OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

Probablament del bas latin *exconspŭĕre, derivat de conspŭĕre, e aqueste de spuĕre.

### Prononciacion

/eskyˈpi/, /eskyˈpi/
França (Bearn) : escotar « escupir »

### Sillabas

es | cu | pir (3)

## Vèrb

escupir
* Lançar d'escupinha amb la boca.

### Variantas dialectalas

* escopir
* escrupir (lemosin)

### Derivats

| escupeire escupidor escupiment | escupinha escupinhàs escupinhejar |

### Traduccions

| alemand: spucken $^{(de)}$ anglés: to spit $^{(en)}$ catalan: escopir $^{(ca)}$ espanhòl: escupir $^{(es)}$ | francés: cracher $^{(fr)}$ italian: sputare $^{(it)}$ sicilian: sputari $^{(scn)}$ |

### Conjugason

| Infinitiu | escupir | escupir | escupir | escupir | escupir | escupir |
| Gerondiu | escupissent | escupissent | escupissent | escupissent | escupissent | escupissent |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | escupit | escupit | escupit | escupits | escupits | escupits |
| femenin | escupida | escupida | escupida | escupidas | escupidas | escupidas |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | escupissi | escupisses | escupís | escupissèm | escupissètz | escupisson |
| Imperfach | escupissiái | escupissiás | escupissiá | escupissiam | escupissiatz | escupissián |
| Preterit | escupiguèri | escupiguères | escupiguèt | escupiguèrem | escupiguèretz | escupiguèron |
| Futur | escupirai | escupiràs | escupirà | escupirem | escupiretz | escupiràn |
| Condicional | escupiriái | escupiriás | escupiriá | escupiriam | escupiriatz | escupirián |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | escupisca | escupiscas | escupisca | escupiscam | escupiscatz | escupiscan |
| Imperfach | escupiguèsse | escupiguèsses | escupiguèsse | escupiguèssem | escupiguèssetz | escupiguèsson |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Afirmatiu | — | escupís ! | — | escupiscam ! | escupissetz ! | — |
| Negatiu | — | escupiscas pas ! | — | escupiscam pas ! | escupiscatz pas ! | — |

# Espanhòl
### Etimologia

Probablament del bas latin *exconspŭĕre, derivat de conspŭĕre, e aqueste de spuĕre.

### Prononciacion

/eskuˈpiɾ/, /eskuˈpiɾ/
escotar « escupir »

## Vèrb

escupir
* Escupir.
# Catalan
## Forma de vèrb

escuraren
* Tresena persona del plural al passat simple del vèrb escurar.
# Occitan
### Etimologia

D'escupir amb lo sufix -ilhar.

### Prononciacion

/eskypiˈʎa/, /eskypiˈʎa/

### Sillabas

es | cu | pi | lhar (4)

## Vèrb

escupilhar (gascon)
* Escupir un pauc.

### Variantas dialectalas

* escopilhar (gascon)
* escrupilhar (lemosin)

### Traduccions

| francés: crachoter $^{(fr)}$ | sami del nòrd: čolggadit $^{(se)}$ |

### Conjugason

| Infinitiu | escupilhar | escupilhar | escupilhar | escupilhar | escupilhar | escupilhar |
| Gerondiu | escupilhant | escupilhant | escupilhant | escupilhant | escupilhant | escupilhant |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | escupilhat | escupilhat | escupilhat | escupilhats | escupilhats | escupilhats |
| femenin | escupilhada | escupilhada | escupilhada | escupilhadas | escupilhadas | escupilhadas |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | jo | tu | eth era | nosautes nosautas | vosautes vosautas | eths eras |
| Present | escupilhi | escupilhas | escupilha | escupilham | escupilhatz | escupilhan |
| Imperfach | escupilhavi | escupilhavas | escupilhava | escupilhàvam | escupilhàvatz | escupilhavan |
| Preterit | escupilhèi | escupilhès | escupilhè | escupilhèm | escupilhètz | escupilhèn |
| Futur | escupilharèi | escupilharàs | escupilharà | escupilharam | escupilharatz | escupilharàn |
| Condicional | escupilharí | escupilharés | escupilharé | escupilharem | escupilharetz | escupilharén |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | jo | tu | eth era | nosautes nosautas | vosautes vosautas | eths eras |
| Present | escupilhi | escupilhes | escupilhe | escupilhem | escupilhetz | escupilhen |
| Imperfach | escupilhèssi | escupilhèsses | escupilhèsse | escupilhèssem | escupilhèssetz | escupilhèssen |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | jo | tu | eth era | nosautes nosautas | vosautes vosautas | eths eras |
| Afirmatiu | — | escupilha ! | — | escupilhem ! | escupilhatz ! | — |
| Negatiu | — | ne escupilhes pas ! | — | ne escupilhem pas ! | ne escupilhetz pas ! | — |
# Occitan
### Etimologia

