בקבוק
בַּקְבּוּק
בקבוק
# כלי קיבול לנוזלים, לצורך שתייה. בעבר הוכן מחרס ואילו היום מזכוכית או מפלסטיק.
#:*האם נתנה לתינוקה בקבוק חלב.
=גיזרון=
*המילה היא מילה אונומטופאית, משום הצליל המחקה את שפיכת הנוזל מן הבקבוק; לדעת אחרים המילה נוצרה על־ידי גזירה מרובעת מהשורש .<ref></ref>
*השוו ערבית: . 
*בארמית־סורית: .
*יוונית עתיקה: "בִּיכּוֹס"- βῖκος.
=פרשנים מפרשים=
*ירמיהו מדמה את ישראל החוטאים שאחריתם תהה כבקבוק מנותץ.. וכך גם ניתן להבין את הפועל "בוקתי" (שבירת בקבוק) המופיע באותו הפרק -.
*בעלילות בעל וענת הכתובות באוגריתית מופיעה המילה "בָּכְּ" - קאסוטו תרגם כלי (סתמי). מנחם נאדל לעומתו, סבר שמקור שם זה מן "בקבוק"-"בוק" הנועד להכלת יין או דבש.
*"בעל הערוך" ובעקבותיו רד"ק בספרו, "אוצר השורשים" קבעו - "בקבוק", משום הצליל המחקה את שנשמע בעת שפיכת הנוזל מן הבקבוק או בעת לגימה (ראה "בִּקְבּוּק").
*מחבר "האוצר" שמואל יוסף פין, וקניג במילונו המקראי קבעו: בקבוק, מגיע משורש ב.ק.ק., בהוראת "ריק", פירוש שכנראה הושפע מן הביטוי הארמי - "בוקי סריקי" (מילולית: בקבוקים ריקים) במשמעות מליצות ריקות או נבובות.
*בן יהודה - כלי חרס או זכוכית שפיהם צר.
*גסניוס-בוהל קבעו שמדובר באונומטופיה, ונטו לפרש על פי הערבית: بَقْبَقَة (בַּקְבַּקַה).
*בתרגום יונתן "בקבוק" הוא - "זלוע", "וְתִסְבִין בִּידִיך עֲסַר טֻלמִין דִּלחֵים וְכֵיסָנִין וּזלוּעַ דִּדבַשׁ", למלה זו שדה סמנטי משותף עם "זלף" וגם "לח", (ראו גם - שרף "זלוע" ששימש במקדשי יוון, וכנראה גם בבית המקדש ,חלבנה - [http://www.herbology.org.il/?CategoryID=254&ArticleID=241 ]).
=צירופים=
*בקבוק מולוטוב
*בקבוק מתיחה
*בקבוק תבערה
*בקבוק ארלנמיר
*הוציא את השד מהבקבוק
*צוואר בקבוק
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: זֻגָ'אגַ'ה)
בִּקְבּוּק
# קול הנוזל הנשפך מפיו הצר של בַּקְבּוּק.
#* קול בִקבוק נשמע כשנמזגו המשקאות לכוסות.
# הכנסת נוזל לְבַקְבּוּק המיועד להחזקתו.
#* היין עבר בִקבוק לקראת הפצתו לחנויות.
# אונומטופיה, מילה או צירוף מילים שצלילן מחקה את משמעותן.
#* המילים "בקבוק", "רשרוש" ו"זמזום" הן בִקבוקים.
= גיזרון =
מעברית של ימי הביניים. מופיע ב"שולחן ערוך" ואצל הרד"ק. הפועל ושם הפעולה מהשורש ב.ק.ב.ק., כגון "המים המבקבקים" ו"בִקבּוּק המעיים" חדרו לעברית מערבית של ימי הביניים. מתן המשמעות "אונומוטופיה" כמעתק מטונימי הוא חידוש של יונתן רטוש.
= מילים נרדפות =
* אונומטופיה (3)
* תצליל (3)
= תרגום =
קטגוריה:אונומטופיה
קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:חידושי יונתן רטוש
=גיזרון=
*המילה היא מילה אונומטופאית, משום הצליל המחקה את שפיכת הנוזל מן הבקבוק; לדעת אחרים המילה נוצרה על־ידי גזירה מרובעת מהשורש .<ref></ref>
*השוו ערבית: . 
*בארמית־סורית: .
*יוונית עתיקה: "בִּיכּוֹס"- βῖκος.
=פרשנים מפרשים=
*ירמיהו מדמה את ישראל החוטאים שאחריתם תהה כבקבוק מנותץ.. וכך גם ניתן להבין את הפועל "בוקתי" (שבירת בקבוק) המופיע באותו הפרק -.
*בעלילות בעל וענת הכתובות באוגריתית מופיעה המילה "בָּכְּ" - קאסוטו תרגם כלי (סתמי). מנחם נאדל לעומתו, סבר שמקור שם זה מן "בקבוק"-"בוק" הנועד להכלת יין או דבש.
*"בעל הערוך" ובעקבותיו רד"ק בספרו, "אוצר השורשים" קבעו - "בקבוק", משום הצליל המחקה את שנשמע בעת שפיכת הנוזל מן הבקבוק או בעת לגימה (ראה "בִּקְבּוּק").
*מחבר "האוצר" שמואל יוסף פין, וקניג במילונו המקראי קבעו: בקבוק, מגיע משורש ב.ק.ק., בהוראת "ריק", פירוש שכנראה הושפע מן הביטוי הארמי - "בוקי סריקי" (מילולית: בקבוקים ריקים) במשמעות מליצות ריקות או נבובות.
*בן יהודה - כלי חרס או זכוכית שפיהם צר.
*גסניוס-בוהל קבעו שמדובר באונומטופיה, ונטו לפרש על פי הערבית: بَقْبَقَة (בַּקְבַּקַה).
*בתרגום יונתן "בקבוק" הוא - "זלוע", "וְתִסְבִין בִּידִיך עֲסַר טֻלמִין דִּלחֵים וְכֵיסָנִין וּזלוּעַ דִּדבַשׁ", למלה זו שדה סמנטי משותף עם "זלף" וגם "לח", (ראו גם - שרף "זלוע" ששימש במקדשי יוון, וכנראה גם בבית המקדש ,חלבנה - [http://www.herbology.org.il/?CategoryID=254&ArticleID=241 ]).
=צירופים=
*בקבוק מולוטוב
*בקבוק מתיחה
*בקבוק תבערה
*בקבוק ארלנמיר
*הוציא את השד מהבקבוק
*צוואר בקבוק
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: זֻגָ'אגַ'ה)
בִּקְבּוּק
# קול הנוזל הנשפך מפיו הצר של בַּקְבּוּק.
#* קול בִקבוק נשמע כשנמזגו המשקאות לכוסות.
# הכנסת נוזל לְבַקְבּוּק המיועד להחזקתו.
#* היין עבר בִקבוק לקראת הפצתו לחנויות.
# אונומטופיה, מילה או צירוף מילים שצלילן מחקה את משמעותן.
#* המילים "בקבוק", "רשרוש" ו"זמזום" הן בִקבוקים.
= גיזרון =
מעברית של ימי הביניים. מופיע ב"שולחן ערוך" ואצל הרד"ק. הפועל ושם הפעולה מהשורש ב.ק.ב.ק., כגון "המים המבקבקים" ו"בִקבּוּק המעיים" חדרו לעברית מערבית של ימי הביניים. מתן המשמעות "אונומוטופיה" כמעתק מטונימי הוא חידוש של יונתן רטוש.
= מילים נרדפות =
* אונומטופיה (3)
* תצליל (3)
= תרגום =
קטגוריה:אונומטופיה
קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:חידושי יונתן רטוש