OzLabs/hebrew-wiktionary-articles huggingface dataset:
גזרוני
גִּזְרוֹנִי
# ששיך או קשור לגיזרון.
=גיזרון=
* מן גזרון.
=גיזרון=
* מן גזרון.
נזיד
נָזִיד
# תבשיל נוזלי. 
#:*.
#:*.
=מקור=
*מהשורש ז-י-ד (לפעמים ז-ו-ד) שמשמעו הבסיסי 'רתח' (הזיד <small>ב</small>): נזיד 'מאכל רתוח'.
*דימויי מים רותחים המבעבעים ועולים על גדותיהם ("מים זדים") הפכו עם הזמן לביטוי השגור בצורת: "עלה על גדותיו" ומכאן ההקבלה ל:החציף פנים,עלה על גדותיו,הגזים . ראו-הזיד 'פעל ברע בכוונה', והנגזרות זדון, זדוני, במזיד.
*תיבת "נזיד" מופיעה ברובד של לשון חז"ל בצורת: ארוחה.
= מידע נוסף =
*יכול להיות שמקור השורש 'זד' באונומטופיאה, בדומה לתיבה האינדו-ארופית -yes, משם לסנסקריט (יֵסַטִ yeṣati) שהוראתה קשורה בהרתחה או חימום, (ביוונית עתיקה; זֵאו ζέω) יצוקה מאותה תבנית לשונית היא המילה "סִזו" σίζω=) המהווה אונומטופיאה המתארת את רחש ומראה המים הקרירים בעת מפגש עם חרב לוהטת. אונומטופאה נוספת הדומה במשמעות ובמצלול ל"נזיד" היא המילה האנגלית - (סִאִדְ' seethe) במשמעות להרתיח או לבשל בנוזלים, ראו סאג' להכנת פיתות דרוזיות. השוו - מזוה, ובגזרון המילה מזודה.
= צירופים =
* נזיד עדשים
=ראו גם=
* הזיד
* סאג'
* ראגו
=הערה=
# פֹּעל הקשור להכנת נזיד מופיע רק פעם אחת במקרא " וַיָּזֶד", על פי ניקוד המסורה ללא דגש בזי"ן. הפרשנים התלבטו מהו השרש כי הניקוד של הפעל מתאים לנחי ע"ו, שרש זוד, אולם גזירת שם העצם מתאימה לנחי פ"נ ואין דוגמת נזיד הנגזרת משרש ע"ו. אברהם אבן עזרא בפרושו לתורה: טעם נזיד: תבשיל. ורק ויזד מהשנים הנחים והם שנים שרשים והפרוש אחד, כמו "לא ידון רוחי" (בראשית ו ג) עם נדנה (דניאל ז טו).
=לקריאה נוספת=
:*Hebrew and Chaldee Lexicon" by : Friedrich Wilhelm Gesenius"
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:מילים מקראיות
=מקור=
*מהשורש ז-י-ד (לפעמים ז-ו-ד) שמשמעו הבסיסי 'רתח' (הזיד <small>ב</small>): נזיד 'מאכל רתוח'.
*דימויי מים רותחים המבעבעים ועולים על גדותיהם ("מים זדים") הפכו עם הזמן לביטוי השגור בצורת: "עלה על גדותיו" ומכאן ההקבלה ל:החציף פנים,עלה על גדותיו,הגזים . ראו-הזיד 'פעל ברע בכוונה', והנגזרות זדון, זדוני, במזיד.
*תיבת "נזיד" מופיעה ברובד של לשון חז"ל בצורת: ארוחה.
= מידע נוסף =
*יכול להיות שמקור השורש 'זד' באונומטופיאה, בדומה לתיבה האינדו-ארופית -yes, משם לסנסקריט (יֵסַטִ yeṣati) שהוראתה קשורה בהרתחה או חימום, (ביוונית עתיקה; זֵאו ζέω) יצוקה מאותה תבנית לשונית היא המילה "סִזו" σίζω=) המהווה אונומטופיאה המתארת את רחש ומראה המים הקרירים בעת מפגש עם חרב לוהטת. אונומטופאה נוספת הדומה במשמעות ובמצלול ל"נזיד" היא המילה האנגלית - (סִאִדְ' seethe) במשמעות להרתיח או לבשל בנוזלים, ראו סאג' להכנת פיתות דרוזיות. השוו - מזוה, ובגזרון המילה מזודה.
= צירופים =
* נזיד עדשים
=ראו גם=
* הזיד
* סאג'
* ראגו
=הערה=
# פֹּעל הקשור להכנת נזיד מופיע רק פעם אחת במקרא " וַיָּזֶד", על פי ניקוד המסורה ללא דגש בזי"ן. הפרשנים התלבטו מהו השרש כי הניקוד של הפעל מתאים לנחי ע"ו, שרש זוד, אולם גזירת שם העצם מתאימה לנחי פ"נ ואין דוגמת נזיד הנגזרת משרש ע"ו. אברהם אבן עזרא בפרושו לתורה: טעם נזיד: תבשיל. ורק ויזד מהשנים הנחים והם שנים שרשים והפרוש אחד, כמו "לא ידון רוחי" (בראשית ו ג) עם נדנה (דניאל ז טו).
=לקריאה נוספת=
:*Hebrew and Chaldee Lexicon" by : Friedrich Wilhelm Gesenius"
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:מילים מקראיות
עדש
=גיזרון=
*גזירה לאחור מצורת הריבוי עֲדָשִׁים.
קטגוריה:גזירה לאחור
=גיזרון=
*גזירה לאחור מצורת הריבוי עֲדָשִׁים.
קטגוריה:גזירה לאחור
קטנית
קִטְנִית
[[שעועית, סוג של קטנית.]]
# פרט מתוך משפחת צמחים בעלי פרחים הכוללת מספר רב של מינים המשמשים למאכל.
#:* חרוב, אפונה, שעועית, חמצה ופול הם דוגמות לקטניות.
# צמחי מאכל הדומים לחמשת מיני דגן שיש יהודים הנוהגים לא לאכלם בפסח.
#:*אשכנזים לא אוכלים בפסח תירס, אורז ודומיהם כיוון שהם קטניות.
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:בוטניקה
=קישורים חיצוניים=
*
קטגוריה:בוטניקה
נרקיסיזם
נַרְקִיסִיזְם
נרקיסוס
# הפרעת אישיות שמאפייניה העיקריים הם עיסוק מוגזם של הסובל ממנה בעצמו וביכולותיו, והיעדר יכולת לאמפתיה.
=גיזרון=
* מקור המונח באגדה המספרת על נסיך יווני יפה תואר בשם נרקיסוס, שהתאהב בבבואתו הנשקפת ממי הביצה ולא יכול היה להינתק ממנה עד שגווע. על שמו מכונה אדם המאוהב בעצמו "נרקיסי", כתרגום לשם תואר הלועזי "נרקיסיסט".
=מילים נרדפות=
* הפרעת אישיות נרקיסיסטית
=ראו גם=
* אגוצנטריות
* נרקיסי
* נרקיסיסט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:אפונימים
=גיזרון=
* מקור המונח באגדה המספרת על נסיך יווני יפה תואר בשם נרקיסוס, שהתאהב בבבואתו הנשקפת ממי הביצה ולא יכול היה להינתק ממנה עד שגווע. על שמו מכונה אדם המאוהב בעצמו "נרקיסי", כתרגום לשם תואר הלועזי "נרקיסיסט".
=מילים נרדפות=
* הפרעת אישיות נרקיסיסטית
=ראו גם=
* אגוצנטריות
* נרקיסי
* נרקיסיסט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:אפונימים
נרקיסיסט
נַרְקִיסִיסְט
# אדם החולה בנרקיסיזם.
#:* דודו טופז (2009 – 1946), נרקיסיסט בטבעו, טיפח בקרבו תחושה של "אני ואפסי עוד" – גדולה ונצחיות.
=ראו גם=
* נרקיסי
* אגואיסט
* אנוכי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי תכונה
=ראו גם=
* נרקיסי
* אגואיסט
* אנוכי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי תכונה
נרקיסיסטי
נַרְקִיסִיסְטִי
# ששייך או קשור לנרקיסיזם.
אספסת
אַסְפֶּסֶת
אספסת
# צמח בעל עלים תלתניים המשתייך למשפחת הקטניות, בת משפחת הפרפרניים. בארץ מספר מיני בר, ומין תרבותי המגודל למספוא. על־פי רוב יש להם פרי בעל צורה מעוגלת אופיינית של סליל, שבלול, כליה או חרמש.
=גיזרון=
* (קצור אספסת והשלך לחיות). aspast - מספוא.
*רש"י בבא בתרא דף כ עמוד א ד"ה "אספסתא": <nowiki/>'שחת של תבואה'.
*רשי בבא בתרא דף כח עמוד ב ד"ה "אספסתא": <nowiki/>'מין זרע הוא לעשב בהמות....
=צירופים=
*אספסת הים
=תרגום=
* אנגלית: (אספסת תרבותית)
=ראו גם=
* צמח
* בליל
* חציר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הפרסית
=גיזרון=
* (קצור אספסת והשלך לחיות). aspast - מספוא.
*רש"י בבא בתרא דף כ עמוד א ד"ה "אספסתא": <nowiki/>'שחת של תבואה'.
*רשי בבא בתרא דף כח עמוד ב ד"ה "אספסתא": <nowiki/>'מין זרע הוא לעשב בהמות....
=צירופים=
*אספסת הים
=תרגום=
* אנגלית: (אספסת תרבותית)
=ראו גם=
* צמח
* בליל
* חציר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הפרסית
רתם
רֹתֶם
רותם
# צמח ממשפחת הפרפרניים שבסדרת הקטניות. זהו שיח מדברי שצבעו ירוק־זית והוא בדרך כלל חסר עלים.
#:* .
#:* .
# שם פרטי לזכר ולנקבה.
=גיזרון=
* יש המקשרים לשורש ר־ת־ם שבהיותו גדל באזורי דיונות בהם החול נודד ממקום למקום, שורשיו נאלצים 'להירתם' אל האדמה שמסביבם, כדי לא לעוף עם החול ולהינתק מן האדמה.
=צירופים=
* האכילו גחלי רתמים
* רותם המדבר
=נגזרות=
* רתמה
* רתמיות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:שמות
רָתַם
# קשר וחיבר בעל חיים למשאו שמושך בו, ו במובנים דומים.
#:* הארגון ביקש לרתום את הציבור למאמצים לשימור הטבע העירוני
#:* הוא רותם את כל קשריו וכישוריו למען השגת התפקיד.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל. בעברית בכל רובדי השפה משמשת רק במובן הנ"ל י"א שבערבית לשון קשירה.
=צירופים=
* רתם את העגלה לפני הסוסים
=נגזרות=
* רָתוּם
* נרתם
* רִתְמָה
=ראו גם=
* קשר
* אזר
* אזק
* התיר
* פרתם