De escupir amb lo sufix -inha.

### Prononciacion

/eskyˈpiɲo/, /eskyˈpiɲo/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| escupinha | escupinhas |
| [eskyˈpiɲo] | [eskyˈpiɲos] |
escupinha femenin
* Liquid alcalin, clar e viscós secretat dins la boca per las glandas parotidas.
* Saliva o mucositat projectada per la boca.

### Variantas dialectalas

* escopinha

### Parents

| escup escupeire escupidor escupiment | escupinhàs escupinhejar escupir escupit |

### Traduccions

| alemand: Speichel $^{(de)}$ masculin (1), Spucke $^{(de)}$ femenin (2) anglés: saliva $^{(en)}$ (1), spittle $^{(en)}$ (2) catalan: saliva $^{(ca)}$ femenin (1), escopina $^{(ca)}$ femenin, escopinada $^{(ca)}$ femenin (2) | espanhòl: saliva $^{(es)}$ femenin (1), escupida $^{(es)}$ femenin (2) francés: salive $^{(fr)}$ femenin (1), crachat $^{(fr)}$ masculin (2) italian: saliva $^{(it)}$ femenin (1), sputo $^{(it)}$ masculin (2) |
# Occitan
### Etimologia

Del latin obscūrus.

### Prononciacion

/esˈkyɾ/, /esˈkyɾ/, /esˈky/, /esˈky/
França (Bearn) : escotar « escur »

### Sillabas

es | cur (2)

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | escur | escurs |
| Masculin | [esˈky] | [esˈkys] |
| Femenin | escura | escuras |
| Femenin | [esˈkyɾo] | [esˈkyɾos] |
escur masculin
* Privat de lutz.

### Derivats

* escurina
* escuresina
* escuritat

### Sinonims

* fosc
* sorn

### Locucions

* escur coma la pega
* escur coma un forn
* escur coma un mistèri

### Traduccions

| alemand: dunkel $^{(de)}$, finster $^{(de)}$ anglés: dark $^{(en)}$ catalan: fosc $^{(ca)}$ espanhòl: oscuro $^{(es)}$ francés: sombre $^{(fr)}$ | italian: scuro $^{(it)}$, oscuro $^{(it)}$ naut sorab: ćěmny $^{(hsb)}$ polonés: ciemny $^{(pl)}$ sicilian: scuru $^{(scn)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/esˈkyɾo/, /esˈkyɾo/
França (Bearn) : escotar « escura »

## Forma d'adjectiu

escura
* Femenin singular de escur.
# Occitan
### Prononciacion

/esˈkyɾos/, /esˈkyɾos/

## Forma d'adjectiu

escuras
* Femenin plural de escur.
# Occitan
### Etimologia

De escupir.

### Prononciacion

/eskyˈpit/, /eskyˈpit/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| escupit | escupits |
| [eskyˈpit] | [eskyˈpits] |
escupit masculin
* Saliva o mucositat projectada per la boca.

### Sinonims

* escopinha
* escopit
* escup
* escupinha

### Parents

| escupeire escupidor escupiment | escupinhàs escupinhejar escupir |

### Traduccions

| alemand: Spucke $^{(de)}$ femenin anglés: spittle $^{(en)}$ catalan: escopina $^{(ca)}$ femenin, escopinada $^{(ca)}$ femenin | espanhòl: escupida $^{(es)}$ femenin francés: crachat $^{(fr)}$ masculin italian: sputo $^{(it)}$ masculin |
# Catalan
## Forma de vèrb

escuraven
* Tresena persona del plural a l'imperfach del vèrb escurar.
# Occitan
### Prononciacion

/duˈβɛɾtos/, /duˈβɛɾtos/

## Forma d'adjectiu

dobèrtas
* Femenin plural de dobèrt.

## Forma de vèrb

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | dobèrt | dobèrts |
| Masculin | [duˈβɛɾt] | [duˈβɛɾts] |
| Femenin | dobèrta | dobèrtas |
| Femenin | [duˈβɛɾto] | [duˈβɛɾtos] |
dobèrtas
* Participi passat femenin plural de dobrir.
# Occitan
### Prononciacion

/duˈβɛɾts/, /duˈβɛɾts/

## Forma d'adjectiu

dobèrts
* Masculin plural de dobèrt.

## Forma de vèrb

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | dobèrt | dobèrts |
| Masculin | [duˈβɛɾt] | [duˈβɛɾts] |
| Femenin | dobèrta | dobèrtas |
| Femenin | [duˈβɛɾto] | [duˈβɛɾtos] |
dobèrts
* Participi passat masculin plural de dobrir.
# Occitan
### Prononciacion

/ˈduses/, /ˈduses/

## Forma d'adjectiu

doces (lengadocian)
* Masculin plural de doç.
# Occitan
### Prononciacion

/duˈβɛɾto/, /duˈβɛɾto/

## Forma d'adjectiu

dobèrta
* Femenin singular de dobèrt.

## Forma de vèrb

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | dobèrt | dobèrts |
| Masculin | [duˈβɛɾt] | [duˈβɛɾts] |
| Femenin | dobèrta | dobèrtas |
| Femenin | [duˈβɛɾto] | [duˈβɛɾtos] |
dobèrta
* Participi passat femenin singular de dobrir.
# Occitan
### Etimologia

Bastit a partir de docha.

### Prononciacion

[du'ʧa]
França (Bearn) : escotar « dochar » França (Bearn) - Lengadocian : escotar « dochar »

### Sillabas

do | char (2)

## Vèrb

dochar
* Lavar en projetar d'aiga.

### Parents

* docha

### Traduccions

| alemand: anglés: to shower $^{(en)}$ armèni: basc: breton: bulgar: catalan: dutxar $^{(ca)}$ chèc: sprchovat $^{(cs)}$ danés: espanhòl: duchar $^{(es)}$ esperanto: duŝi $^{(eo)}$ finlandés: francés: doucher $^{(fr)}$ | ido: dushar $^{(io)}$ indonesian: italian: docciare $^{(it)}$ leton: lituanian: neerlandés: norvegian: ongrés: polonés: portugués: romanés: suedés: turc: ucraïnian: |
# Italian
### Etimologia

Bastit a partir de doccia.

### Prononciacion

[dot'ʧare]

### Sillabas

doc | cia | re (3)

## Vèrb

docciare

### Traduccions

* dochar $^{(oc)}$
# Italian
### Etimologia

Derivat del latin ducere ("portar, aduire").

### Prononciacion

['dotʧa]
Itàlia : escotar « doccia »

### Sillabas

doc | cia (2)

## Nom comun

doccia femenin, pl. doccie

### Traduccions

* docha $^{(oc)}$

### Derivats

* docciare
* docciaschiuma
* docciatura
* doccione
# Espanhòl
### Etimologia

Del latin duodĕcim.

### Prononciacion

['doθe]

### Sillabas

do | ce (2)

## Nom comun

doce masculin

### Traduccions

* dotze $^{(oc)}$

### Derivats

* docena
# Espanhòl
### Etimologia

A partir de doce amb un sufix -ena.

### Prononciacion

[do'θena] escotar « docena »

### Sillabas

do | ce | na (3)

## Nom comun

docena femenin

### Traduccions

* dotzena $^{(oc)}$

### Parents

* doce
# Occitan
### Etimologia

Del francés douche, manlevat a l'italian doccia.

### Prononciacion

/ˈdut͡ʃo/, /ˈdut͡ʃo/
França (Bearn) : escotar « docha » França (Bearn) - Lengadocian : escotar « docha »

### Sillabas

do | cha (2)

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| docha | dochas |
| [ˈdut͡ʃo] | [ˈdut͡ʃos] |
docha femenin
* Projeccion d'aiga en forma de pluèja per se lavar.

### Derivats

* dochar

### Traduccions

| alemand: Dusche $^{(de)}$ femenin anglés: shower $^{(en)}$ bulgar: душ $^{(bg)}$ catalan: dutxa $^{(ca)}$ femenin chèc: sprcha $^{(cs)}$ espanhòl: ducha $^{(es)}$ femenin | esperanto: duŝo $^{(eo)}$ francés: douche $^{(fr)}$ femenin italian: doccia $^{(it)}$ femenin ongrés: tus $^{(hu)}$ polonés: prysznic $^{(pl)}$ romanés: duş $^{(ro)}$ neutre |
# Occitan
### Etimologia

    De embalar.

### Prononciacion

/emβaˈlajɾe/, /emβaˈlajɾe/, provençau /ẽⁿbaˈlajʀe/, /ẽⁿbaˈlajʀe/

### Sillabas

em|ba|lai|re

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| embalaire | embalaires |
| [emβaˈlajɾe] | [emβaˈlajɾes] |
embalaire masculin equivalent femenin: emblaira / embalarèla / embalairitz
* Persona que lo mestièr es d'embalar.

### Parents

* embal
* embalar
* embalatge

### Traduccions

| alemand: Packer $^{(de)}$ anglés: packer $^{(en)}$ basc: catalan: embalador $^{(ca)}$ | espanhòl: embalador $^{(es)}$ francés: emballeur $^{(fr)}$ italian: imballatore $^{(it)}$ portugués: embalador $^{(pt)}$ |

## Adjectiu

Declinason :
| Singular | Plural |
| embalaire | embalaires |
| [emβaˈlajɾe] | [emβaˈlajɾes] |
embalaire masculin femenin: emblaira / embalarèla / embalairitz
* Qu'embalar.
# Occitan
### Etimologia

De l'occitan ancian ab, vengut dau latin apud « près ». Existen mai d'una variacion orala.

### Prononciacion

/ɛ̃m/, /ɛ̃m/, /ɛm'/, /ɛm'/
França (Sent Liunard) - Lemosin : escotar « emb »

## Preposicion

emb (lemosin)
* En companhiá / en possession de.
    Ièu sei vengut emb mon chapeu

### Variantas dialectalas

* amb (estandard)
* dab (gascon)
* damb (aranés)
* tamb (aranés)
* ambé (provençal)
* embé (provençal)
* ambo (vivaroaupenc)
* abo (vivaroaupenc)
* 'mbo (vivaroaupenc)
* 'o (de ambo) (vivaroaupenc, nauta Val Susa, Bardonescha)
* 'ò (de ambo) (vivaroaupenc, nauta Val Susa, Archamola)
* ab (gardiòl)

### Sinonims

* avèc (lemosin), (marchés), (vivaroaupenc, nauta Val Susa, Chaumont)
* avèque (lemosin)
* 'vèque (lemosin), (marchés)
* 'vèc (vivaroaupenc, nauta Val Susa, Exilhas, Chaumont)

### Vejatz tanben

* coma ≈ emb
** Ièu sei vengut coma se / coma mon chen
** Ilhs son coma ma granda

