OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Miao del Xiangxi oriental
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

sɔ⁵³
* Fólzer.

#### Nòta

Mot del dialècte de Danqing en China. Lo mot es transcrich dins una ortografia lingüistica perque la lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Yang Zaibiao, 2004, 苗语东部方言土语比较 - Miáoyǔ dōngbù fāngyán tǔyǔ bǐjiào, Pequin, Minzu Chubanshe.
# Seba bet gurage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

səkkʷar (gumer), (muher)
* Sucre.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Ronny Mayer, 2012, Number in Muher: On the interaction between nominal and verbal morphology, Journal of Afroasiatic Languages 5:1, p. 1-41.
* Sascha Völlmin, 2012, Towards a Grammar of Gumer - Phonology and Morphology of a Western Gurage Variety, Tèsa, Zuric.
# Seba bet gurage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

səmmutt (muher)
* Uèch.

### Variantas dialectalas

* səmʷət (gumer)
* səmut (chaha)
* sumut (chaha)

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Ronny Mayer, 2019, Gurage (Muher), dins John Huehnergard & Na‘ama Pat-El (eds.), The Semitic languages, Londres, Routledge, p. 227–256.
# Seba bet gurage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

səba (chaha)
* Setanta.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Wolf Leslau, 1950, Ethiopian Documents: Gurage, Nòva York, Viking Fund Publications in Anthropology n° 14.
# Seba bet gurage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

səddəst (gumer), (muher)
* Sièis.

### Variantas dialectalas

* sədəst (chaha)

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Ronny Mayer, 2019, Gurage (Muher), dins John Huehnergard & Na‘ama Pat-El (eds.), The Semitic languages, Londres, Routledge, p. 227–256.
* Sascha Völlmin, 2012, Towards a Grammar of Gumer - Phonology and Morphology of a Western Gurage Variety, Tèsa, Zuric.
# Seba bet gurage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

sədəst (chaha)
* Sièis.

### Variantas dialectalas

* səddəst (gumer), (muher)

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Wolf Leslau, 1950, Ethiopian Documents: Gurage, Nòva York, Viking Fund Publications in Anthropology n° 14.
# Seba bet gurage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

səmra (chaha)
* Ochanta.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Wolf Leslau, 1950, Ethiopian Documents: Gurage, Nòva York, Viking Fund Publications in Anthropology n° 14.
# Seba bet gurage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

sɔast (muher)
* Tres.

### Variantas

* sost (gumer), (muher)
* sʷost (chaha)

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Ronny Mayer, 2019, Gurage (Muher), dins John Huehnergard & Na‘ama Pat-El (eds.), The Semitic languages, Londres, Routledge, p. 227–256.
# Seba bet gurage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

sədsa (chaha)
* Seissanta.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Wolf Leslau, 1950, Ethiopian Documents: Gurage, Nòva York, Viking Fund Publications in Anthropology n° 14.
# Occitan
### Prononciacion

/tɾaðisjuˈnals/, /tɾaðisjuˈnals/

## Forma d'adjectiu

tradicionals
* Masculin plural de tradicional

# Catalan
### Prononciacion

    oriental: /tɾədisiuˈnals/, /tɾədisiuˈnals/, majorquin /tɾədisioˈnals/, /tɾədisioˈnals/
    occidental : /tɾadisioˈnals/, /tɾadisioˈnals/

## Forma d'adjectiu

tradicionals masculin o femenin
* Masculin plural de tradicional
* Femenin plural de tradicional
# Espanhòl
### Etimologia

Del latin trāditiō.

### Prononciacion

/tɾaðiˈθjon/, /tɾaðiˈθjon/
Veneçuèla : escotar « tradición »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tradición | tradiciones |
| [tɾaðiˈθjon] | [tɾaðiˈθjones] |
tradición femenin
* Tradicion.

### Derivats

* tradicional
# Alemand
### Etimologia

Bastit a partir de Tradition.

### Prononciacion

[tʀadɪʦɪ̯o'nɛl]

### Sillabas

tra | di | ti | o | nell (5)

## Adjectiu

traditionell

### Traduccions

* tradicional $^{(oc)}$ masculin, tradicionala $^{(oc)}$ femenin

### Parents

* Tradition
* Traditionalismus
* Traditionalist
# Italian
## Forma de vèrb

tradivo
* Primièra persona a l'imperfach del vèrb tradire.
# Occitan
### Etimologia

Derivat de tradicional acompanhat del sufix -isme.

### Prononciacion

[traδisjuna'lizme]

### Sillabas

tra | di | cio | na | lis | me (7)

## Nom comun

tradicionalisme masculin
* Prendre la tradicion coma autoritat.