קטגוריה:שם הקטגוריה
רֹתֶם
רותם
# צמח ממשפחת הפרפרניים שבסדרת הקטניות. זהו שיח מדברי שצבעו ירוק־זית והוא בדרך כלל חסר עלים.
#:* .
#:* .
# שם פרטי לזכר ולנקבה.
=גיזרון=
* יש המקשרים לשורש ר־ת־ם שבהיותו גדל באזורי דיונות בהם החול נודד ממקום למקום, שורשיו נאלצים 'להירתם' אל האדמה שמסביבם, כדי לא לעוף עם החול ולהינתק מן האדמה.
=צירופים=
* האכילו גחלי רתמים
* רותם המדבר
=נגזרות=
* רתמה
* רתמיות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:שמות
רָתַם
# קשר וחיבר בעל חיים למשאו שמושך בו, ו במובנים דומים.
#:* הארגון ביקש לרתום את הציבור למאמצים לשימור הטבע העירוני
#:* הוא רותם את כל קשריו וכישוריו למען השגת התפקיד.
=גיזרון=
* המילה מופיעה פעם אחת במקרא בפסוק לעיל. בעברית בכל רובדי השפה משמשת רק במובן הנ"ל י"א שבערבית לשון קשירה.
=צירופים=
* רתם את העגלה לפני הסוסים
=נגזרות=
* רָתוּם
* נרתם
* רִתְמָה
=ראו גם=
* קשר
* אזר
* אזק
* התיר
* פרתם

קטגוריה:שם הקטגוריה
סליל
סְלִיל
סלילים
שני סלילים המהווים [[שנאי]]
#חוט או רצועה המלופפים על ליבה.
# מה שעשוי כריכות לוליניות, או שנראה ככריכות לוליניות.
=מקור=
* על פי . אולם נראה שבמקור קרוב לסל, המקום שבו נמצא החוט בבוכיר.
=צירופים=
* סליל השראה
* סליל כפול
=ראו גם=
* גליל
* משרן
* סלסל
* סלסלה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טקסטיל
קטגוריה:פיזיקה
=מקור=
* על פי . אולם נראה שבמקור קרוב לסל, המקום שבו נמצא החוט בבוכיר.
=צירופים=
* סליל השראה
* סליל כפול
=ראו גם=
* גליל
* משרן
* סלסל
* סלסלה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טקסטיל
קטגוריה:פיזיקה
מספוא
מִסְפּוֹא
# מזון לבהמות. 
#:*.
=גזרון=
* ארמית: סְפָא - האכיל, פיטם.
=מידע נוסף=
* אוגריתית: "ספא" - אכל. בפסוקים שלהלן יכולות להתפרש תיבות "נספה" ,"תספה" וכיו"ב בהוראת תבַּלע, תאֲכֵל. ; ; ; וכיו"ב.
* הפועל "ספי" גם בהוראת אנוכיות רעבתנית המופיעה אפילו אצל חיה "תמימה" ככבשה (). גם כאן על פי אותו שדה סמנטי המבואר לעיל, המשל מדבר על טבע החיה (במקרה הזה כבשה) שכבר רוותה מן המים שהוצעו לה אך בסְפייתה סופחת ומקפחת הכבשה הרווה את חלקה של הצמאה.<ref>נ. ה. טור-סיני, [https://www.jstor.org/stable/24371450 מלים ומושגים במקורות לשוננו (המשך)], לשוננו: כתב-עת לחקר הלשון העברית והתחומים הסמוכים לה ט"ז, 1949, עמ' 121–127</ref>
=ראו גם=
* נספה 
* שפה 
* תבן
=סימוכין=
קטגוריה:חקלאות
=גזרון=
* ארמית: סְפָא - האכיל, פיטם.
=מידע נוסף=
* אוגריתית: "ספא" - אכל. בפסוקים שלהלן יכולות להתפרש תיבות "נספה" ,"תספה" וכיו"ב בהוראת תבַּלע, תאֲכֵל. ; ; ; וכיו"ב.
* הפועל "ספי" גם בהוראת אנוכיות רעבתנית המופיעה אפילו אצל חיה "תמימה" ככבשה (). גם כאן על פי אותו שדה סמנטי המבואר לעיל, המשל מדבר על טבע החיה (במקרה הזה כבשה) שכבר רוותה מן המים שהוצעו לה אך בסְפייתה סופחת ומקפחת הכבשה הרווה את חלקה של הצמאה.<ref>נ. ה. טור-סיני, [https://www.jstor.org/stable/24371450 מלים ומושגים במקורות לשוננו (המשך)], לשוננו: כתב-עת לחקר הלשון העברית והתחומים הסמוכים לה ט"ז, 1949, עמ' 121–127</ref>
=ראו גם=
* נספה 
* שפה 
* תבן
=סימוכין=
קטגוריה:חקלאות
סליל השראה
סְלִיל הַשְׁרָאָה
# רכיב חשמלי המשלים לקבל, בעל יכולת לאגור זרם, תוך הגדלת השדה המגנטי האגור בו שמאופיין בהשראות בולטת.
=גיזרון=
* צורתו הקלאסית של סליל ההשראה היא גליל מחומר כלשהו שמלופפים עליו ליפופים של תיל חשמלי בצורת סליל כסלילי הבורג ומכאן שמו.
=ראו גם=
* משרן
* סליל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
=גיזרון=
* צורתו הקלאסית של סליל ההשראה היא גליל מחומר כלשהו שמלופפים עליו ליפופים של תיל חשמלי בצורת סליל כסלילי הבורג ומכאן שמו.
=ראו גם=
* משרן
* סליל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פיזיקה
קבלה
קַבָּלָה
# המצב הסביל בו אחר נותן דבר מה. לפעמים גם באופן יזום לקיחה.
#:* האשימוהו בקבלת דבר במרמה.
# תורת הנביאים; דבר תורה מן המסורת שבעל פה שעוברת מדור לדור. בעיקר תורת סוד.
#:* הם יושבים כל הלילה ועוסקים בתורת הקבלה. 
#:* חכמי הקבלה עוסקים רוב זמנם בלימוד הזוהר והעץ חיים ומפרשיהם.
# אישור בכתב על תשלום או מתן סחורה.
#:* חוקרי מס הכנסה האשימו אותו במכירה ללא מתן קבלות כנדרש.
# שיטת מסחר בה אדם סוחר ברכוש חברו תמורת חלוקה ברווחים.
# מקום עבודתו של הפקיד המפקיד את מפתחות החדרים בידי המתארחים או מקבל אורחים בארגון.
#:* הכריזו ברמקול בכריזה כי אימו של הילד ממתינה לו בקבלה. 
# התיחסות למצב כנתון, מבלי למחות עליו או לנסות לשנותו.
=גיזרון=
#שם הפעולה מן הפועל א}}.
#דרך העברת התורה בקבלה מרב בשונה מתורה שבכתב שיש אפשרות לקרוא לבד. המשמעות הנהוגה כיום כמה מאות שנים נובעת מהעובדה כי תורה זו לא היתה כתובה ולא מפורסמת וכוחה בא בקבלה מרב לתלמיד (כמעט כמו תורה שבעל פה אלף חמש מאות שנה קודם).
#קיצור מ"אישור קבלה" (של התשלום).
#מן משמעות 6 כיון שהלוקח מקבל עליו הפסדים מסויימים.
#קיצור משני צירופים חדר קבלה וקבלת פנים. מפועל ב}} ששורשו בארמית
#בהשאלה מן 1.
=צירופים=
*קבלת דבר במרמה
*קבלת פנים
*קבלת קהל
*קבלת שבת
=נגזרות=
* קבלן
* קבלי(2)
=מילים נרדפות=
*הסכמה(6)
*חשבונית (3)
=ניגודים=
*דחיה (1,6)
*הכחשה (6)
*מחאה (6)
*נתינה (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
*
=גיזרון=
#שם הפעולה מן הפועל א}}.
#דרך העברת התורה בקבלה מרב בשונה מתורה שבכתב שיש אפשרות לקרוא לבד. המשמעות הנהוגה כיום כמה מאות שנים נובעת מהעובדה כי תורה זו לא היתה כתובה ולא מפורסמת וכוחה בא בקבלה מרב לתלמיד (כמעט כמו תורה שבעל פה אלף חמש מאות שנה קודם).
#קיצור מ"אישור קבלה" (של התשלום).
#מן משמעות 6 כיון שהלוקח מקבל עליו הפסדים מסויימים.
#קיצור משני צירופים חדר קבלה וקבלת פנים. מפועל ב}} ששורשו בארמית
#בהשאלה מן 1.
=צירופים=
*קבלת דבר במרמה
*קבלת פנים
*קבלת קהל
*קבלת שבת
=נגזרות=
* קבלן
* קבלי(2)
=מילים נרדפות=
*הסכמה(6)
*חשבונית (3)
=ניגודים=
*דחיה (1,6)
*הכחשה (6)
*מחאה (6)
*נתינה (1)
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:רגשות
*
אודות
אוֹדוֹת
# עניין, עסק. מאורעות שקרו.
# בענין, בקשר ל־ 
#:* מטרת מפעל זה היא לאסוף את מרב הנתונים אודות חברי תנועות הנוער.
=גיזרון=
* שיבוש של שורש ע-ו-ד מיסוד המילה בעד . במקרא רק בצירוף המילה עַל (דיברנו על אודותיו) כיום המילה אודות מבטאת את היחוס במקומה (דיברנו אודותיו). במקרא תמיד מדובר בהתייחס למה שקרה בעבר (חוץ מיהושוע י"ד) כלומר מאורעות שהתרחשו. כיום גם לתכנון בעתיד.
* ערבית מצוי בקוראן, משורש ע.ד.ו / ع د و המרכיב את המילה בהגיית עדַּא [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B9%D8%A7%D8%AF#Arabic عَادَ] שמשמעותה "בהתייחס ל-".
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: עַן, חַוַלַ)
* צרפתית: (הגייה: אוֹ סוּזֶ' דֱה, סוּר)