### Traduccions

| alemand: mit $^{(de)}$ anglés: with $^{(en)}$ catalan: amb $^{(ca)}$ chèc: s $^{(cs)}$ espanhòl: con $^{(es)}$ francés: avec $^{(fr)}$ ebrèu: עם $^{(he)}$ ('im) italian: con $^{(it)}$ | neerlandés : met $^{(nl)}$ polonés : z $^{(pl)}$ portugués : com $^{(pt)}$ romanés: cu $^{(ro)}$ sard: cun $^{(sc)}$ naut sorab: z $^{(hsb)}$ sicilian: cu $^{(scn)}$ ucraïnian: з $^{(uk)}$ |

### Referéncias

* ↑ Ésse soun mèitre de Renato Sibille, 2014. P.159
* ↑ Ésse soun mèitre de Renato Sibille, 2014. P.159
* ↑ Ésse soun mèitre de Renato Sibille, 2014. P.159
* ↑ Ésse soun mèitre de Renato Sibille, 2014. P.159
* ↑ Ésse soun mèitre de Renato Sibille, 2014. P.159
* ↑ Ésse soun mèitre de Renato Sibille, 2014. P.159
# Occitan
### Etimologia

    De bala.

### Prononciacion

/emˈβal/, /emˈβal/

### Sillabas

em|bal

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| embal | embals |
| [emˈβal] | [emˈβals] |
embal (lengadocian) , masculin
* Çò qu'envolopa quicòm.

### Parents

* embalar
* embalaire
* embalatge

### Traduccions

| alemand: omslag $^{(de)}$, verpakking $^{(de)}$ anglés: wrapper $^{(en)}$ basc: catalan: embalall $^{(ca)}$, embolcall $^{(ca)}$ | espanhòl: envoltura $^{(es)}$, envoltorio $^{(es)}$ francés: emballage $^{(fr)}$, enveloppe $^{(fr)}$ italian: imballaggio $^{(it)}$ portugués: embalagem $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/emˈβals/, /emˈβals/

## Forma de nom comun

embals
* Plural de embal.
# Catalan
## Forma de vèrb

embalà
* Tresena persona del singular al passat simple del vèrb embalar.
# Occitan
### Prononciacion

/emβaˈlajɾes/, /emβaˈlajɾes/, provençau /ẽⁿbaˈlajʀes/, /ẽⁿbaˈlajʀes/

## Forma de nom comun

embalaires
* Plural de embalaire.

## Forma d'adjectiu

embalaires
* Masculin plural de embalaire.
# Occitan
### Etimologia

    De en e bala.

### Prononciacion

/emβaˈla/, /emβaˈla/, provençau /ẽⁿbaˈla/, /ẽⁿbaˈla/ França (Bearn) : escotar « embalar »

### Sillabas

em|ba|lar

## Vèrb

embalar
* Metre en bala d'objèctes que sián transportat.
* (Per extension) Cobrir, envolopar o protegir de materials o objectes amb un embalatge
s'embalar
* (Per analogia amb una bala) S'aviar tròp vitament. (fins a pèrdre lo contraròtle, en parlant d'una maquina que pòt pas s'arrestar).
* (Per extension) S’exaltar d’un biais deseimat per o contra qualqu'un o quicòm.

### Parents

* embal
* embalaire
* embalatge
* embalament

### Traduccions
# Catalan
### Etimologia

    De en e bala.

### Prononciacion

Espanha (Barcelona) : escotar « embalar »

### Prononciacion

    Oriental: /əmbəˈɫa/, /əmbəˈɫa/
    Occidental: nord-occidental /embaˈɫa/, /embaˈɫa/, valencian /embaˈɫaɾ/, /embaˈɫaɾ/

## Vèrb

embalar
* embalar $^{(oc)}$
* S'embalar

# Espanhòl
### Etimologia

    De en e bala.

### Prononciacion

/eɱβaˈlaɾ/, /eɱβaˈlaɾ/

## Vèrb

embalar
* embalar $^{(oc)}$
* Batre l'aiga per espaventar los peissons que se prengan dins la red
* S'aviar tròp vitament

# Portugués
### Etimologia

    (verb. 1) Del latin ballare, balar.
    (verb. 2) Del francés emballer, embalar.
    (verb. 3) De bala.

### Prononciacion

Portugal /ẽbɐˈlaɾ/, /ẽbɐˈlaɾ/; Brasil /ĩbaˈla(ɾ)/, /ĩbaˈla(ɾ)/

## Vèrb 1

embalar
* Balançar un nenon que se calme o dormisca
* Far oscillar.
* Provocar una sensacion agradabla.
* Donar d'esperanças mentirosas o illusòrias.
* S'aviar tròp vitament.

## Vèrb 2

embalar
* embalar $^{(oc)}$, empaquetar

## Vèrb 3

embalar
* Encargar una arma amb de balas
# Occitan
### Prononciacion

lengadocian /emβaˈlat͡ʃes/, /emβaˈlat͡ʃes/, lengadocian /emβaˈlad͡ʒes/, /emβaˈlad͡ʒes/, provençau /ẽⁿbaˈlad͡ʒes/, /ẽⁿbaˈlad͡ʒes/

## Forma de nom comun

embalatges
* Plural de embalatge.

# Catalan
### Prononciacion

oriental /əmbəˈɫad͡ʒəs/, /əmbəˈɫad͡ʒəs/, occidental /embaˈɫad͡ʒes/, /embaˈɫad͡ʒes/

### Sillabas

em|ba|la|tge

## Forma de nom comun

embalatges
* Plural de embalatge.
# Occitan
### Etimologia

De baga

### Prononciacion

lengadocian, gascon /embaˈɣa/, /embaˈɣa/

### Sillabas

em|ba|gar

## Nom comun

embagar (lengadocian)
* Metre una baga a qualqu'un, quicòm.

### Sinonims

* anelar

### Traduccions

| alemand: beringen $^{(de)}$ anglés: ring $^{(en)}$ basc: catalan: anellar $^{(ca)}$ | espanhòl: anillar $^{(es)}$ francés: baguer $^{(fr)}$ italian: inanellare $^{(it)}$ portugués: |

# Catalan
### Etimologia

De baga

### Prononciacion

    Oriental /əmbəˈɣa/, /əmbəˈɣa/
    Occidental: nord-occidental /embaˈɣa/, /embaˈɣa/, valencià /embaˈɣaɾ/, /embaˈɣaɾ/

### Sillabas

em|ba|gar

## Nom comun

embagar
* Ligar amb una baga o de bagas.
# Occitan
### Etimologia

    De embalar.

### Prononciacion

lengadocian /emβaˈlat͡ʃe/, /emβaˈlat͡ʃe/, lengadocian /emβaˈlad͡ʒe/, /emβaˈlad͡ʒe/, provençau /ẽⁿbaˈlad͡ʒe/, /ẽⁿbaˈlad͡ʒe/ França (Bearn) : escotar « embalatge » França (Bearn) - Lengadocian : escotar « embalatge »

### Sillabas

em|ba|la|tge

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| embalatge | embalatges |
| [emβaˈlat͡ʃe] | [emβaˈlat͡ʃes] |
embalatge masculin
* Accion o resultat d'embalar de materials e objèctes que sián emmagazinats, transportats e servats coma cal.
* Bóstia, caissa, estug, recipient, envolopa, amb que se pòt servar un material o un objecte.

### Parents

* embal
* embalar
* embalaire

### Traduccions
# Catalan
### Etimologia

    De embalar.

### Prononciacion

Espanha (Barcelona) : escotar « embalatge »

### Prononciacion

oriental /əmbəˈɫad͡ʒə/, /əmbəˈɫad͡ʒə/, occidental /embaˈɫad͡ʒe/, /embaˈɫad͡ʒe/

### Sillabas

em|ba|la|tge

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| embalatge | embalatges |
embalatge masculin
* embalatge $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

[feδera'sju]
França (Bearn) : escotar « federacion »

### Sillabas

fe | de | ra | cion (4)

## Nom comun

federacion femenin
* Fach de federar, de metre amassa d'entitats divèrsas.
* Estructura sortida d'aquela union d'entitats.

### Traduccions

| alemand: anglés: federation $^{(en)}$ basc: breton: bulgar: catalan: federació $^{(ca)}$ chèc: eslovac: eslovèn: espanhòl: federación $^{(es)}$ esperanto: estonian: finlandés: francés: fédération $^{(fr)}$ | islandés: italian: federazione $^{(it)}$ leton: lituanian: neerlandés: norvegian: ongrés: polonés: portugués: romanés: suedés: turc: ucraïnian: |
# Occitan
### Etimologia

De federacion

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /feðeɾaˈtiw/, /feðeɾaˈtiw/
    provençau /fedeʀaˈtiw/, /fedeʀaˈtiw/

### Sillabas

fe|de|ra|tiu

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | federatiu | federatius |
| Masculin | [feðeɾaˈtiw] | [feðeɾaˈtiws] |
| Femenin | federativa | federativas |
| Femenin | [feðeɾaˈtiβo̞] | [feðeɾaˈtiβo̞s] |
federatiu
* Qu'a un rapòrt amb una federacion d’Estats o a una federacion de diferentas societats visant un objectiu comun.

### Sinonims

* federal / federau

### Parents

* federacion
* federalisme
* federalista
* federalizar
* federar

### Traduccions

| alemand: föderativ $^{(de)}$ anglés: federative $^{(en)}$ basc: catalan: federatiu $^{(ca)}$ | espanhòl: federativo $^{(es)}$ francés: fédératif $^{(fr)}$ italian: federativo $^{(it)}$ portugués: federativo $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

De federació

### Prononciacion

    /fəðəɾəˈtiw/, /fəðəɾəˈtiw/

### Sillabas

fe|de|ra|tiu

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | federatiu | federatius |
| Femenin | federativa | federatives |
federatiu
* federatiu $^{(oc)}$
# Catalan
### Etimologia
### Prononciacion

[fəδərəsi'o] (oriental), [feδerasi'o] (occidental)

### Sillabas

fe | de | ra | ci | ó (5)

## Nom comun

federació femenin, pl. federacions

### Traduccions

* federacion $^{(oc)}$

### Parents

* federar
# Espanhòl
### Etimologia

Del latin .

### Prononciacion

[feδera'θjon]
Colómbia (Cartagena) : escotar « federación »

### Sillabas

fe | de | ra | ción (4), pl. fe | de | ra | cio | nes (5)

## Nom comun

federación femenin, pl. federaciones

### Traduccions

* federacion $^{(oc)}$

### Parents

* federar
# Occitan
### Etimologia

De federal

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /feðeɾaˈlisme/, /feðeɾaˈlisme/
    provençau /fedeʀaˈlisme/, /fedeʀaˈlisme/

### Sillabas

fe|de|ra|lis|me

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| federalisme | federalismes |
| [feðeɾaˈlisme] | [feðeɾaˈlismes] |
federalisme masculin
* (Sciéncia politica) Corrent de pensada politica que concèp la construccion d’un òrdre mondial mejans un sistema de pactes entre los diferents pòbles, nacions o Estats.
* (Politica) Sistèma politic o social de gropament en un sol Estat diferents Estats o dins una sola societat societats desparièras.

### Antonims

* centralisme

### Parents

* federacion
* federal
* federalista
* federalizar
* federar
* federatiu

### Traduccions

| alemand: Föderalismus $^{(de)}$ anglés: federalism $^{(en)}$ basc: catalan: federalisme $^{(ca)}$ | espanhòl: federalismo $^{(es)}$ francés: fédéralisme $^{(fr)}$ italian: federalismo $^{(it)}$ portugués: federalismo $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

De federal

### Prononciacion

    /fəðəɾəˈlizmə/, /fəðəɾəˈlizmə/

### Sillabas

fe|de|ra|lis|me

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| federalisme | federalismes |
federalisme masculin
* federalisme $^{(oc)}$