### Traduccions

* anglés: traditionalism $^{(en)}$
* catalan: tradicionalisme $^{(ca)}$
* espanhòl: tradicionalismo $^{(es)}$
* francés: traditionnalisme $^{(fr)}$
* italian: tradizionalismo $^{(it)}$
* portugués: tradicionalismo $^{(pt)}$

### Parents

* tradicional

### Antonims
# Catalan
### Etimologia

Derivat de tradicional acompanhat del sufix -isme.

### Prononciacion

[tɾəδisiunə'lizmə] (oriental), [tɾaδisiona'lizme] (occidental)

### Sillabas

tra | di | ci | o | na | lis | me (7)

## Nom comun

tradicionalisme masculin

### Traduccions

* tradicionalisme $^{(oc)}$

### Parents

* tradicional
# Occitan
### Etimologia

    De tradicional amb lo sufix «-ista».

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /tɾaðisjunaˈlisto̞/, /tɾaðisjunaˈlisto̞/
    provençau /tʀadisjunaˈlistə/, /tʀadisjunaˈlistə/

### Sillabas

tra|di|ci|na|lis|ta

## Adjectiu

tradicionalista masculin o femenin, (plurals: tradicionalistas)
* Que profèssa lo tradicionalisme, qu'es ligat a las idèas, a las costumas transmesas per la tradicion.

### Sinonims

* conservatritz / conservatora
* reaccionària

### Antonims

* progressista
* revolucionària

### Traduccions

| alemand: traditionalistisch $^{(de)}$ anglés: traditionalist $^{(en)}$ basc: catalan: tradicionalista $^{(ca)}$ | espanhòl: tradicionalista $^{(es)}$ francés: traditionaliste $^{(fr)}$ italian: tradizionalista $^{(it)}$ portugués: tradicionalista $^{(pt)}$ |

## Nom comun

tradicionalista masculin o femenin, (plurals: tradicionalistas)
* Persona que profèssa lo tradicionalisme, qu'es ligat a las idèas, a las costumas transmesas per la tradicion.

### Traduccions

| alemand: Traditionalist $^{(en)}$ masculin, Traditionalistin $^{(en)}$ femenin anglés: traditionalist $^{(en)}$ basc: catalan: tradicionalista $^{(ca)}$ | espanhòl: tradicionalista $^{(es)}$ francés: traditionaliste $^{(fr)}$ italian: tradizionalista $^{(it)}$ portugués: tradicionalista $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/tɾaðisjuˈnalo̞s/, /tɾaðisjuˈnalo̞s/

## Forma d'adjectiu

tradicionalas
* Femenin plural de tradicional / tradicionau
# Catalan
### Etimologia

Del latin .

### Prononciacion

[tɾəδisi'o] (oriental), [tɾaδisi'o] (occidental)

### Sillabas

tra | di | ci | ó (4)

## Nom comun

tradició femenin, pl. tradicions

### Traduccions

* tradicion $^{(oc)}$

### Derivats

* tradicional
* tradicionalisme
# Francés
### Etimologia

Del latin traditio.

### Prononciacion

/tʁadiˈsjɔ̃/, /tʁadiˈsjɔ̃/
França (Lion) : escotar « tradition »
França (Vòges) : escotar « tradition » Soïssa (Lausana) : escotar « tradition » França (Cornimont) : escotar « tradition »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tradition | traditions |
| [tʁadiˈsjɔ̃] ||
tradition femenin
* Tradicion.

### Derivats

| traditionnel traditionnellement | traditionalisme traditionaliste |
# Italian
## Forma de vèrb

tradivi
* Segonda persona a l'imperfach del vèrb tradire.
# Occitan
### Prononciacion

/taɾaβeˈlus/, /taɾaβeˈlus/

## Forma de nom comun

taravelons masculin
* Plural de taravelon.
# Occitan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/taɾaˈβɛlo/, /taɾaˈβɛlo/
França (Bearn) - Lengadocian : escotar « taravèla »

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| taravèla | taravèlas |
| [taɾaˈβɛlo] | [taɾaˈβɛlos] |
taravèla femenin
* Esplech de metal, amb un margue de fusta que servís de far de traucs redonds, per rotacion, dins una pèça de fusta o dins una autra matèria.
* Esplech mecanic que servís de far de traucs.
* longa peça de fusta que manten la carga d'una carreta.

