרך 3 עמ' 1007]).</ref> שמשמעותה "מרקחת פירות", הוא הציע לראות במילה "ריבה" שם עצם מן השורש רב"ב (על משקל סִבָּה מן סב"ב) במשמעות זו.<ref>ראו ברשימה של בן־יהודה בעיתונו "הצבי" מיום כו באדר תרמ"ח, [http://www.jpress.org.il/Default/Scripting/ArticleWin.asp?From=Archive&Source=Page&Skin=TAUHe&BaseHref=HZV/1888/03/09&PageLabelPrint=&EntityId=Ar00401&ViewMode=HTML "מלה חדשה שהיא ישנה"], בעמ' 4. מובא גם על ידי ראובן סיוון בלשוננו לעם יט (תשכ"ח), עמ' 105-107.</ref> הגרסה "תופיני ריבה" היא כנראה שיבוש של "תופיני רכה". גם אם המילה המקורית היא אכן "ריבה", יש להניח שזוהי צורת פועל (בניין פיעל מן השורש רב"י) וממילא אין יסוד לסברתו של בן־יהודה.<ref>שרגא אברמסון, דעת חז"ל בפירוש "תופיני" (לבירור עניין ריבה), לשוננו לעם יט (תשכ"ח), עמ' 137-143.</ref>
:חידוש זה של בן־יהודה הפך מקור ללעג בחוגים מסוימים. עדות לכך מצויה בנובלה "שבועת אמונים" מאת ש"י עגנון שפורסמה ב־1943: "היה שם תלמיד חכם מתלוצץ על בעל המִלון שטעה בפירוש המלות וקרא למרקחת של פירות... ריבה" (עמ' 5).<ref>אילון גלעד, "[https://www.haaretz.co.il/magazine/the-edge/mehasafa/.premium-1.8086856 הטעות המרה של בן־יהודה שיצרה ממרח מתוק"], "הארץ", 6 בנובמבר 2019</ref> עם זאת, עגנון אינו מבאר את הסיבה להתלוצצות.
=מילים נרדפות=
*מרמלדה
*מרקחת
*קונפיטורה
=הערות שוליים=
קטגוריה:מגדנאות
קטגוריה:מלים שמשערים שהוראתן השתבשה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הערבית