שבת
שַׁבָּת
יהודים גרמנים עומדים מחוץ לבית הכנסת בשבת
# היום השביעי בשבוע.
# כל מועד שבו שובתים ממלאכה, כיום חג ויום כיפור.
# שנת שמיטה.
# שבוע ימים.
# שם המסכת הראשונה בסדר מועד שבמשנה, העוסקת בדיני היום השביעי.
=גיזרון=
*מקובל לגזור מהפועל שָׁבַת, מכיוון שביום זה שובתים ממלאכה. קשר כזה נמצא בשפות שמיות נוספות: ערבית: - היום השביעי, יום המנוחה, שבוע. נגזר מהשורש בהוראת: לעצור, לנוח, להיות בשקט. סורית: (שַׁבְּתָא) נגזר מהשורש ܫ-ܒ-ܬ בהוראת: לנוח, לקחת הפסקה. פעלים מקבילים קיימים גם באוגריתית: 𐎌𐎁𐎚 (שׁבת) ובפונית: 𐤔𐤁𐤕 (שׁבת). אמנם יש מערערים על גיזרון זה וטוענים שהוא גיזרון עממי<ref>ג'יקוב ל' רייט, [https://thetorah.co.il/article/how-and-when-the-seventh-day-became-shabbat כיצד ומתי הפך יום המנוחה השביעי לשבת?].</ref> או שהפועל גזור מהשם ולא להיפך<ref>Francois de Blois, [https://blogs.ucl.ac.uk/calendars-ancient-medieval-project/2015/07/15/the-etymology-of-sabbath/ The Etymology of ‘Sabbath’]</ref>. הפועל באוגריתית מקשה על הטיעון האחרון.
* יש גוזרים מאכדית: - יום מילוי הירח (החמישה־עשר בחודש ירחי), וגם בהוראת: פרק זמן של 14/15 יום. יום מילוי הירח היה נחשב במסופוטמיה ליום של מזל רע שהעושה בו מלאכה אינו רואה סימן ברכה. במקורות אחרים יום זה נחשב "יום מנוחת הלב". לגבי הקשר לשבת המקראית, מכמה מקורות עולה שהיו מציינים שלושה מועדים ירחיים: הראשון לחודש (מולד הלבנה), מילוי הלבנה (15 בחודש), וחצי-מילוי הלבנה - השביעי בחודש. יש שהציעו שמכאן נוצר מחזור של שבעה ימים. יש להוסיף על כך שבאפוס על אתרחסיס מסופר שביום הראשון, השביעי והחמישה-עשר בחודש, האלה ממי יצרה את מין האדם ובכך הביאה לסיום העבודה הבלתי פוסקת של האיגיגי (ישויות אלוהיות זוטרות).<ref>[https://www.livius.org/sources/content/anet/104-106-the-epic-of-atrahasis/#end אפוס אתרחסיס] בתרגום לאנגלית מאת ב"ר פוסטר, שורות 206-207, 221-222.</ref> 
:היחס בין השבת המקראית ובין הימים הנזכרים בלוחות המסופוטאמיים אינו ברור. מקובל על החוקרים, שהשבת קיבלה את שמה מן (šabattu) המסופוטאמי , שהרי הכינוי "יום מנוחת הלב" מזכיר את מנוחת השבת . ואילו הרעיון לקדש דווקא את היום השביעי מקורו אולי באותם לוחות מסופוטאמיים , שבהם נחלק החודש ליחידות של שבעה ימים . עם זאת ברור , שהתורה הקפידה להבדיל את מוסד השבת מן היסודות שקדמו לו ולהעניק לו משמעות חדשה . השבת המקראית נותקה מלוח הלבנה ונקבעה כמחזור עצמאי וקבוע של שבעה ימים , המעיד על בריאת העולם על ידי ה' אלוהי ישראל . מיום של רוע מזל , המועד לפורענות , נהפכה השבת ליום קדוש ומבורך , שבו נצטוו האדם וכל היצורים התלויים בו לשבות מכל מלאכה ולנוח .
:יש שטענו שגם במקרא המשמעות המקורית של "שבת" היתה מועד מילוי הלבנה, כמו שנראה מצירוף המועדים "חודש ושבת" (מלכים ב ד,כג; עמוס ח,ה ועוד), והיה נפרד מהשביתה ממלאכה ביום השביעי, ובמהלך הזמן (כנראה בעקבות החורבן) התמזגו שני המחזורים - המועדים הירחיים והשביתה ממלאכה ביום השביעי.<ref>ג'יקוב ל' רייט, שם.</ref> יש מי שהציע שהמילה האכדית מקבילה דוקא למילה העברית שָׂפָה בהוראת: קצה, מכיוון שבמילוי הירח הוא זורח במקביל לשקיעת השמש, מה שאולי גרם להבנה שהירח נמצא בקצה כדור הארץ.<ref>Francois de Blois, שם. בהמשך הוא צידד בעמדה שיש קשר אטימולוגי לשבת.</ref> 
*מקביל לאכדית: בהוראת: היום השביעי בשבוע המשמש למנוחה.. בקהילת ביתא ישראל יום המנוחה הדתי נקרא באמהרית: ሰንበት (סֶנְבֶּתּ).