קטגוריה:מילות יחס
קטגוריה:ערבית
=גיזרון=
* שיבוש של שורש ע-ו-ד מיסוד המילה בעד . במקרא רק בצירוף המילה עַל (דיברנו על אודותיו) כיום המילה אודות מבטאת את היחוס במקומה (דיברנו אודותיו). במקרא תמיד מדובר בהתייחס למה שקרה בעבר (חוץ מיהושוע י"ד) כלומר מאורעות שהתרחשו. כיום גם לתכנון בעתיד.
* ערבית מצוי בקוראן, משורש ע.ד.ו / ع د و המרכיב את המילה בהגיית עדַּא [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%B9%D8%A7%D8%AF#Arabic عَادَ] שמשמעותה "בהתייחס ל-".
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: עַן, חַוַלַ)
* צרפתית: (הגייה: אוֹ סוּזֶ' דֱה, סוּר)

קטגוריה:מילות יחס
קטגוריה:ערבית
לשונאי
לְשׁוֹנַאי
# אדם העוסק במחקר לשונות שפות וניבים.
=נגזרות=
* מן לשון.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
=נגזרות=
* מן לשון.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בעלי מקצוע
לינגויסטיקה
לִינְגְּוִיסְטִיקָה
# חקר שפה טבעית אנושית, וחקר היכולת האנושית להשתמש בשפה.
=ראו גם=
* בלשן
* לשונאי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי הרוח
=ראו גם=
* בלשן
* לשונאי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מדעי הרוח
נרקוזה
נָרְקוֹזָה
#אלחוש, שימוש בחומרים שונים בכדי להביא לאבדן התחושה, הרדמה.
=גיזרון=
* מגרמנית Narkose מיוָנית - להביא לאובדן התחושה.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:גרמנית
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הגרמנית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מגרמנית Narkose מיוָנית - להביא לאובדן התחושה.
=תרגום=
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:גרמנית
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הגרמנית
קטגוריה:מילים שאולות שהתגלגלו מהשפה היוונית
בלשן
בַּלְשָׁן
#מי שעוסק בחקר הלשון.
#*:
=גיזרון=
* מקור המילה הינו מהמדרש על השם "מָרְדֳּכַי בִּלְשָׁן", המופיע בין שמות האנשים ששבו מגלות בבל ליהודה בימי עזרא ונחמיה: . בתלמוד הבבלי נדרש שמו ככינוי לאדם חכם ששלט בשפות רבות: .

* השם מקורו מהאכדית בהגיית בֶּלשֻׁנֻ (Bēlšunu)+ גרסה מגויירת של שם האל הבבלי מרדוך (marduk). זהו שם תיאופורי המכיל את שם האלוהות Bēl, המקביל ל'בעל' בשפות השמיות הצפון-מערביות (כידוע, באכדית נעלם העיצור ע'). בעברית התקבלה הצורה "בִּל" ולא "בֵּל" בעקבות התקצרות של התנועה המקורית בהברה סגורה בלתי-מוטעמת.<ref>Steiner, Richard C., "Why Bishlaem Cannot Rest "In Peace": On the Aramaic and Hebrew Sound Changes That Conspired to Blot Out the Remembrance of Bel-Shalam the Archivist", JBL 126, 2007, 392-401.</ref> הרכיב השני בשם הוא šunu- שהוא בעצם כינוי קניין המציין "שלהם". בסיכומו של דבר, משמעותו המקוריות של השם הייתה בערך 'אלוהיהם'/'בעליהם'. אם כך, מדרש השם שהובא לעיל בעצם מתבסס על אטימולוגיה עממית: ההופעה לכאורה של המילה "לשן" (=לשון) בתוך השם. 
* ההגייה העברית המודרנית, שלא כמו הצורה המקראית, היא בַּלְשָׁן, עם תנועת a ולא תנועת i הבאה לאחר העיצור [b], מן הסתם בשל השפעת , המזוהה במיוחד עם בעלי תכונה או מקצוע.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:בעלי מקצוע
=גיזרון=
* מקור המילה הינו מהמדרש על השם "מָרְדֳּכַי בִּלְשָׁן", המופיע בין שמות האנשים ששבו מגלות בבל ליהודה בימי עזרא ונחמיה: . בתלמוד הבבלי נדרש שמו ככינוי לאדם חכם ששלט בשפות רבות: .

* השם מקורו מהאכדית בהגיית בֶּלשֻׁנֻ (Bēlšunu)+ גרסה מגויירת של שם האל הבבלי מרדוך (marduk). זהו שם תיאופורי המכיל את שם האלוהות Bēl, המקביל ל'בעל' בשפות השמיות הצפון-מערביות (כידוע, באכדית נעלם העיצור ע'). בעברית התקבלה הצורה "בִּל" ולא "בֵּל" בעקבות התקצרות של התנועה המקורית בהברה סגורה בלתי-מוטעמת.<ref>Steiner, Richard C., "Why Bishlaem Cannot Rest "In Peace": On the Aramaic and Hebrew Sound Changes That Conspired to Blot Out the Remembrance of Bel-Shalam the Archivist", JBL 126, 2007, 392-401.</ref> הרכיב השני בשם הוא šunu- שהוא בעצם כינוי קניין המציין "שלהם". בסיכומו של דבר, משמעותו המקוריות של השם הייתה בערך 'אלוהיהם'/'בעליהם'. אם כך, מדרש השם שהובא לעיל בעצם מתבסס על אטימולוגיה עממית: ההופעה לכאורה של המילה "לשן" (=לשון) בתוך השם. 
* ההגייה העברית המודרנית, שלא כמו הצורה המקראית, היא בַּלְשָׁן, עם תנועת a ולא תנועת i הבאה לאחר העיצור [b], מן הסתם בשל השפעת , המזוהה במיוחד עם בעלי תכונה או מקצוע.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אפונימים
קטגוריה:בעלי מקצוע
עיר נמל
עִיר נָמֵל
[[חיפה - עיר נמל ישראלית]]
# עיר הבנויה סביב נמל ימי גדול, מסחרי או צבאי.
#:* ""תנופת ההתפתחות והפיתוח של חיפה בשנים האחרונות משנה לא רק את פניה, אלא במידה רבה גם את אופיה של עיר הנמל הותיקה." ("מעריב", 24 באפריל 1988, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=ראו גם=
* נמל
* עיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ימאות
=ראו גם=
* נמל
* עיר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:ימאות
עיר מבצר
עִיר מִבְצָר
סלוצק]]
# עיר שיש בה מצודה או ביצורים ועמדות לכלי נשק או שהיא מוקפת חומה להגנה מפני התקפת אויב.
=גיזרון=
מקור המילה במקרא.
=ניגודים=
* עיר פרזות
=ראו גם=
* מבצר
* עיר חומה
* עיר מקלט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
=גיזרון=
מקור המילה במקרא.
=ניגודים=
* עיר פרזות
=ראו גם=
* מבצר
* עיר חומה
* עיר מקלט
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
נתיב מסחרי
נָתִיב מִסְחָרִי
#נתיב יבשתי או ימי המשמש להעברת סחורות ממקום למקום.
=ראו גם=
* מסחר
* נתיב

קטגוריה:מסחר
קטגוריה:תחבורה
=ראו גם=
* מסחר
* נתיב

קטגוריה:מסחר
קטגוריה:תחבורה
שמנת
שַׁמֶּנֶת
# מאכל חלבי המיוצר מהשומן הסמיך של החלב.
#:* ציפיתי את העוגה בקרם שמנת.
# צבע לבן צהבהב רך המזכיר את צבע השמנת במיוחד לאחר הקצפה.
#:* מקובל מאד לסייד את חדרי הבית בצבע שמנת ולא בצבע לבן להשראת אווירה חמה יותר.
=צירופים=
* גבינת שמנת
* ילד שמנת
* שמנת חמוצה
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:מוצרי חלב
קטגוריה:צבעים
=צירופים=
* גבינת שמנת
* ילד שמנת
* שמנת חמוצה
=קישורים חיצוניים=
*

