חלה
חַלָּה
# ככר לחם קלוע בעל טעם עשיר שאוכלים יהודים באופן מסורתי בשבת וחג (חוץ מפסח, מן הסתם).
#:*.
#:* בכל שבת צריך לקדש על שתי חלות.
=גיזרון=
* מקראי. בכל המקומות מדובר בסוג של לחם, מלבד בבמדבר ט"ו שם מדובר בבצק לא אפוי. 
**מקביל לפיניקית 𐤇𐤋𐤕 (חלת) - 'לחם המשמש בטקס'.<ref>A Comparative Semitic Lexicon of the Phoenician and Punic Languages, Richard S. Tomback, page 140</ref> אוגריתית 𐎃𐎍𐎜 (חֿלאֻ).<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 384</ref> קרוב גם לחיתית: ḫali - מאפה. 
* אליעזר בן יהודה ציין כמה אפשרויות למקור המילה: יש אומרים שמקורו משורש , אולי על שום היותה אוורירית ומלאה בחורים. אפשרות אחרת, שמקורה מהשורש = מתוק (בהשוואה לערבית , ומשם חלווה)‏‏. אפשרות נוספת, מן השורש במשמעותו לסובב (מחול, לחולל), שמא במקור החלה היא מאפה עגול, בדומה לגיזרון המילה עוגה.
=צירופים=
* הפרשת חלה
* חלת דבש
* חלת משרת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאפים
חָלָה {{משני|א}}
#היה במצב של כאב, פציעה, תקלה בפעולת מערכות הגוף, לקוי באבר מאברי הגוף.
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
*התחלה
*חולה
*חֹלִי גם חֳלִי
*מחלה
*נחלה

קטגוריה:מילים מקראיות
חָלָה {{משני|ב}}
# הרגיש. ידע במאורעות הבאים על גופו.
=גיזרון=
* קיים גם בארמית בביטוי הנפוץ "לא חלי ולא מרגיש" (יומא כב ב).
=מילים נרדפות=
* הרגיש
* חָשׁ ב
חִלָּה {{משני|א}}
#<small>תמיד בנסמך לפנים</small> התחנן, בִּקש, התפלל, קיבל (קבלת פנים).
=גזרון=
* 'חִלָּה אֶת פָּנָיו' - השוו, ערבית - חַלַאּ [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AD%D9%84#Arabic حَلَّ ] בהוראת -'להשאר', 'לתפוס-מקום', 'להתגורר'. בתרבות ערב 'חילא' הוא מנהג של כיבוד האורחים שחפצים בטובתם.
=מילים נרדפות=
*פגע,הפגיע
=ראו גם=
*לחלוק (רכוש)
*יחל
*חל
*החיל
קטגוריה:מילים מקראיות
חִלָּה {{משני|ב}}
# הביא מאורעות קשים.
=ראו גם=
* גירה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך?
=סמוכין=====חַלָּה
# ככר לחם קלוע בעל טעם עשיר שאוכלים יהודים באופן מסורתי בשבת וחג (חוץ מפסח, מן הסתם).
#:*.
#:* בכל שבת צריך לקדש על שתי חלות.
=גיזרון=
* מקראי. בכל המקומות מדובר בסוג של לחם, מלבד בבמדבר ט"ו שם מדובר בבצק לא אפוי. 
**מקביל לפיניקית 𐤇𐤋𐤕 (חלת) - 'לחם המשמש בטקס'.<ref>A Comparative Semitic Lexicon of the Phoenician and Punic Languages, Richard S. Tomback, page 140</ref> אוגריתית 𐎃𐎍𐎜 (חֿלאֻ).<ref>A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 384</ref> קרוב גם לחיתית: ḫali - מאפה. 
* אליעזר בן יהודה ציין כמה אפשרויות למקור המילה: יש אומרים שמקורו משורש , אולי על שום היותה אוורירית ומלאה בחורים. אפשרות אחרת, שמקורה מהשורש = מתוק (בהשוואה לערבית , ומשם חלווה)‏‏. אפשרות נוספת, מן השורש במשמעותו לסובב (מחול, לחולל), שמא במקור החלה היא מאפה עגול, בדומה לגיזרון המילה עוגה.
=צירופים=
* הפרשת חלה
* חלת דבש
* חלת משרת
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:מאפים
חָלָה {{משני|א}}
#היה במצב של כאב, פציעה, תקלה בפעולת מערכות הגוף, לקוי באבר מאברי הגוף.
=תרגום=
* אנגלית: ‏
=ראו גם=
*התחלה
*חולה
*חֹלִי גם חֳלִי
*מחלה
*נחלה

קטגוריה:מילים מקראיות
חָלָה {{משני|ב}}
# הרגיש. ידע במאורעות הבאים על גופו.
=גיזרון=
* קיים גם בארמית בביטוי הנפוץ "לא חלי ולא מרגיש" (יומא כב ב).
=מילים נרדפות=
* הרגיש
* חָשׁ ב
חִלָּה {{משני|א}}
#<small>תמיד בנסמך לפנים</small> התחנן, בִּקש, התפלל, קיבל (קבלת פנים).
=גזרון=
* 'חִלָּה אֶת פָּנָיו' - השוו, ערבית - חַלַאּ [https://en.wiktionary.org/wiki/%D8%AD%D9%84#Arabic حَلَّ ] בהוראת -'להשאר', 'לתפוס-מקום', 'להתגורר'. בתרבות ערב 'חילא' הוא מנהג של כיבוד האורחים שחפצים בטובתם.
=מילים נרדפות=
*פגע,הפגיע
=ראו גם=
*לחלוק (רכוש)
*יחל
*חל
*החיל
קטגוריה:מילים מקראיות
חִלָּה {{משני|ב}}
# הביא מאורעות קשים.
=ראו גם=
* גירה

קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך?