OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

De tèrra e rar

### Prononciacion

    Lengadocian, gascon /ˌtɛro̞ ‿ ˈɾaɾo̞/, /ˌtɛro̞ ‿ ˈɾaɾo̞/
    provençau /ˌtɛʀa ‿ ˈʀaʀə/, /ˌtɛʀa ‿ ˈʀaʀə/

### Sillabas

tè|rra| ra|ra

## Locucion nominala

Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| tèrra rara | tèrras raras |
| [ˌtɛro̞ ‿ ˈɾaɾo̞] | [ˌtɛro̞s ‿ ˈɾaɾo̞s] |
tèrra rara femenin
* (quimia) Oxid dels elements metallics que lo numèro atomic va de 57 a 71, amb mai l'escandi e l’itri.
* (quimia, per extension) un dels Lantanides, escandi o itri.

### Relacionats

| lantan cèri praseodimi neodimi prometi samari euròpi gadolini tèrbi | dispròsi olmi èrbi tuli iterbi lutèri scandi itrium |

### Traduccions

| alemand : seltene Erde $^{(de)}$ anglés : rare earth $^{(en)}$ basc : Lur arraro $^{(eu)}$ catalan : terra rara $^{(ca)}$ | espanhòl : tierra rara $^{(es)}$ francés : terre rare $^{(fr)}$ italian : terra rara $^{(it)}$ portugués : Terra-rara $^{(pt)}$ |
# Italian
### Etimologia

Del latin sĕx.

### Prononciacion

/sej/, /sej/
escotar « sei » Itàlia (Monopoli) : escotar « sei » Itàlia (Nàpols) : escotar « sei » Itàlia : escotar « sei »

## Nom comun

Abaca (italian) :
| 0 |||||
| 1 | 11 | 10 | 100 | 10$^3$ |
| 2 | 12 | 20 | 200 | 10$^6$ |
| 3 | 13 | 30 | 300 | 10$^9$ |
| 4 | 14 | 40 | 400 | 10$^{12}$ |
| 5 | 15 | 50 | 500 | 10$^{15}$ |
| 6 | 16 | 60 | 600 | 10$^{18}$ |
| 7 | 17 | 70 | 700 | 10$^{21}$ |
| 8 | 18 | 80 | 800 | 10$^{24}$ |
| 9 | 19 | 90 | 900 | 10$^{27}$ |
sei masculin
* Sièis.

### Mots aparentats

* sedici
* sessanta
# Occitan
### Prononciacion

/ˈsɛj/, /ˈsɛj/

## Forma de vèrb

sèi (gascon)
* Purmèra persona deu singular au present de l'indcatiu de saber.
# Italian
### Prononciacion

/ka.ˈpis.ko/, /ka.ˈpis.ko/

## Forma de vèrb

capisco
* Purmèra persona deu singular au present de l'indicatiu de capire.
# Italian
### Etimologia

    Deu latin capěre.

### Prononciacion

/ka.ˈpi.re/, /ka.ˈpi.re/

## Vèrb

capire (v. tr.)
* Compréner.
* Enténer.

### Sinonims

* comprendere (1)

### Derivats

* non capire un tubo

### Referéncias

* Sapere.it : https://www.sapere.it/sapere/dizionari/dizionari/Italiano/C/CA/capire.html?q_search=capire
# Francés
### Prononciacion

/dezaktiva/, /dezaktiva/

## Forma de vèrb

désactiva
* Tresau persona deu singular au passat simple de désactiver.
# Francés
### Prononciacion

/ʁe.ak.ti.va/, /ʁe.ak.ti.va/

## Forma de vèrb

réactiva
* Tresau persona deu singular au passat simple de réactiver.
# Occitan
### Etimologia

Del latin vulgar *traucum, benlèu manlevat al gallés.

### Prononciacion

/tɾawk/, /tɾawk/
França (Bearn) : escotar « trauc »

### Sillabas

trauc (1)

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| trauc | traucs |
| [tɾawk] | [tɾawks] |
trauc masculin
* Orifici o cavitat dins un còs solid.

### Derivats

* traucar
* trauquilhar

### Traduccions

| alemand: Loch $^{(de)}$ neutre anglés: hole $^{(en)}$ catalan: forat $^{(ca)}$ masculin espanhòl: agujero $^{(es)}$ masculin | francés: trou $^{(fr)}$ masculin galician: burato $^{(gl)}$ masculin italian: bucco $^{(it)}$ masculin ongrés: lyuk $^{(hu)}$ sicilian: purtusu $^{(scn)}$ masculin |
# Occitan
### Prononciacion

    lengadocian, gascon /reatˈtiβo̞/, /reatˈtiβo̞/
    provençau /reakˈtivə/, /reakˈtivə/

## Forma d'adjectiu

reactiva
* Femenin singular de reactiu.

## Forma de vèrb

reactiva
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu de reactivar.
* Segonda persona del singular de l'imperatiu afirmatiu de reactivar.

# Catalan
### Prononciacion

Balearic, Central, Valencian

## Forma d'adjectiu

reactiva
* Femenin singular de reactiu.

## Forma de vèrb

reactiva
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu de reactivar.
* Segonda persona del singular de l'imperatiu afirmatiu de reactivar.

# Espanhòl
### Prononciacion

/reaɣ̞ˈt̪iβ̞a/, /reaɣ̞ˈt̪iβ̞a/

## Forma d'adjectiu

reactiva
* Femenin singular de reactivo.

## Forma de vèrb

reactiva
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu de reactivar.
* Segonda persona del singular de l'imperatiu afirmatiu de reactivar.

# Portugués
### Prononciacion
## Forma d'adjectiu

reactiva (abans la reforma de 1990, ara: reativa)
* Femenin singular de reactivo.

## Forma de vèrb

reactiva (abans la reforma de 1990, ara: reativa)
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu de reactivar.
* Segonda persona del singular de l'imperatiu afirmatiu de reactivar.
# Occitan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/finˈlandjo/, /finˈlandjo/

## Nom pròpri

Finlàndia femenin
* País d'Euròpa del nòrd situat entre Russia, Norvègia e Suècia. Sa capitala es Helsinki.

### Derivats

* finés, finesa
* finlandés, finlandesa
Païses d'Euròpa en occitan. :
* Alemanha • Àustria • Belgica • Bulgària • Chipre • Dinamarca • Eslovaquia • Eslovènia • Espanha • Estònia • Finlàndia • França • Grècia • Irlanda • Itàlia • Letònia • Lituània • Luxemborg • Malta • Ongria • Païses Basses • Polonha • Portugal • Republica Chèca • Romania • Reialme Unit • Suècia •Islàndia • Liechtenstein • Norvègia • Soïssa•
* Albània • Bòsnia e Ercegovina • Croàcia • Macedònia • Moldàvia • Montenegro • Serbia •Andòrra • Armenia • Azerbaitjan • Bielorussia • Cazacstan • Georgia • Kosovo • Monegue • Russia • Sant Marin • Turquia • Ucraïna • Vatican

### Traduccions

| anglés : Finland $^{(en)}$ asturian : Finlandia $^{(ast)}$ femenin catalan : Finlàndia $^{(ca)}$ femenin espanhòl : Finlandia $^{(es)}$ femenin | francés : Finlande $^{(fr)}$ femenin italian : Finlandia $^{(it)}$ femenin portugués : Finlândia $^{(pt)}$ femenin |

### Referéncias

* Josiana Ubaud, 2001, Diccionari ortografic, gramatical e morfologic de l'occitan, Trabucaire.

### Vejatz tanben

* Finlàndia sus Wikipèdia
# Occitan
### Etimologia

De actiu.

### Prononciacion

    lengadocian /attiˈβa/, /attiˈβa/
    gascon /aktiˈβa/, /aktiˈβa/
    provençau /aktiˈva/, /aktiˈva/

### Sillabas

a|cti|var

## Vèrb

activar
* Far venir mai actiu, o mai prompt.
* Metre en accion.
* (fisica e quimia) Accelerar un procediment.
* (energia atomica) Irradiar una substància amb de particulas atomicas.
s'activar
* Venir mai prompt.

### Sinonims

s'activar
* s'afanar
metre en accion
* amodar

### Derivats

* activacion
* activador
* descativar
* reactivar

### Traduccions

| alemand: aktivieren $^{(de)}$, antreiben $^{(de)}$, anglés: speed up $^{(en)}$, kindle $^{(en)}$, rekindle $^{(en)}$ basc: aktibatu $^{(eu)}$ catalan: activar $^{(ca)}$ | espanhòl: activar $^{(es)}$ francés: activer $^{(fr)}$ italian: attivare $^{(it)}$ portugués: activar $^{(pt)}$ (abans de 1990), ativar $^{(pt)}$ (ara) |

# Catalan
### Etimologia

De actiu.

### Prononciacion

    Oriental: central /əktiˈβa/, /əktiˈβa/, balear /əktiˈva/, /əktiˈva/
    Occidental: nord-occidental /aktiˈβa/, /aktiˈβa/, valencian /aktiˈvaɾ/, /aktiˈvaɾ/, /aktiˈβa/, /aktiˈβa/

### Sillabas

a|cti|var

## Vèrb

activar
* activar $^{(oc)}$

# Espanhòl
### Etimologia

De actiu.

### Prononciacion

    /aktiˈβaɾ/, /aktiˈβaɾ/

### Sillabas

a|cti|var

## Vèrb

activar
* activar $^{(oc)}$

# Portugués
### Etimologia

De actiu.

### Prononciacion

    Portugal /ɐtiˈvaɾ/, /ɐtiˈvaɾ/
    Portugal (Coïmbra) : escotar « activar »
    Brasil /atʃiˈva(ɾ)/, /atʃiˈva(ɾ)/

### Sillabas

a|cti|var

## Vèrb

activar (abans de 1990, ara: ativar)
* activar $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

De activar amb lo prefix «des-»

### Prononciacion

    lengadocian /dezattiˈβa/, /dezattiˈβa/
    gascon /dezaktiˈβa/, /dezaktiˈβa/
    provençau /dezaktiˈva/, /dezaktiˈva/

### Sillabas

des|a|cti|var

## Vèrb

desactivar
* Arrestar una de la fontionalitat de quicòm que fonciona.
* (quimia) Far venir inactiva una substància.
EXPLOSIUS Fer tornar inactius els dispositius que farien esclatar un artefacte explosiu. Els artificiers van desactivar la bomba.

### Sinonims

s'activar
* s'afanar
metre en accion
* amodar

### Derivats

* activacion
* activador
* desactivar
* reactivar

### Traduccions

| alemand: aktivieren $^{(de)}$, antreiben $^{(de)}$, anglés: speed up $^{(en)}$, kindle $^{(en)}$, rekindle $^{(en)}$ basc: aktibatu $^{(eu)}$ catalan: activar $^{(ca)}$ | espanhòl: activar $^{(es)}$ francés: activer $^{(fr)}$ italian: attivare $^{(it)}$ portugués: activar $^{(pt)}$ (abans de 1990), ativar $^{(pt)}$ (ara) |
# Occitan
### Etimologia

De Finlàndia amb lo sufix -és.

### Prononciacion

/finlanˈdes/, /finlanˈdes/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | finlandés | finlandeses |
| Masculin | [finlanˈdes] | [finlanˈdezes] |
| Femenin | finlandesa | finlandesas |
| Femenin | [finlanˈdezo] | [finlanˈdezos] |
finlandés masculin
* Persona originària de Finlàndia.
* Ling. Lenga oralica originària de Finlàndia.

### Sinonims

* finés (lenga)

### Traduccions

| alemand: Finne $^{(de)}$ masculin (1), Finnisch $^{(de)}$ neutre (2) anglés: Finn $^{(en)}$ (1), Finnish $^{(en)}$ (2) asturian: finlandés $^{(ast)}$ masculin, finés $^{(ast)}$ masculin catalan: finlandès $^{(ca)}$ masculin espanhòl: finlandés $^{(es)}$ masculin | francés: Finlandais $^{(fr)}$ masculin (1), finlandais $^{(fr)}$ masculin (2), finnois $^{(fr)}$ masculin (2) italian: finlandese $^{(it)}$ masculin sicilian: finlannisi $^{(scn)}$ masculin |

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | finlandés | finlandeses |
| Masculin | [finlanˈdes] | [finlanˈdezes] |
| Femenin | finlandesa | finlandesas |
| Femenin | [finlanˈdezo] | [finlanˈdezos] |
finlandés masculin
* Relatiu a Finlàndia o la lenga finlandesa.

### Traduccions

| alemand: finnisch $^{(de)}$ anglés: Finnish $^{(en)}$ asturian: finlandés $^{(ast)}$, finés $^{(ast)}$ catalan: finlandès $^{(ca)}$ espanhòl: finlandés $^{(es)}$ | francés: finlandais $^{(fr)}$, finnois $^{(fr)}$ italian: finlandese $^{(it)}$ sicilian: finlannisi $^{(scn)}$ |

### Vejatz tanben

* Mots en finlandés dins lo Wikiccionari
* finlandés sus Wikipèdia
# Occitan
### Etimologia

De fin amb lo sufix -és.

### Prononciacion

/fiˈnes/, /fiˈnes/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | finés | fineses |
| Masculin | [fiˈnes] | [fiˈnezes] |
| Femenin | finesa | finesas |
| Femenin | [fiˈnezo] | [fiˈnezos] |
finés masculin
* Persona del pòble finés.
* Ling. Lenga oralica originària de Finlàndia.

### Sinonims

* finlandés (lenga)

### Traduccions

| alemand: Finne $^{(de)}$ masculin (1), Finnisch $^{(de)}$ neutre (2) anglés: Finn $^{(en)}$ (1), Finnish $^{(en)}$ (2) asturian: finlandés $^{(ast)}$ masculin, finés $^{(ast)}$ masculin catalan: finès $^{(ca)}$ masculin | espanhòl: finés $^{(es)}$ masculin francés: Finnois $^{(fr)}$ masculin (1), finnois $^{(fr)}$ masculin (2) italian: finnico $^{(it)}$ masculin |

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | finés | fineses |
| Masculin | [fiˈnes] | [fiˈnezes] |
| Femenin | finesa | finesas |
| Femenin | [fiˈnezo] | [fiˈnezos] |
finés masculin
* Relatiu al pòble finés o la lenga finesa.

### Traduccions

| alemand: finnisch $^{(de)}$ anglés: Finnish $^{(en)}$ asturian: finlandés $^{(ast)}$, finés $^{(ast)}$ catalan: finès $^{(ca)}$ | espanhòl: finés $^{(es)}$ francés: finnois $^{(fr)}$ italian: finnico $^{(it)}$ |

### Vejatz tanben

* Mots en finés dins lo Wikiccionari
* finés sus Wikipèdia
# Occitan
### Etimologia

    De activar amb lo prefix «-re»

### Prononciacion

    lengadocian /reatˈtiβa/, /reatˈtiβa/
    gascon /reakˈtiβa/, /reakˈtiβa/
    provençau /ʀeakˈtiva/, /ʀeakˈtiva/

### Sillabas

re|ac|ti|var

## Vèrb

reactivar
* Tornar activar.
** Reactivar una relacion.

### Traduccions

| alemand: reaktivieren $^{(de)}$ anglés: reactivate $^{(en)}$ basc: catalan: reactivar $^{(ca)}$ | espanhòl: reactivar $^{(es)}$ francés: réactiver $^{(fr)}$ italian: riattivare $^{(it)}$ portugués: reactivar $^{(pt)}$ (abans 1990), reativar $^{(pt)}$ (ara) |

# Catalan
### Etimologia

    De activar amb lo prefix «-re»

### Prononciacion

    Oriental: central /reəktiˈβa/, /reəktiˈβa/, balear /reəktiˈva/, /reəktiˈva/
    Occidental: nord-occidental /reaktiˈβa/, /reaktiˈβa/; valencian /reaktiˈvaɾ/, /reaktiˈvaɾ/, /reaktiˈβa/, /reaktiˈβa/

### Sillabas

re|ac|ti|var

## Vèrb

reactivar
* reactivar $^{(oc)}$

# Espanhòl
### Etimologia

    De activar amb lo prefix «-re»

### Prononciacion

    /reakt̪iˈβ̞aɾ/, /reakt̪iˈβ̞aɾ/

### Sillabas

re|ac|ti|var

## Vèrb

reactivar
* reactivar $^{(oc)}$

# Portugués
### Etimologia

    De activar amb lo prefix «-re»

### Prononciacion

    Portugal /ʀjɐtiˈvaɾ/, /ʀjɐtiˈvaɾ/
    Brasil /ɦeatʃiˈvaɾ/, /ɦeatʃiˈvaɾ/, /xiatʃiˈva/, /xiatʃiˈva/

### Sillabas

reac|ti|var o re|ac|ti|var

## Vèrb

reactivar (abans 1990, ara: reativar)
* reactivar $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

De desactivar amb lo sufix «-acion»

### Prononciacion

    lengadocian /dezattiβaˈsju/, /dezattiβaˈsju/
    gascon /dezaktiβaˈsju/, /dezaktiβaˈsju/
    provençau /dezaktivaˈsjũⁿ/, /dezaktivaˈsjũⁿ/

### Sillabas

de|sa|cti|va|cion

## Nom comun

desactivacion femenin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| desactivacion | desactivacions |
| [dezattiβaˈsju] | [dezattiβaˈsjus] |
* Accion o efècte de desactivar.
* (quimia) Passatge d’una entitat moleculara d’un estat excitat cap un nivèl d’energia inferiora.

### Traduccions

| alemand: deaktivieren $^{(de)}$ anglés: deactivation $^{(en)}$, quenching $^{(en)}$ basc: catalan: desactivació $^{(ca)}$ | espanhòl: desactivación $^{(es)}$ francés: désactivation $^{(fr)}$ italian: disattivazione $^{(it)}$, deattivazione $^{(it)}$ portugués: desactivação $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Creat partir d'accion amb lo prefix re-

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /reaˈt͡ʃu/, /reaˈt͡ʃu/
    provençau /ʀeaˈt͡ʃũⁿ/, /ʀeaˈt͡ʃũⁿ/
    França (Bearn) : escotar « reaccion »

## Nom comun

reaccion femenin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| reaccion | reaccions |
| [reaˈt͡ʃu] | [reaˈt͡ʃus] |
* (fisica) Accion d’un còrs sus un autre qu'agís o acaba d’agir sur el.
* (quimia) Modificacion qu'almens una de las substàncias ne ven una autra per combinason o descomposicion.
* (fisiologia) Accion de l'organisme en responsa a una excitacion quina que siá.
* Esmoguda que provòca un repròchi, una menaça, una nòva astruca o malastruca, etc.
* (Politica) Movement d’opinion qu'agís dins un sens contrari al movement que precediguèt.
** (En particular) Accion d’un partit politic qu’a per objectiu de restablir l’estat anterior de las causas.
** (En particular, per elispsi) Lo quita partit.

### Parents

* accion

### Derivats

* reaccionari
* reaccionar

#### Locucions derivadas

* avion de reaccion
* motor de reaccion
* reaccion quimica

### Traduccions

| alemand: Reaktion $^{(de)}$ neutre anglés: reaction $^{(en)}$ basc: catalan: reacció $^{(ca)}$ chèc: reakce $^{(cs)}$ espanhòl: reacción $^{(es)}$ | francés: réaction $^{(fr)}$ italian: reazione $^{(it)}$ neerlandés: reactie $^{(nl)}$ polonés: reakcja $^{(pl)}$ portugués: reação $^{(pt)}$ turc: reaksiyon $^{(tr)}$ |
# Catalan
### Etimologia

De esmòure

### Prononciacion

    legadocian /esmuˈɣyðo̞/, /esmuˈɣyðo̞/
    provençau /esmuˈgydə/, /esmuˈgydə/

### Sillabas

es|mo|gu|da

## Nom comun

esmoguda (provençau) , (lengadocian) ; femenin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| esmoguda | esmogudas |
| [esmuˈɣyðo̞] | [esmuˈɣyðo̞s] |
* (Psicologia) Reaccion afectiva subta, temporària e involontària, sovent acompanhada de manifestacions fisicas, provocada per un sentiment intens de paur, de colèra, de suspresa, d’admiracion, de decepcion, etc.
* Inquietud fòrta.
* Movements populars qu'anoncian una disposicion pel soslevament, la revòlta.

### Variantas dialectalas

* esmavuda (gascon)

### Sinonims

* escalfèstre
* esmai
* reboliment
* trevol
* subte
psicologia
* emocion

### Iponimes

| alegria colèra desgost estonament fastic / hasti jòia / gaug | mesprètz paur suspresa tressusor tristesa / tristum vergonha |

### Traduccions
## Forma d'adjectiu

esmoguda
* femenin singlar de esmogut

## Forma de vèrb

esmoguda
* participa passat al femenin singlar de esmòure
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

[emu'tsju]
França (Bearn) : escotar « emocion »

### Sillabas

e | mo | cion (3)

## Nom comun

emocion femenin
* Estat d'arma personal que resulta d'una responsa psicologica involontària a una situacion donada.

### Traduccions

| alemand: Emotion $^{(de)}$, Bewegung $^{(de)}$, Rührung $^{(de)}$, Gemütsbewegung $^{(de)}$, Empfindung $^{(de)}$ anglés: emotion $^{(en)}$ azèri: emosiya $^{(az)}$, həyəcan $^{(az)}$ basc: breton: from $^{(br)}$ catalan: emoció $^{(ca)}$ danés: følelse $^{(da)}$, fornemelse $^{(da)}$ espanhòl: emoción $^{(es)}$ esperanto: emocio $^{(eo)}$, kortuŝo $^{(eo)}$, eksento $^{(eo)}$ francés: émotion $^{(fr)}$ ido: emoco $^{(io)}$ | islandés: tilfinning $^{(is)}$ italian: emozione $^{(it)}$ japonés: 感情 $^{(ja)}$ neerlandés: emotie $^{(nl)}$, bewogenheid $^{(nl)}$, ontroering $^{(nl)}$, aandoening $^{(nl)}$, roersel $^{(nl)}$, gewaarwording $^{(nl)}$ polonés: emocja $^{(pl)}$ portugués: abalo $^{(pt)}$, comoção $^{(pt)}$, emoção $^{(pt)}$ romanés: emoție $^{(ro)}$ rus: эмоция $^{(ru)}$ suedés: oro $^{(sv)}$, upphetsning $^{(sv)}$, sinnesrörelse $^{(sv)}$ turc: duygu $^{(tr)}$ |
# Occitan
### Etimologia

De esmòure

### Prononciacion

    legadocian /esmuˈɣyt/, /esmuˈɣyt/
    provençau /esmuˈgyt/, /esmuˈgyt/

### Sillabas

es|mo|gut

## Adjectiu

esmogut (provençau) , (lengadocian) ; femenin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | esmogut | esmoguts |
| Masculin | [esmuˈɣyt] | [esmuˈɣyts] |
| Femenin | esmoguda | esmogudas |
| Femenin | [esmuˈɣyðo̞] | [esmuˈɣyðo̞s] |
* Qu'es prés per una emocion, una esmoguda.
* Que fa mòstra d'una emocion, qu'agís per causa d'esmoguda.

### Variantas dialectalas

* esmavut (gascon)

### Sinonims

* emocionat
* trebolat

### Traduccions

| alemand: gerührt $^{(de)}$ anglés: moved $^{(en)}$, touched $^{(en)}$ basc: catalan: emocionat $^{(ca)}$, commogut $^{(ca)}$ | espanhòl: emocionado $^{(es)}$, emocionado $^{(es)}$ francés: ému $^{(fr)}$ italian: emozionato $^{(it)}$, commosso $^{(it)}$ portugués: comovido $^{(pt)}$, emocionado $^{(pt)}$ |

## Forma de vèrb

esmogut
* participa passat al masculin singlar de esmòure
# Occitan
### Etimologia

De l'occitan ancian esmaiar « trebolar » del´latin tardièr *exmagare

### Prononciacion

[ez'maj]
França (Bearn) : escotar « esmai »

### Sillabas

es | mai (2)

## Nom comun

esmai masculin
* Emocion, trebolèri.

### Parents

* esmaiar

### Traduccions

| alemand: Aufregung $^{(de)}$ anglés: alarm $^{(en)}$, turmoil $^{(en)}$ basc: catalan: sobresalt $^{(ca)}$, agitació $^{(ca)}$, renou $^{(ca)}$ | espanhòl: revuelo $^{(es)}$, conmoción $^{(es)}$, alboroto $^{(es)}$ francés: émoi $^{(fr)}$ italian: agitazione $^{(it)}$, eccitazione $^{(it)}$, fibrillazione $^{(it)}$ portugués: alvoroço $^{(pt)}$, agitação $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

del latin tardièr *exmagare

### Prononciacion

[ezma'ja]

## Vèrb

s'esmaiar vb pron.
* S'emocionar .

### Traduccions

* alemand:
* anglés:
* catalan: emocionar-se $^{(ca)}$
* chèc:
* espanhòl:
* francés: émouvoir $^{(fr)}$
* italian:
* neerlandés:
* portugués:
# Occitan
### Etimologia

De foncional amb lo sufix «-itat», influenciat per l'anglés functionality

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /fonsjunaliˈtat/, /fonsjunaliˈtat/
    provençau /fõⁿsjunaliˈta/, /fõⁿsjunaliˈta/

### Sillabas

fon|sio|na|li|tat

## Nom comun

foncionalitat femenin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| foncionalitat | foncionalitats |
| [fonsjunaliˈtat] | [fonsjunaliˈtats] |
* Ensemble dels caractèrs o de las proprietats que fan que quicòm complís sa foncion coma cal.
* (informatica, anglisisme) Foncion implantada dins un sistèma informatic permetent a l’utilizaire de realizar un tractament.

### Traduccions

| alemand: Funktionalität $^{(de)}$ anglés: functionality $^{(en)}$, feature $^{(en)}$ basc: catalan: funcionalitat $^{(ca)}$ | espanhòl: funcionalidad $^{(es)}$ francés: fonctionnalité $^{(fr)}$ italian: funzionalità $^{(it)}$ portugués: funcionalidade $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

De activar amb lo prefix «des-»

### Prononciacion

    lengadocian /dezattiˈβa/, /dezattiˈβa/
    gascon /dezaktiˈβa/, /dezaktiˈβa/
    provençau /dezaktiˈva/, /dezaktiˈva/

### Sillabas

de|sa|cti|var

## Vèrb

desactivar
* Arrestar una de la foncionalitat de quicòm que fonciona.
* (quimia) Far venir inactiva una substància.
* (explosiu) Far venir inactius los dispositius qu'aurián fa espetar çò explosiu.

### Parents

* desactivacion

### Traduccions

| alemand: deaktivieren $^{(de)}$ anglés: deactivate $^{(en)}$, disable $^{(en)}$ (informatica, electronica, maquinas) basc: catalan: desactivar $^{(ca)}$ | espanhòl: desactivar $^{(es)}$ francés: désactiver $^{(fr)}$ italian: disattivare $^{(it)}$ portugués: desactivar $^{(pt)}$ (abans de 1990), desativar $^{(pt)}$ (ara) |

# Catalan
### Etimologia

De activar amb lo prefix «des-»

### Prononciacion

    Oriental: central /dəzəktiˈβa/, /dəzəktiˈβa/, balear /dəzəktiˈva/, /dəzəktiˈva/
    Occidental: nord-occidental /dezaktiˈβa/, /dezaktiˈβa/, valencian /dezaktiˈvaɾ/, /dezaktiˈvaɾ/, /dezaktiˈβa/, /dezaktiˈβa/

### Sillabas

de|sa|cti|var

## Vèrb

desactivar
* desactivar $^{(oc)}$

# Espanhòl
### Etimologia

De activar amb lo prefix «des-»

### Prononciacion

    /desaktiˈβaɾ/, /desaktiˈβaɾ/

### Sillabas

des|a|cti|var

## Vèrb

desactivar
* desactivar $^{(oc)}$

# Portugués
### Etimologia

De activar amb lo prefix «des-»

### Sillabas

de|sa|cti|var

## Vèrb

desactivar

# Espanhòl
### Etimologia

De activar amb lo prefix «des-»

### Prononciacion

    /desaktiˈβaɾ/, /desaktiˈβaɾ/

### Sillabas

des|a|cti|var

## Vèrb

desactivar (abans 1990, ara: desativar)
* desactivar $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

De activar amb lo sufix -ador.

### Prononciacion

    lengadocian /attiβaˈðu/, /attiβaˈðu/
    provençau /aktivaˈdu/, /aktivaˈdu/

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | activador | activadors |
| Masculin | [attiβaˈðu] | [attiβaˈðu] |
| Femenin | activadora | activadoras |
| Femenin | [attiβaˈðuɾo̞] | [attiβaˈðuɾo̞s] |
activador masculin
* Qu'activa, que far venir actiu.

### Variantas dialectalas

* activator

### Traduccions

| alemand: anglés: activatin $^{(en)}$ basc: catalan: activador $^{(ca)}$ | espanhòl: qu'activa $^{(es)}$ francés: activateur $^{(fr)}$ italian: attivante $^{(it)}$ portugués: |

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| activador | activadors |
| [attiβaˈðu] | [attiβaˈðu] |
activador (lengadocian) , (provençau) ; masculin
* Se ditz d'un produch qu'aumenta l’activitat de quicòm.
* (quimia) Substància que, mesclada dins una proporcion infima a un còrs fotoconductor, aumenta son activitat e, sovent, modifica sas caracteristicas espectralas.
* (Bioquimia) Proteïna codada per un gèn regulator, que se fixa sus un site d'initiacion de la transcripcion d'un autre gèn e estimimula la quita transcripcion.

### Variantas dialectalas

* activator

### Traduccions

| alemand: anglés: activatin $^{(en)}$ basc: catalan: activador $^{(ca)}$ | espanhòl: activador $^{(es)}$ francés: activateur $^{(fr)}$ italian: attivante $^{(it)}$, attivatore $^{(it)}$ portugués: |