קטגוריה:מוצרי חלב
קטגוריה:צבעים
נקדן
נַקְדָּן
#מומחה לניקוד טקסט.
# מקפיד קפדנות יתר, מי שמדקדק בקטנות.
=צירופים=
* נקדן טקסט
=תרגום=
#
#
=ראו גם=
*נקרן
*נוקדן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דקדוק
=צירופים=
* נקדן טקסט
=תרגום=
#
#
=ראו גם=
*נקרן
*נוקדן
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דקדוק
ברכת אירוסין
בִּרְכַּת אֵרוּסִין
# ברכה שנאמרת בשעת הקידושין בחלקה הראשון של החופה.
=ראו גם=
* ארוסין
* ברכת חתן
* קדושין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ברכות
קטגוריה:יהדות
=ראו גם=
* ארוסין
* ברכת חתן
* קדושין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ברכות
קטגוריה:יהדות
סופסוף
סוֹפְסוֹף
# לבסוף, הידד, לאחר המתנה ארוכה ומייגעת.
#:* אחרי שנים ארוכות תפסתי אותך סופסוף, עכשיו כבר לא תתחמק ממני.
#:* כל כך הרבה זמן חיכיתי לך פה, סופסוף הגעת.
=גיזרון=
* קיצור של צמד המילים סוף-סוף.
=תרגום=
קטגוריה:ניבים
=ראו גם=
*זהו זה
=גיזרון=
* קיצור של צמד המילים סוף-סוף.
=תרגום=
קטגוריה:ניבים
דיפתונג
דִּיפְתּוֹנְג
# תנועה המורכבת מרצף של שתי תנועות פשוטות, ומתאפיינת בתנועה רציפה של הלשון ממיקום אחד בחלל הפה למיקום אחר.
#:*בעברית מודרנית כתובה אין דיפתונגים. לכן, כשמתעתקים את המילה האנגלית out, כותבים אותה כשתי הברות: אאוט.
=גיזרון=
* מיוונית, : של שני צלילים.
=צירופים=
* כווץ דיפתונג
=מילים נרדפות=
* דו תנועה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יווניתקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:בלשנות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מיוונית, : של שני צלילים.
=צירופים=
* כווץ דיפתונג
=מילים נרדפות=
* דו תנועה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יווניתקטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיותקטגוריה:בלשנות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
פונטיקה
פוֹנֶטִיקָה
# ענף בבלשנות העוסק בחקר הקולות אשר יוצאים בזמן הדיבור, הצלילים, דרכי היווצרותם, הגייתם וקליטתם.
=גיזרון=
φωνή, פוֹנֵה - קול.
=צירופים=
* פונטיקה אקוסטית
* פונטיקה שמיעתית
=ראו גם=
* לוגופדיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
=גיזרון=
φωνή, פוֹנֵה - קול.
=צירופים=
* פונטיקה אקוסטית
* פונטיקה שמיעתית
=ראו גם=
* לוגופדיה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
הדמות
הִדַּמּוּת
# תופעה פונטית שבה הגה מסויים מקבל תכונה או תכונות פונטיות של הגה הנמצא בסביבתו.
=צירופים=
* הידמות אחורית
* הידמות חלקית
* הידמות מלאה 
* הידמות קדמית
=מילים נרדפות=
* אסימילציה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
=צירופים=
* הידמות אחורית
* הידמות חלקית
* הידמות מלאה 
* הידמות קדמית
=מילים נרדפות=
* אסימילציה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
הבדלות
הִבָּדְלוּת
# מצבו של מי שנבדל מן הסביבה.
# מעתק הגאים זהים בכדי לבדל ביניהם (דִּיסִימִילַצְיָה).
=ראו גם=
* הבדלה
* שוני

קטגוריה:בלשנות
=ראו גם=
* הבדלה
* שוני

קטגוריה:בלשנות
תחנה
תַּחֲנָה
# שלב־ביניים בדרך אל היעד.
#:* השלישות היא התחנה הראשונה של חייל המתחיל תפקיד חדש.
# מקום עצירה של רכב תחבורה ציבורית על מנת להוריד נוסעים ולהעלותם.
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.safa-ivrit.org/spelling/tachana.php אתר "השפה העברית": "טחנה או תחנה"]

קטגוריה:תחבורה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
תְּחִנָּה
# בקשת רחמים.
=גיזרון=
מילה מקראית משורש ח־נ־ן
=צירופים=
הִפִּיל תְּחִנָּה
תַּחֲנָה
# שלב־ביניים בדרך אל היעד.
#:* השלישות היא התחנה הראשונה של חייל המתחיל תפקיד חדש.
# מקום עצירה של רכב תחבורה ציבורית על מנת להוריד נוסעים ולהעלותם.
=קישורים חיצוניים=
* [https://www.safa-ivrit.org/spelling/tachana.php אתר "השפה העברית": "טחנה או תחנה"]

קטגוריה:תחבורה
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
תְּחִנָּה
# בקשת רחמים.
=גיזרון=
מילה מקראית משורש ח־נ־ן
=צירופים=
הִפִּיל תְּחִנָּה
מפעיל מערכת
מַפְעִיל מַעֲרֶכֶת
# אדם בעל גישה להרשאות טכניות העוזרות לו בתחזוקת אתר.
=ראו גם=
*הפעיל
*מערכת
*מפקח

קטגוריה:מחשבים
קטגוריה:אינטרנט
=ראו גם=
*הפעיל
*מערכת
*מפקח

קטגוריה:מחשבים
קטגוריה:אינטרנט
עדשה
עֲדָשָׁה
# צמח תרבות חד־שנתי מבת משפחת הפרפרניים, שזרעיו נאכלים מבושלים.
# עצם עשוי חומר שקוף, לרוב זכוכית, המרכז או מפזר את קרני האור.
#:* העדשות הן מרכיב עקרי בכל מערכת אופטית בת ימינו.
#:* טיב המשקפיים, המצלמה והמשקפת נמדד לפי איכות העדשות.
# חלק העין הנמצא מאחרי האישון, בעל קימור כפול, עשוי חומר שקוף וגמיש ומרכז את קרני האור ליצירת תמונה על הרשתית.
=גזרון=
# במקרא מופיעה רק צורת הרבים. בתלמוד מופיע צורת היחיד "עדשה" וגם צורת הרבים "עדשים" ו"עדשות". ערבית: . מופיע כנראה גם בכתב חרטומים: אִאַ-דֶשְׂ iꜣds.<br><hiero>M17 - G1 - D46:O34-X1:Z1 - M2 - Z3A</hiero>
#*נהוגה הצורה עֲדָשׁ בגזירה לאחור.
# . העדשה האופטית מכונה כך על שום צורת העדשות המרכזות (מגדילות), שהן בעלות שני משטחים קמורים, בדומה לזרעי העדשה.
= צירופים =
* נזיד עדשים
* עדשת העין
* עדשת מגע
=קישורים חיצוניים=
* [https://hebrew-academy.org.il/2011/03/15/עדשה-ועדשים/ עדשה-ועדשים,] באתר האקדמיה ללשון העברית.
=הערות שוליים=
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:אופטיקה
=גזרון=
# במקרא מופיעה רק צורת הרבים. בתלמוד מופיע צורת היחיד "עדשה" וגם צורת הרבים "עדשים" ו"עדשות". ערבית: . מופיע כנראה גם בכתב חרטומים: אִאַ-דֶשְׂ iꜣds.<br><hiero>M17 - G1 - D46:O34-X1:Z1 - M2 - Z3A</hiero>
#*נהוגה הצורה עֲדָשׁ בגזירה לאחור.
# . העדשה האופטית מכונה כך על שום צורת העדשות המרכזות (מגדילות), שהן בעלות שני משטחים קמורים, בדומה לזרעי העדשה.
= צירופים =
* נזיד עדשים
* עדשת העין
* עדשת מגע
=קישורים חיצוניים=
* [https://hebrew-academy.org.il/2011/03/15/עדשה-ועדשים/ עדשה-ועדשים,] באתר האקדמיה ללשון העברית.
=הערות שוליים=
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:אופטיקה
חניה
חֲנִיָּה או חֲנָיָה
# עצירה במקום כלשהו לאחר תנועה. 
#:* בסופו של המסע מתוכננת חנייה למשך הלילה בפארק העירוני.
# שטח שהוקצה לפעולת החנייה הנ"ל. 
#:* המכונית שלך חוסמת את החנייה שלי.
=גיזרון=
*שם פעולה מן חנה המקראי.
=צירופים=
* דו"ח חניה
* מגרש חניה
=מידע נוסף=
* בהתאם להחלטת האקדמיה ללשון העברית, שתי הצורות "חֲנִיָּה" ו-"חֲנָיָה" תשמשנה הן עבור הפעולה והן עבור המקום.
=ראו גם=
* חאן
* חניון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
=גיזרון=
*שם פעולה מן חנה המקראי.
=צירופים=
* דו"ח חניה
* מגרש חניה
=מידע נוסף=
* בהתאם להחלטת האקדמיה ללשון העברית, שתי הצורות "חֲנִיָּה" ו-"חֲנָיָה" תשמשנה הן עבור הפעולה והן עבור המקום.
=ראו גם=
* חאן
* חניון
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
רחוב
רְחוֹב
# דרך עירונית סלולה, ובנייני מסחר ומגורים לצדדיה, המאפשרת מעבר של התושבים מהם ואליהם.
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=ראו גם=
*חוץ
*סמטה
*שדרה
*שוק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעבורה
=גיזרון=
* מילה מקראית.
=ראו גם=
*חוץ
*סמטה
*שדרה
*שוק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעבורה
פאר
פְּאֵר
# דבר מהודר, בעל יופי רב. 
# שם פרטי לזכר
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא.
* יש המקבילים בהוראת: התפאר, אמנם יש אומרים שמילה זו אינה ממקור שמי .
=צירופים=
* פאר היצירה
= מילים נרדפות =
* הוד
* הדר
=ראו גם=
* יופי
* תפארת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
פֵּאֵר {{משני|א}}
# לקח את כל הפירות והשאיר ענפים (פֹּארוֹת) ריקים מפירות
=גיזרון=
*הופעה יחידאית במקרא. לדעת רוב המפרשים גזור מהשם העצם פֹּארָה בהוראת: ענף גדול ומרשים. אמנם יש אומרים שהשורש מקיים משמעויות מנוגדות: לצמוח (ומשם 'פארות'), וגם לחתוך.
היא: לנבוט, לצמוח, וכאן מופיעה בהוראה ניגודית (כמו השורש שׁ־ר־שׁ). וכן נראה מהקבלה לאכדית: בהוראת לצמוח, לנבוט, אך גם בהוראת לחתוך ().
=ראו גם=
*פֹּארָה