=מידע נוסף=
*לעתים משמשת המילה גם בלשון זכר, למשל בפסוק: , או בצירופים שבת הגדול ושבת שלום ומבורך. אך יש אומרים שהתואר בזכר מתייחס ליום.
=נגזרות=
*שבתאי
*שבתון
=ראו גם=
*חול
*יום טוב
*מועד
*קידוש
*הדלקת נרות
=סימוכין=
קטגוריה:יהדות
*
קטגוריה:זכר ונקבה
שָׁבַת
# בטל ממלאכה.
# חדל מעבודתו במחאה על תנאי העבודה, לאות הזדהות עם גורם כלשהו, או מסיבה אחרת.
#:* עובדי המפעל שבתו במחאה על הלנת שכרם
=גיזרון=
*קיימים פעלים דומים בשפות שמיות נוספות. לגבי הקשר לשַׁבָּת ראו שם בגיזרון.
=מילים נרדפות=
* בטל
* עצר
* פסק
=ניגודים=
*המשיך
*התמיד
שֶׁבֶת {{משני|א}}
#צורת המקור של יָשַׁב.
=צירופים=
* כוכב שבת
* שבת אחים

קטגוריה:בניין קל
שֶׁבֶת {{משני|ב}}
# תקופה שבה אדם בטל מאונס מעיסוקיו עקב פגיעה שנפגע בידי אחר ועבורה הוא זכאי לקבל פצוי כספי מהצד הפוגע.
=צירופים=
* שבת ובושת
שֶׁבֶת {{משני|ג}}
# צמח תבלין חד שנתי ממשפחת הסוככיים, בעל פרחים צהובים ועלים רכים ודקים מאוד כחוטים.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות בשפות. כגון; אכדית: šabtu; ארמית: שְבֶתָא; ערבית: .
* השוו לתבלין מרוקאי שיבאס.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:תבלינים
שַׁבָּת
יהודים גרמנים עומדים מחוץ לבית הכנסת בשבת
# היום השביעי בשבוע.
# כל מועד שבו שובתים ממלאכה, כיום חג ויום כיפור.
# שנת שמיטה.
# שבוע ימים.
# שם המסכת הראשונה בסדר מועד שבמשנה, העוסקת בדיני היום השביעי.
=גיזרון=
*מקובל לגזור מהפועל שָׁבַת, מכיוון שביום זה שובתים ממלאכה. קשר כזה נמצא בשפות שמיות נוספות: ערבית: - היום השביעי, יום המנוחה, שבוע. נגזר מהשורש בהוראת: לעצור, לנוח, להיות בשקט. סורית: (שַׁבְּתָא) נגזר מהשורש ܫ-ܒ-ܬ בהוראת: לנוח, לקחת הפסקה. פעלים מקבילים קיימים גם באוגריתית: 𐎌𐎁𐎚 (שׁבת) ובפונית: 𐤔𐤁𐤕 (שׁבת). אמנם יש מערערים על גיזרון זה וטוענים שהוא גיזרון עממי<ref>ג'יקוב ל' רייט, [https://thetorah.co.il/article/how-and-when-the-seventh-day-became-shabbat כיצד ומתי הפך יום המנוחה השביעי לשבת?].</ref> או שהפועל גזור מהשם ולא להיפך<ref>Francois de Blois, [https://blogs.ucl.ac.uk/calendars-ancient-medieval-project/2015/07/15/the-etymology-of-sabbath/ The Etymology of ‘Sabbath’]</ref>. הפועל באוגריתית מקשה על הטיעון האחרון.
* יש גוזרים מאכדית: - יום מילוי הירח (החמישה־עשר בחודש ירחי), וגם בהוראת: פרק זמן של 14/15 יום. יום מילוי הירח היה נחשב במסופוטמיה ליום של מזל רע שהעושה בו מלאכה אינו רואה סימן ברכה. במקורות אחרים יום זה נחשב "יום מנוחת הלב". לגבי הקשר לשבת המקראית, מכמה מקורות עולה שהיו מציינים שלושה מועדים ירחיים: הראשון לחודש (מולד הלבנה), מילוי הלבנה (15 בחודש), וחצי-מילוי הלבנה - השביעי בחודש. יש שהציעו שמכאן נוצר מחזור של שבעה ימים. יש להוסיף על כך שבאפוס על אתרחסיס מסופר שביום הראשון, השביעי והחמישה-עשר בחודש, האלה ממי יצרה את מין האדם ובכך הביאה לסיום העבודה הבלתי פוסקת של האיגיגי (ישויות אלוהיות זוטרות).<ref>[https://www.livius.org/sources/content/anet/104-106-the-epic-of-atrahasis/#end אפוס אתרחסיס] בתרגום לאנגלית מאת ב"ר פוסטר, שורות 206-207, 221-222.</ref> 
:היחס בין השבת המקראית ובין הימים הנזכרים בלוחות המסופוטאמיים אינו ברור. מקובל על החוקרים, שהשבת קיבלה את שמה מן (šabattu) המסופוטאמי , שהרי הכינוי "יום מנוחת הלב" מזכיר את מנוחת השבת . ואילו הרעיון לקדש דווקא את היום השביעי מקורו אולי באותם לוחות מסופוטאמיים , שבהם נחלק החודש ליחידות של שבעה ימים . עם זאת ברור , שהתורה הקפידה להבדיל את מוסד השבת מן היסודות שקדמו לו ולהעניק לו משמעות חדשה . השבת המקראית נותקה מלוח הלבנה ונקבעה כמחזור עצמאי וקבוע של שבעה ימים , המעיד על בריאת העולם על ידי ה' אלוהי ישראל . מיום של רוע מזל , המועד לפורענות , נהפכה השבת ליום קדוש ומבורך , שבו נצטוו האדם וכל היצורים התלויים בו לשבות מכל מלאכה ולנוח .
:יש שטענו שגם במקרא המשמעות המקורית של "שבת" היתה מועד מילוי הלבנה, כמו שנראה מצירוף המועדים "חודש ושבת" (מלכים ב ד,כג; עמוס ח,ה ועוד), והיה נפרד מהשביתה ממלאכה ביום השביעי, ובמהלך הזמן (כנראה בעקבות החורבן) התמזגו שני המחזורים - המועדים הירחיים והשביתה ממלאכה ביום השביעי.<ref>ג'יקוב ל' רייט, שם.</ref> יש מי שהציע שהמילה האכדית מקבילה דוקא למילה העברית שָׂפָה בהוראת: קצה, מכיוון שבמילוי הירח הוא זורח במקביל לשקיעת השמש, מה שאולי גרם להבנה שהירח נמצא בקצה כדור הארץ.<ref>Francois de Blois, שם. בהמשך הוא צידד בעמדה שיש קשר אטימולוגי לשבת.</ref> 
*מקביל לאכדית: בהוראת: היום השביעי בשבוע המשמש למנוחה.. בקהילת ביתא ישראל יום המנוחה הדתי נקרא באמהרית: ሰንበት (סֶנְבֶּתּ).
=מידע נוסף=
*לעתים משמשת המילה גם בלשון זכר, למשל בפסוק: , או בצירופים שבת הגדול ושבת שלום ומבורך. אך יש אומרים שהתואר בזכר מתייחס ליום.
=נגזרות=
*שבתאי
*שבתון
=ראו גם=
*חול
*יום טוב
*מועד
*קידוש
*הדלקת נרות
=סימוכין=
קטגוריה:יהדות
*
קטגוריה:זכר ונקבה
שָׁבַת
# בטל ממלאכה.
# חדל מעבודתו במחאה על תנאי העבודה, לאות הזדהות עם גורם כלשהו, או מסיבה אחרת.
#:* עובדי המפעל שבתו במחאה על הלנת שכרם
=גיזרון=
*קיימים פעלים דומים בשפות שמיות נוספות. לגבי הקשר לשַׁבָּת ראו שם בגיזרון.
=מילים נרדפות=
* בטל
* עצר
* פסק
=ניגודים=
*המשיך
*התמיד
שֶׁבֶת {{משני|א}}
#צורת המקור של יָשַׁב.
=צירופים=
* כוכב שבת
* שבת אחים

קטגוריה:בניין קל
שֶׁבֶת {{משני|ב}}
# תקופה שבה אדם בטל מאונס מעיסוקיו עקב פגיעה שנפגע בידי אחר ועבורה הוא זכאי לקבל פצוי כספי מהצד הפוגע.
=צירופים=
* שבת ובושת
שֶׁבֶת {{משני|ג}}
# צמח תבלין חד שנתי ממשפחת הסוככיים, בעל פרחים צהובים ועלים רכים ודקים מאוד כחוטים.
=גיזרון=
*המילה משותפת למספר לשונות בשפות. כגון; אכדית: šabtu; ארמית: שְבֶתָא; ערבית: .
* השוו לתבלין מרוקאי שיבאס.
=קישורים חיצוניים=
קטגוריה:בוטניקה
קטגוריה:צמחים
קטגוריה:תבלינים