קטגוריה:שורשים גזורי שם
פְּאֵר
# דבר מהודר, בעל יופי רב. 
# שם פרטי לזכר
=גיזרון=
* מקור המילה במקרא.
* יש המקבילים בהוראת: התפאר, אמנם יש אומרים שמילה זו אינה ממקור שמי .
=צירופים=
* פאר היצירה
= מילים נרדפות =
* הוד
* הדר
=ראו גם=
* יופי
* תפארת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:שמות
פֵּאֵר {{משני|א}}
# לקח את כל הפירות והשאיר ענפים (פֹּארוֹת) ריקים מפירות
=גיזרון=
*הופעה יחידאית במקרא. לדעת רוב המפרשים גזור מהשם העצם פֹּארָה בהוראת: ענף גדול ומרשים. אמנם יש אומרים שהשורש מקיים משמעויות מנוגדות: לצמוח (ומשם 'פארות'), וגם לחתוך.
היא: לנבוט, לצמוח, וכאן מופיעה בהוראה ניגודית (כמו השורש שׁ־ר־שׁ). וכן נראה מהקבלה לאכדית: בהוראת לצמוח, לנבוט, אך גם בהוראת לחתוך ().
=ראו גם=
*פֹּארָה

קטגוריה:שורשים גזורי שם
חנות
חֲנוּת
# מקום בו מוכרים סחורות שונות.
# רוכסן הנמצא בקדמת המכנסים, בחלקו העליון.
#:* דני! החנות של מכנסיך פתוחה!
=גיזרון=
*המלה מופיעה בפעם אחת בלבד במקרא, בפסוק הבא: ושם כנראה במשמעות בית כלא. בלשון חז"ל החנות היתה משמשת למנוחה בצידי דרכים (של המוכר בה וגם לעוברי האורח)
: תרגום השבעים לא תרגמו את המלה אלא כתבו במקום זה חרת (χαρεθ) כלומר, הכתיב ,כנראה והופיע במקורו בצורה: ולא מן הנמנע, שהמכוון הוא 'חרית' כמקום עשיית צרכים (מיסוד תיבת: חרא) או 'שירותים-ציבורים' , ושמא אין תיבת 'חנויות' המקראית אלא כינוי סופרים לאותה מלה 
* מקבילה בערבית , במשמעות דומה.
* פארמאך די קראם - סגור את החנות ([https://books.google.co.il/books?id=3JTy9EcFb4YC&pg=PA141&dq=%D7%B4חנות+פתוחה%D7%B4+סלנג&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwiUzYW-ibboAhWDsKQKHXoKAsAQ6AEIKDAA#v=onepage&q=%D7%B4חנות%20פתוחה%D7%B4%20סלנג&f=false מילון הסלנג המקיף])
=צירופים=
* חנות כלבו
* חנות נוחות
* חנות מפעל
* ראס אל חנות
=מידע נוסף=
*המלה מופיעה בתנ"ך רק בפסוק . בפסוק זה המילה חנות באה כנראה במשמעות בית כלא, והיא מופיעה בצורת הרבים "חֲנֻיּוֹת". כך, משך שנים נחלקו הלשונאים אם ניקוד המילה ביחיד יהא "חָנוּת" או "חֲנוּת". הטוענים לניקוד הח' בקמץ הסתמכו על המקבילות בארמית ובערבית. כיום נהוג לנקד את הח' בחטף-פתח, שכן במילים אחרות במשקל זה בגזרת נחי ל"ה (כגון גָּלוּת) הקמץ נשמר במעבר לרבים (כלומר גָּלֻיּוֹת ולא גְּלֻיּוֹת).
=ראו גם=
* חאן
* מסחר
* מכלת
=הערות שוליים=
*קטגוריה:מסחרקטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
=גיזרון=
*המלה מופיעה בפעם אחת בלבד במקרא, בפסוק הבא: ושם כנראה במשמעות בית כלא. בלשון חז"ל החנות היתה משמשת למנוחה בצידי דרכים (של המוכר בה וגם לעוברי האורח)
: תרגום השבעים לא תרגמו את המלה אלא כתבו במקום זה חרת (χαρεθ) כלומר, הכתיב ,כנראה והופיע במקורו בצורה: ולא מן הנמנע, שהמכוון הוא 'חרית' כמקום עשיית צרכים (מיסוד תיבת: חרא) או 'שירותים-ציבורים' , ושמא אין תיבת 'חנויות' המקראית אלא כינוי סופרים לאותה מלה 
* מקבילה בערבית , במשמעות דומה.
* פארמאך די קראם - סגור את החנות ([https://books.google.co.il/books?id=3JTy9EcFb4YC&pg=PA141&dq=%D7%B4חנות+פתוחה%D7%B4+סלנג&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwiUzYW-ibboAhWDsKQKHXoKAsAQ6AEIKDAA#v=onepage&q=%D7%B4חנות%20פתוחה%D7%B4%20סלנג&f=false מילון הסלנג המקיף])
=צירופים=
* חנות כלבו
* חנות נוחות
* חנות מפעל
* ראס אל חנות
=מידע נוסף=
*המלה מופיעה בתנ"ך רק בפסוק . בפסוק זה המילה חנות באה כנראה במשמעות בית כלא, והיא מופיעה בצורת הרבים "חֲנֻיּוֹת". כך, משך שנים נחלקו הלשונאים אם ניקוד המילה ביחיד יהא "חָנוּת" או "חֲנוּת". הטוענים לניקוד הח' בקמץ הסתמכו על המקבילות בארמית ובערבית. כיום נהוג לנקד את הח' בחטף-פתח, שכן במילים אחרות במשקל זה בגזרת נחי ל"ה (כגון גָּלוּת) הקמץ נשמר במעבר לרבים (כלומר גָּלֻיּוֹת ולא גְּלֻיּוֹת).
=ראו גם=
* חאן
* מסחר
* מכלת
=הערות שוליים=
*קטגוריה:מסחרקטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
מת"י
מת"י
#מכון התקנים הישראלי.
=ראו גם=
* ISO

קטגוריה:ראשי תיבות
=ראו גם=
* ISO

קטגוריה:ראשי תיבות
די
דַּי
#מספיק, כמות מספקת.
#:* עוגת השוקולד מכילה די סוכר, אך מעט מדי חמאת קקאו.
#:* סרט זה אינו מתאים לצפיה לילדים, מאחר שהוא מכיל יותר מדי אלימות.
#:* גרושתי קיבלה חסות על ילדינו, אך לא די לה: היא רוצה חצי מהוני האישי.
# לא עוד, עצירת תוספת.
#:* המורה אמר "די לאלימות".
# קריאת תדהמה או הפתעה (נאמרת בהדגשה).
#:* - נתקענו באמצע היער בלי דלק...<BR>- די! אני לא מאמין!
#:* - זכיתי בהגרלה במיליון ש"ח...<BR>- די! לא נכון!
= צירופים =
* יותר מדי
* פחות מדי
* די והותר
* די הרבה
* דיה לצרה בשעתה
* די לחכימא ברמיזא
* עד בלי די
=נגזרות=
*כדי
*כדאי
*מדי
*בִּכְדֵי
=ניגודים=
* עוד
* שוב
=תרגום=
*: ספרדית: (1), (2), (3)
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2), (3)
=ראו גם=
*כדאי
קטגוריה:תואר־הפועל
דִּי
# של.
# אשר, ש־.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
* ספרדית: (1), (2)
* ערבית: (תעתיק: אַלַּדִ'י) (2)

קטגוריה:מילות יחס
= צירופים =
* יותר מדי
* פחות מדי
* די והותר
* די הרבה
* דיה לצרה בשעתה
* די לחכימא ברמיזא
* עד בלי די
=נגזרות=
*כדי
*כדאי
*מדי
*בִּכְדֵי
=ניגודים=
* עוד
* שוב
=תרגום=
*: ספרדית: (1), (2), (3)
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2), (3)
=ראו גם=
*כדאי
קטגוריה:תואר־הפועל
דִּי
# של.
# אשר, ש־.
=תרגום=
* אנגלית: ‏ (1), ‏ (2)
* ספרדית: (1), (2)
* ערבית: (תעתיק: אַלַּדִ'י) (2)

קטגוריה:מילות יחס
שקופית
שְׁקוּפִית
# תצלום קטן שקוף הממוסגר בפלסטיק אותו מזינים לתוך מכשיר הנקרא מטול שקופיות ומאפשר הקרנה של התצלום על גבי מסך לבן.
#*: כפי שניתן לראות בשקופית מספר חמש, בעשור האחרון חלה תמורה במזג האוויר.
=ראו גם=
* מטול
* פלסטיק
* שקוף
* שקף
=ראו גם=
* מטול
* פלסטיק
* שקוף
* שקף
תיק גב
תִּיק גַּב
תיקי גב
# תיק הנישא על הגב.
#*: התלמידים נוהגים לשאת את ספריהם בתיק גב.
=מילים נרדפות=
* ילקוט
* תרמיל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי קיבול
=מילים נרדפות=
* ילקוט
* תרמיל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כלי קיבול
בוכיר
בּוּכְיָר
# התקן מאורך, לרֹב עשוי עץ, ובו סליל חוטי הערב, ומשמש באריגה להעברת חוטי הערב בין חוטי השתי.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טקסטיל
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:טקסטיל
קונקורדנציה
קוֹנְקוֹרְדַּנְצְיָה
# ספר המכיל את כל המילים שביצירה מסוימת בסדר אלפביתי, תוך מנין כל מופעיהן.
=גזרון=
* concordance, במקור concordis – תמימות דעים, מתחילית -con – יחד, ובסיס cor – לב.
=ראו גם=
* קונקורדיה
* קונקורד
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
=גזרון=
* concordance, במקור concordis – תמימות דעים, מתחילית -con – יחד, ובסיס cor – לב.
=ראו גם=
* קונקורדיה
* קונקורד
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בלשנות
אונומסטיקון
אוֹנוֹמַסְטִיקוֹן
# ספר גאוגרפיה המכיל ריכוז שמות יישובים ומקומות אחרים בתקופות נתונות בזמן מוגדר מראש.
=גיזרון=
* מילה , ופירושה: משמעות השמות.
* האונומסטיקון היה סוג ספרותי שהחל את צעדיו הראשוניים בערש התרבות ההלניסטית ושימש כלכסיקון שנערך לפי קבוצות של שמות עצם פרטיים. בהשפעת התרבות ההליניסטית נכתבו על ידי יהודים ונוצרים גם אונומסטיקאות למקרא .
=מילים נרדפות=
* רְשִׁימוֹן
=ראו גם=
* גאוגרפיה
* שם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ארכאולוגיה
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
=גיזרון=
* מילה , ופירושה: משמעות השמות.
* האונומסטיקון היה סוג ספרותי שהחל את צעדיו הראשוניים בערש התרבות ההלניסטית ושימש כלכסיקון שנערך לפי קבוצות של שמות עצם פרטיים. בהשפעת התרבות ההליניסטית נכתבו על ידי יהודים ונוצרים גם אונומסטיקאות למקרא .
=מילים נרדפות=
* רְשִׁימוֹן
=ראו גם=
* גאוגרפיה
* שם
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ארכאולוגיה
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
ערף כלכלי
עֹרֶף כַּלְכָּלִי
# מונח המתאר את תחום ההשפעה ויחסי הגומלין של "מרכז כלכלי".
=מילים נרדפות=
* הינטרלנד
=ראו גם=
* גאוגרפיה
* עורף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
=מילים נרדפות=
* הינטרלנד
=ראו גם=
* גאוגרפיה
* עורף
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:גאוגרפיה
נוסע
נוֹסֵעַ
# אדם אשר נמצא בתוך כלי תחבורה, ועובר באמצעותו ממקום למקום.
=ראו גם=
* נסיעה
* מסע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
=ראו גם=
* נסיעה
* מסע
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תחבורה
פיתה
פִּיתָה
# עמוד קצר וחסון על סיפונה של אנייה או על רציף בנמל, אליו קושרים את חבלי הרתיקה או ההתקשרות של כלי השיט.
=גיזרון=
* שיבוש לשון של bitt.
=ראו גם=
* ברווז
* מאחז

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
קטגוריה:ימאות
פִּיתָה
# עמוד קצר וחסון על סיפונה של אנייה או על רציף בנמל, אליו קושרים את חבלי הרתיקה או ההתקשרות של כלי השיט.
=גיזרון=
* שיבוש לשון של bitt.
=ראו גם=
* ברווז
* מאחז

קטגוריה:מבנה כלי שיט וחלקיהם
קטגוריה:ימאות
ISO
ISO
# International Organization for Standardization.</br>ארגון התקינה הבינלאומי.
=גיזרון=
* מיוונית: ίσος (שווה).
=ראו גם=
* ת"י
* DIN
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
=גיזרון=
* מיוונית: ίσος (שווה).
=ראו גם=
* ת"י
* DIN
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:יוונית
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
DIN
DIN
# <small>מגרמנית</small> Deutsches Institut für Normung.</br>המכון הגרמני לתקינה.
=ראו גם=
* ת"י
* ISO

קטגוריה:ראשי תיבות בגרמנית
=ראו גם=
* ת"י
* ISO

קטגוריה:ראשי תיבות בגרמנית
אסקפית
אַסְקֻפִּית
# שטיחון המוצב צמוד לדלת כניסה, בעזרתו האורח מנקה את נעליו בטרם כניסתו.
=גיזרון=
* מאסקופה (מפתן דלת).

קטגוריה:חידושי האקדמיה ללשון העברית
=גיזרון=
* מאסקופה (מפתן דלת).

קטגוריה:חידושי האקדמיה ללשון העברית
רוכסן
רוֹכְסָן
# מנגנון המשלב שתי שורות זיזים ומגוף בעזרתו ניתן לסרג את שורות הזיזים זו בזו, ולהפריד ביניהן, ובכך לאפשר פתיחה וסגירה נוחים ומהירים.
=גיזרון=
מן הפועל רכס המקראי.
=תרגום=
* ספרדית: <small>(נקבה)</small>
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אופנה
קטגוריה:פריטי לבוש
=גיזרון=
מן הפועל רכס המקראי.
=תרגום=
* ספרדית: <small>(נקבה)</small>
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אופנה
קטגוריה:פריטי לבוש
פלסטיק
פְּלַסְטִיק
#חומר שהוא תרכובת סינתטית או חצי סינתטית שיש לה קשרים בין-מולקולרים ומתאים ליצור מוצרים ועיצוב ביציקה ובשיטות עיבוד נוספות.
=גיזרון=
*משפות אירופה, plasticus, – נוח לעיבוד ולעיצוב.
=ראו גם=
* פולימר
* כימיה אורגנית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
קטגוריה:תרכובות אורגניות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
*משפות אירופה, plasticus, – נוח לעיבוד ולעיצוב.
=ראו גם=
* פולימר
* כימיה אורגנית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:כימיה
קטגוריה:תרכובות אורגניות
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה היוונית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
גבריאל
גַּבְרִיאֵל
# אחד ממלאכי השרת המשמש כשליח האלוהים.
# שם פרטי לזכר.
= צירופים =
*שופר גבריאל
= מילים נרדפות =
* איטמון
* פיסקון 
* סיגרון
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:מיתולוגיה
קטגוריה:שמות
= צירופים =
*שופר גבריאל
= מילים נרדפות =
* איטמון
* פיסקון 
* סיגרון
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:מיתולוגיה
קטגוריה:שמות
ה"ס
ה"ס
# <small>תעופה</small> הליכה סביב.</br>פעולה שמטרתה לעכב נחיתה של מטוס על-ידי ביצוע הקפה סביב מסלול הנחיתה.
=ראו גם=
* לך סביב

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בתעופה
=ראו גם=
* לך סביב

קטגוריה:ראשי תיבות
קטגוריה:ראשי תיבות בתעופה
לך סביב
לך סביב
# פקודה שמגדל פיקוח מעביר לטייס הבא לנחות, במטרה לעכב את המטוס על-ידי ביצוע הקפה באוויר סביב מסלול הנחיתה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעופה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעופה
PIO
PIO
# <small>תעופה</small> Pilot-Induced Oscillations.</br>תנודות של מטוס הנגרמות על-ידי הטייס.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
קטגוריה:ראשי תיבות בתעופה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:ראשי תיבות באנגלית
קטגוריה:ראשי תיבות בתעופה
רב"ת
רב"ת
# ראש ביות.
=ראו גם=
* רש"ק

קטגוריה:ראשי תיבות
=ראו גם=
* רש"ק

קטגוריה:ראשי תיבות
ת"ע
ת"ע
# תיק עבודה.
# תוכנית עבודה.
# תוכן עניינים.
# תורה ועבודה (בני עקיבא).
=ראו גם=
* פ"ע (1,2)
* ש"ע (1,2)

קטגוריה:ראשי תיבות
=ראו גם=
* פ"ע (1,2)
* ש"ע (1,2)

קטגוריה:ראשי תיבות
עדשת מגע
עַדְשַׁת מַגָּע
עדשות מגע
# עדשה אשר מונחת ישירות על גבי קרנית העין ומתקנת את ליקויי הראייה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אופטיקה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אופטיקה
זכוכית מגדלת
זְכוּכִית מַגְדֶּלֶת
# עדשה קמורה המשמשת לקבלת דמות מוגדלת של עצם.
#*:
=צירופים=
* הסתכל עליו בזכוכית מגדלת
=ראו גם=
* זכוכית
* משקפיים
* עדשה
* שבירה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אופטיקה
=צירופים=
* הסתכל עליו בזכוכית מגדלת
=ראו גם=
* זכוכית
* משקפיים
* עדשה
* שבירה
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אופטיקה
קטרקט
קָטָרַקְט
ראייה רגילה
ראית אדם עם קטרקט
# מחלה של העין המתבטאת בעכירות של עדשת העין.
=צירופים=
* קטרקט בשל
* קטרקט גרעיני
* קטרקט מולד
* קטרקט סאב-קפסולרי אחורי
* קטרקט קורטיקלי
=מילים נרדפות=
* חרדלית
* ירוד
* תבלול
=ראו גם=
* מחלה
* עין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:רפואה
=צירופים=
* קטרקט בשל
* קטרקט גרעיני
* קטרקט מולד
* קטרקט סאב-קפסולרי אחורי
* קטרקט קורטיקלי
=מילים נרדפות=
* חרדלית
* ירוד
* תבלול
=ראו גם=
* מחלה
* עין
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מחלות
קטגוריה:רפואה
זר
זָר
#שבא מן החוץ, חיצוני.
# שונה מן הנהוג במקום.
#:* .
#:* .
=גיזרון=
* מן השורש .
* מעריכת ההמקור הכוהני מתברר כי המונח "זר" אינו מכוון לנוכרי שאינו מבני ישראל, אלא מציין כל מה שמחוץ למעגלי הכהונה והמשכן.לפיכך תיבת "זר" המקראית מתיחסת אל כל אדם מישראל, שאינו כהן . (גם צורת הנקבה: "זרה", מכוונת למה שחורג מעולמו הסגור של המקדש. קטורת זרה היא זו הנעשית שלא על פי המתכונת המצווה ושלא על ידי כוהן) .
=מילים נרדפות=
* מוזר (2)
* משונה (2)
* נוכרי (1)
זָר
# אדם שאינו מקורב נפשית למקום שבו הוא נמצא.
# אדם שאינו יליד הארץ שבה הוא גר.
# אדם שאינו משתייך למקום שבו הוא שוכן, שאינו קשור לאף אחד מבני הסביבה.
=צירופים=
* יהללך זר ולא פיך
* זר לא יבין זאת (1)
=מילים נרדפות=
* גר (1,2)
זֵר
# עיטור מקושט העשוי פרחים או עלים ומיועד להנחה על הראש בכדי לייחד אדם מסויים.
# מקבץ פרחים המאוגדים בצורה קישוטית תוך התחשבות בסוג הפרחים ובצבעם.
=צירופים=
* נח על זרי דפנה
=מילים נרדפות=
* אגודה (2)
* עטרה (1)
* צרור (2)
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: בָּאקָה)
זָר
# סחט דבר מה, מעך, לחץ.
=גזרון=
* בלשון פרסית זָאֲר (زار ; zâr)= להתאבל.
=ראו גם=
* מזור (ב')
=הערות שוליים=====זָר
#שבא מן החוץ, חיצוני.
# שונה מן הנהוג במקום.
#:* .
#:* .
=גיזרון=
* מן השורש .
* מעריכת ההמקור הכוהני מתברר כי המונח "זר" אינו מכוון לנוכרי שאינו מבני ישראל, אלא מציין כל מה שמחוץ למעגלי הכהונה והמשכן.לפיכך תיבת "זר" המקראית מתיחסת אל כל אדם מישראל, שאינו כהן . (גם צורת הנקבה: "זרה", מכוונת למה שחורג מעולמו הסגור של המקדש. קטורת זרה היא זו הנעשית שלא על פי המתכונת המצווה ושלא על ידי כוהן) .
=מילים נרדפות=
* מוזר (2)
* משונה (2)
* נוכרי (1)
זָר
# אדם שאינו מקורב נפשית למקום שבו הוא נמצא.
# אדם שאינו יליד הארץ שבה הוא גר.
# אדם שאינו משתייך למקום שבו הוא שוכן, שאינו קשור לאף אחד מבני הסביבה.
=צירופים=
* יהללך זר ולא פיך
* זר לא יבין זאת (1)
=מילים נרדפות=
* גר (1,2)
זֵר
# עיטור מקושט העשוי פרחים או עלים ומיועד להנחה על הראש בכדי לייחד אדם מסויים.
# מקבץ פרחים המאוגדים בצורה קישוטית תוך התחשבות בסוג הפרחים ובצבעם.
=צירופים=
* נח על זרי דפנה
=מילים נרדפות=
* אגודה (2)
* עטרה (1)
* צרור (2)
=תרגום=
* ערבית: (תעתיק: בָּאקָה)
זָר
# סחט דבר מה, מעך, לחץ.
=גזרון=
* בלשון פרסית זָאֲר (زار ; zâr)= להתאבל.
=ראו גם=
* מזור (ב')
קשתית
קַשְׁתִּית {{משני|א}}
# העִגול הצבעוני בעין אשר מקיף את האישון. 
#:* על ידי כיווץ והרחבת הקשתית, מתרחב ומתכווץ האישון.
=גיזרון=
*עברית חדשה משורש מקראי, על פי שפות אירופה, על פי היוָנית ίρις שהיא גם הקשת בענן וגם עגול צבעוני בכלל והעגול הצבעוני בעין בפרט.
=ראו גם=
* אנטומיה
* עין
* קרנית
* קשת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קַשְׁתִּית {{משני|ב}}
# חלק מבשר הבקר באזור הצלעות, שפונדרה.
=גיזרון=
*עברית חדשה משורש מקראי.
=תרגום=
קטגוריה:מאכלים
=גיזרון=
*עברית חדשה משורש מקראי, על פי שפות אירופה, על פי היוָנית ίρις שהיא גם הקשת בענן וגם עגול צבעוני בכלל והעגול הצבעוני בעין בפרט.
=ראו גם=
* אנטומיה
* עין
* קרנית
* קשת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קַשְׁתִּית {{משני|ב}}
# חלק מבשר הבקר באזור הצלעות, שפונדרה.
=גיזרון=
*עברית חדשה משורש מקראי.
=תרגום=
קטגוריה:מאכלים
רשתית
רִשְׁתִּית
רכיבי העין (retina=רשתית)
# שכבת תאים דקה ושקופה באחורי גלגל העין של בעלי החוליות וכמה חסרי חוליות.
=גיזרון=
*מן "רֶשֶׁת, הוספת הסיומת "ית".
=ראו גם=
* עין
* קרנית
* קשתית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
=גיזרון=
*מן "רֶשֶׁת, הוספת הסיומת "ית".
=ראו גם=
* עין
* קרנית
* קשתית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קרנית
קַרְנִית
תרשים המתאר את מבנה עין האדם. הקרנית ממוקמת בחלק העליון של התרשים
# חלקה הקדמי של העין, המכסה את הקשתית, האישון והלשכה הקדמית.
=ראו גם=
* עין
* קשתית
* רשתית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
=ראו גם=
* עין
* קשתית
* רשתית
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אנטומיה
קשוט
קִשּׁוּט
# הוספת נוי.
# פריט נוי.
=גיזרון=
*שם פעולה מן קישט
=ראו גם=
* הדר
* חן
* יופי
* עיטור
קָשׁוּט
# דבר יפה, מהודר, עם קישוטים.
=גיזרון=
*שם פעולה מן קישט
=ראו גם=
* הדר
* חן
* יופי
* עיטור
קָשׁוּט
# דבר יפה, מהודר, עם קישוטים.
טיול
טִיּוּל
# הליכה למטרה חווייתית מתוך סקרנות ועניין או למטרה ספורטיבית. בדרך כלל באתרי טבע, אתרים היסטוריים, או מרכזים עירוניים.
#:* הורדתי את הכלב לטיול לילי.
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל טייל, ור' שם.
=צירופים=
*טופס טיולים
*טיול שדה
*טיול שורשים
*טיול שנתי
=ראו גם=
* טרק
* מסע
* נדודים
* סיור
* תייר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעבורה
=גיזרון=
*שם פעולה מן הפועל טייל, ור' שם.
=צירופים=
*טופס טיולים
*טיול שדה
*טיול שורשים
*טיול שנתי
=ראו גם=
* טרק
* מסע
* נדודים
* סיור
* תייר
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:תעבורה
עץ הדעת
עֵץ הַדַּעַת
# עץ בגן עדן שהיה אסור לאכול מפירותיו לפי הציווי של אלוהים.
#:* .
=גיזרון=
הצירוף המקורי הוא "עץ הדעת טוב ורע": המילה "דעת" לא התייחסה לידיעה באופן כללי, אלא להבחנה בין טוב לרע.
=מידע נוסף=
* "העץ ההוא דומה בגבהו לאשוח ועליו דומים לעלי עץ החרוב ופריו כאשכולות הענבים טוב מאוד וריח ההוא מתרחב ונדף למרחוק ".
:(ספר חנוך א',לב - ד') - נוסח אברהם כהנא.
* ש. הרטום בתרגומו מוסיף - "העץ ההוא דומה בגובהו לאורן". "ופריו כאשכול ענבים" = אצטרובל,צנובר,(בנוסח היווני מופיע שם העץ כ- צְטרוֹבִּילְוָוה, strobileva-"עץ אורן") . מילה זו אינה מופיע בשום מקום אחר בכתובים ,והמילון העוסק בנושא מתרגם מילה ייחודית זו כ"אשוח". סביר להניח, איפה, שמדובר באורן ולא באשוח .
*ר' יהודה סבור שהעץ היה גפן.
=צירופים=
* פרי עץ הדעת
* עץ הדעת טוב ורע
=ראו גם=
* דעת
* הפרי האסור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עצים
קטגוריה:מיתולוגיה
=גיזרון=
הצירוף המקורי הוא "עץ הדעת טוב ורע": המילה "דעת" לא התייחסה לידיעה באופן כללי, אלא להבחנה בין טוב לרע.
=מידע נוסף=
* "העץ ההוא דומה בגבהו לאשוח ועליו דומים לעלי עץ החרוב ופריו כאשכולות הענבים טוב מאוד וריח ההוא מתרחב ונדף למרחוק ".
:(ספר חנוך א',לב - ד') - נוסח אברהם כהנא.
* ש. הרטום בתרגומו מוסיף - "העץ ההוא דומה בגובהו לאורן". "ופריו כאשכול ענבים" = אצטרובל,צנובר,(בנוסח היווני מופיע שם העץ כ- צְטרוֹבִּילְוָוה, strobileva-"עץ אורן") . מילה זו אינה מופיע בשום מקום אחר בכתובים ,והמילון העוסק בנושא מתרגם מילה ייחודית זו כ"אשוח". סביר להניח, איפה, שמדובר באורן ולא באשוח .
*ר' יהודה סבור שהעץ היה גפן.
=צירופים=
* פרי עץ הדעת
* עץ הדעת טוב ורע
=ראו גם=
* דעת
* הפרי האסור
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:עצים
קטגוריה:מיתולוגיה
משלב לשוני
מִשְׁלָב לְשׁוֹנִי
# הקשר השימוש החברתי המקובל למילה או ביטוי בשפה.
#:* בפגישות רשמיות, יש להימנע משימוש במילים ממשלב לשוני נמוך.
#:* בעת כתיבת מאמר או סיפור, מומלץ לשמור על אחידות במשלב הלשוני בהתאם לקהל היעד.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דקדוק
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:דקדוק
תות גנה
תּוּת גִּנָּה
# שיח ממשפחת הורדניים המגדל פירות אדומים שזרעיהם פזורים בשכבה החיצונה של הפרי.
=ראו גם=
* אסנה
* אוכמנית
* דומדמנית
* חמוצית
* פטל
* תות
* תות בר
* תות עץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
=ראו גם=
* אסנה
* אוכמנית
* דומדמנית
* חמוצית
* פטל
* תות
* תות בר
* תות עץ
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:פירות
חמוצית
חֲמוּצִית
# צמח ממחלקת הדו פסיגיים המשתייך למשפחת האברשיים, צומחת בטבע בביצות כבול חומציות באזורים הקרירים בחצי הכדור הצפוני.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:פירות
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:פירות
בריש גלי
בְּרֵישׁ גְּלֵי
# (נעשה) בגלוי ובפרהסיה, ללא בושה. בעזות מצח.
=גיזרון=
* בגילוי ראש. כביטוי הוא קיים בארמית והוא התרגום הנפוץ לביטוי בְּיַד רָמָה בעברית.
=ביטויים קרובים=
* ביד רמה
* בפומבי
* בראש חוצות
=ראו גם=
*זקף ראש,הרכין ראש
*זקף גו
=סימוכין=
# 

קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
=גיזרון=
* בגילוי ראש. כביטוי הוא קיים בארמית והוא התרגום הנפוץ לביטוי בְּיַד רָמָה בעברית.
=ביטויים קרובים=
* ביד רמה
* בפומבי
* בראש חוצות
=ראו גם=
*זקף ראש,הרכין ראש
*זקף גו
=סימוכין=
# 

קטגוריה:פסיכומטרי
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הארמית
כתבלב
כְּתַבְלָב
# כינוי מזלזל לעיתונאי לא-אובייקטיבי, עיתונאי שכותב כתבות אוהדות על אנשים בעלי השפעה מתוך רצון לשאת חן בעיניהם ונמנע מעריכת תחקירים או מכתיבת ביקורת שעלולה להזיק לבעלי ההשפעה.
#:* קבוצת הכתבלבים ששלח העיתון כדי לסקר את נאום ראש הממשלה לא טרחה לשאול אותו אפילו שאלה קשה אחת בנושא התקציב.
#:* במקום לשלוח כתב-חוקר רציני שיבדוק מי עומד מאחורי פרשת השחיתות, נשלחו כמה כתבלבים שלא הפסיקו לשבח בדיווח את "כבוד השר".
=גיזרון=
* הלחם של המילים כַּתָּב וכְּלַבְלָב, הרכיב "כלבלב" בהלחם משמש במשמעות מטאפורית - מישהו הנכרך אחרי אדוניו.
=מילים נרדפות=
* כתב חצר
* עיתונאי חצר

קטגוריה:עיתונות
קטגוריה:סלנג
=גיזרון=
* הלחם של המילים כַּתָּב וכְּלַבְלָב, הרכיב "כלבלב" בהלחם משמש במשמעות מטאפורית - מישהו הנכרך אחרי אדוניו.
=מילים נרדפות=
* כתב חצר
* עיתונאי חצר

קטגוריה:עיתונות
קטגוריה:סלנג
פומלית
פּוֹמֶלִית
# עץ ממחלקת הדו פסיגיים המשתייך למשפחת הפיגמיים.
# פרי ממשפחת פירות ההדר שהוא הכלאה בין הפירות פומלה ואשכולית.
= ראו גם =
* פרי הדר
* פומלה
* אשכולית
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
= ראו גם =
* פרי הדר
* פומלה
* אשכולית
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
אבד עליו קלח
<!---אין לעשות הפניה מדף זה לכתיב הנכון. מדובר בכתיב שגוי לגמרי--->
<!---אין לעשות הפניה מדף זה לכתיב הנכון. מדובר בכתיב שגוי לגמרי--->
חבוש
חָבוּשׁ
# פרי־עץ ממשפחת הורדיים שפרותיו נאכלים מבושלים. הוא גדל לגובה של 5-8 מטר וברוחב 4-6 מטר, והוא קרוב משפחה של התפוחים והאגסים.
= גיזרון =
* חבוש, עפ"י מילונו של קליין - משום שחובש הוא את המעי (ר"ל - גורם לעצירות) ואצל נשים עלול לחסום אף את בלוטות ההנקה (ציצי) . החבוש הוא שמו העממי של ה"אִסְפַּרְגֵּל‎" . קרוי גם פריש,ועובש
*על פי פרוש רש"י: חבושין קודוינ"ץ (צרפתית עתיקה codoinz = חבוש) 
*בארמית: חבושא
=מילים נרדפות=
* אספרגל
* פריש
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
חָבוּשׁ
# קשור ומכורך. <small>(בדר"כ במובן מצומצם)</small> בהמת רכיבה הערוכה למסע.
# מי שנמצא בבית הסוהר. שנשללה חירותו.
#:* בעקבות הפרת פקודה, החייל נידון לשלושה ימי מחבוש וכעת הוא חבוש בבית כלא צבאי.
=גיזרון=
* בינוני פעול מן חָבַשׁ.
* משמעותו המקורית של השורש ח־ב־שׁ במקרא עניינה קשירה , . בלשון חכמים הופיעה גם משמעות שעניינה כליאה בבית סוהר , . ואמרה מפורסמת היא .
=צירופים=
*אין חבוש מתיר עצמו מבית האסורים
=מילים נרדפות=
*אסור
*כלוא
=להרחבה=
* ד"ר משה רענן, [https://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=30242 קרא וחבושא], פורטל הדף היומי
= גיזרון =
* חבוש, עפ"י מילונו של קליין - משום שחובש הוא את המעי (ר"ל - גורם לעצירות) ואצל נשים עלול לחסום אף את בלוטות ההנקה (ציצי) . החבוש הוא שמו העממי של ה"אִסְפַּרְגֵּל‎" . קרוי גם פריש,ועובש
*על פי פרוש רש"י: חבושין קודוינ"ץ (צרפתית עתיקה codoinz = חבוש) 
*בארמית: חבושא
=מילים נרדפות=
* אספרגל
* פריש
= קישורים חיצוניים =
קטגוריה:עצים
קטגוריה:פירות
חָבוּשׁ
# קשור ומכורך. <small>(בדר"כ במובן מצומצם)</small> בהמת רכיבה הערוכה למסע.
# מי שנמצא בבית הסוהר. שנשללה חירותו.
#:* בעקבות הפרת פקודה, החייל נידון לשלושה ימי מחבוש וכעת הוא חבוש בבית כלא צבאי.
=גיזרון=
* בינוני פעול מן חָבַשׁ.
* משמעותו המקורית של השורש ח־ב־שׁ במקרא עניינה קשירה , . בלשון חכמים הופיעה גם משמעות שעניינה כליאה בבית סוהר , . ואמרה מפורסמת היא .
=צירופים=
*אין חבוש מתיר עצמו מבית האסורים
=מילים נרדפות=
*אסור
*כלוא
=להרחבה=
* ד"ר משה רענן, [https://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=30242 קרא וחבושא], פורטל הדף היומי
דיסה
דַּיְסָה
# תבשיל רך, נוזלי-סמיך העשוי מדגנים המבושלים בנוזל (בד"כ חלב).
#:* נהוג לתת לתינוקות קטנים דיסה.
#:* אכלנו בבוקר דיסת שבולת שועל.
=גיזרון=
* : דַּיְסָא . במקור מאכל עשוי גרעיני דגן כתושים. דַּיִס קרוב לשורש ד-ו-שׁ, דַּיִשׁ (חילוף שׁ/שׂ הנפוץ בין ערבית לעברית וחילוף שׂ/ס נפוץ בלשון חז"ל).
=צירופים=
* סבתא בשלה דיסה
* אכל את הדיסק שבשל
=נגזרות=
*דַּיְסָתִי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מזון
=גיזרון=
* : דַּיְסָא . במקור מאכל עשוי גרעיני דגן כתושים. דַּיִס קרוב לשורש ד-ו-שׁ, דַּיִשׁ (חילוף שׁ/שׂ הנפוץ בין ערבית לעברית וחילוף שׂ/ס נפוץ בלשון חז"ל).
=צירופים=
* סבתא בשלה דיסה
* אכל את הדיסק שבשל
=נגזרות=
*דַּיְסָתִי
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מזון
אינדוקציה
אִינְדּוּקְצְיָה
#איכלול, הסקת מסקנה מן הפרט אל הכלל. 
#<small>מתמטיקה</small> הוכחה מתמטית בדרך של הסקה ממקרה פרטי אל כלל המקרים, נעשית בשני שלבים: תחילה מראים נכונות למקרה הראשון ובשלב השני מראים שאם נכון למקרה כלשהו, אזי נכון גם למקרה הבא אחריו. 
#<small>אלקטרומגנטיות</small> השראה, יצירת מתח או זרם חשמלי במוליך בדרך של שנוי השדה המגנטי בו הוא נתון.
=גיזרון=
*מלטינית inductio.
=ניגודים=
* דדוקציה (1)
* אפרוט
=תרגום=
קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
=גיזרון=
*מלטינית inductio.
=ניגודים=
* דדוקציה (1)
* אפרוט
=תרגום=
קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:מתמטיקה
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:מילים שאולות משפות לועזיות
קטגוריה:לטינית
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה הלטינית
קוקר
קְוָקֶר
# דיסה משבולת שועל.
=גיזרון=
*ע"ש חברת Quaker Oats שבבעלותה טחנות לשיבולת שועל בארה"ב, והיא מייצרת ממנה מוצרי מזון שונים. החברה נקראת ע"ש כת ה־Quaker מבסיס quake – רעד והמוספית er- לעושה הפעולה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
קטגוריה:שמות מותגים שהפכו לגנריים
=גיזרון=
*ע"ש חברת Quaker Oats שבבעלותה טחנות לשיבולת שועל בארה"ב, והיא מייצרת ממנה מוצרי מזון שונים. החברה נקראת ע"ש כת ה־Quaker מבסיס quake – רעד והמוספית er- לעושה הפעולה.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:מילים שאולות מהשפה האנגלית
קטגוריה:שמות מותגים שהפכו לגנריים
אקלים ממזג
אַקְלִים מְמֻזָּג
האזורים בהם שורר אקלים ממוזג (בצבע ורוד)
# אקלים מתון המתאפיין בארבע עונות שנה מובחנות; שורר בין הקטבים לאזור הטרופי. 
#:* "ומוסיפים לשער, ששם היה אקלים ממוזג ורך ונעים, ובא האות על זה, כי עוד עתה מוצאים הדייגים על יד שרטון־הדוגר [...] שרידי שלדים של חית המאמוט וקרני הרינוצירוס ושיירי נמרים ועוד חיות של האזור הנוטה לחום." ("הצפירה", 8 באוגוסט 1913, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
#:* "תפוח האדמה הוא צמח של אקלים ממוזג, שמקורו בהרי האנדים ואילו העגבניה הינה צמח סובטרופי." ("דבר", 25 ביולי 1983, באתר עיתונות יהודית היסטורית)
=גיזרון=
* temperate climate.
=צירופים=
* אקלים ממוזג יבשתי
* אקלים ממוזג ימי
=ראו גם=
* אקלים
* ממוזג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אקלים
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית
=גיזרון=
* temperate climate.
=צירופים=
* אקלים ממוזג יבשתי
* אקלים ממוזג ימי
=ראו גם=
* אקלים
* ממוזג
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:אקלים
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:תרגומי שאילה מהשפה האנגלית