### Sinonims

* virona

### Derivats

* taravelon

### Variantas dialectalas

* taravèra (gascon) (1)
* traucadera (gascon) (2)
* taravela (vivaroalpenc) (1)

### Traduccions

| alemand: Stangenbohrer $^{(en)}$ masculin (1), Bohrwinde $^{(de)}$ femenin (2), Handbohrmaschine $^{(de)}$ femenin (2) | anglés: bitstock $^{(en)}$ (2) francés: tarière $^{(fr)}$ femenin (1), chignole $^{(fr)}$ femenin (1) |
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

[taki'mɛtre]

### Sillabas

ta | qui | mè | tre (4)

## Nom comun

taquimètre masculin
* Aisina de mesura que permet de determinar la velocitat d'un objècte en movement.

### Traduccions

| alemand: anglés: tachymeter $^{(en)}$ catalan: taquímetre $^{(ca)}$ chèc: espanhòl: esperanto: francés: tachymètre $^{(fr)}$ | italian: japonés: neerlandés: ongrés: polonés: portugués: romanés: |
# Occitan
### Etimologia

De tara.

### Prononciacion

/taˈɾa/, /taˈɾa/, provençau /taˈʀa/, /taˈʀa/

### Sillabas

ta|rar

## Vèrb

tarar
* Causar de tara, de degalh ; gastar, corrompre.
* (comèrci) Pesar un embalatge o un veïcul de transpòrt, etc., qu'es encara vuèg, abans d’i metre una mèrça, per poder obténer lo pes net d'aqula mèrça, per diferéncia entre las pesadas.
* (comèrci) Imposausar la valor zèro sus una balança alara qu'i a una aisina dessús, per ne pesar pas que lo contengut.
* (per extension) Reglar un aparelh per fixar un paramètre de son foncionament

### Parents

* tara

### Traduccions

| alemand: verderben $^{(de)}$ (gastar), tarieren $^{(de)}$ (comèrci) anglés: spoil $^{(en)}$ (gastar), tare $^{(en)}$ (comèrci) basc: tarar $^{(eu)}$ catalan: tarar $^{(ca)}$ | espanhòl: tarar $^{(es)}$ francés: tarer $^{(fr)}$ italian: tarare $^{(it)}$ portugués: tarar $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

De tara.

### Prononciacion

    Oriental: /təˈɾa/, /təˈɾa/
    Occidental: nord-occidental /taˈɾa/, /taˈɾa/, valencian /taˈɾaɾ/, /taˈɾaɾ/

### Sillabas

ta|rar

## Vèrb

tarar
* tarar $^{(oc)}$

# Espanhòl
### Etimologia

De tara.

### Prononciacion

/taˈɾaɾ/, /taˈɾaɾ/

### Sillabas

ta|rar

## Vèrb

tarar
* tarar $^{(oc)}$

# Portugués
### Etimologia

De tara.

### Prononciacion

Portugal /tɐˈɾaɾ/, /tɐˈɾaɾ/; Brasil /taˈɾa(ɾ)/, /taˈɾa(ɾ)/

### Sillabas

ta|rar

## Vèrb

tarar
* tarar $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

De taravèla amb lo diminutiu -on.

### Prononciacion

/taɾaβeˈlu/, /taɾaβeˈlu/
França (Bearn) - Lengadocian : escotar « taravelon »

### Sillabas

ta | ra | ve | lon

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| taravelon | taravelons |
| [taɾaβeˈlu] | [taɾaβeˈlus] |
taravelon femenin
* Aisina de fèr per far de traucs dins la fusta.

### Sinonims

* viron

### Variantas dialectalas

* virona (lengadocian), (lemosin)
* taraveron (gascon)
* passatrauc (gascon)
* biron (lemosin)
* birona (lemosin)

### Traduccions

| alemand: Nagelbohrer $^{(de)}$ masculin anglés: gimlet $^{(en)}$ bielorús: свярдзёлак $^{(be)}$ masculin | catalan: barrina $^{(ca)}$ femenin francés: vrille $^{(fr)}$ femenin rus: буравчик $^{(ru)}$ masculin |
# Occitan
### Etimologia

Del latin tapes, del grèc ancian τάπης (tápês).

### Prononciacion

/taˈpis/, /taˈpis/ França (Bearn) : escotar « tapís »

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| tapís | tapisses |
| [taˈpis] | [taˈpises] |
tapís masculin
* Troç de teissut per cobrir una part o l'ensem del sòl d'una peça.

### Derivats

* tapissièr
* tapissaire (gascon)
* tapissier (provençal), (lemosin)
* tapissar
* tapissariá

### Traduccions

| alemand : Teppich $^{(de)}$ masculin anglés: rug $^{(en)}$, carpet $^{(en)}$ catalan: catifa $^{(ca)}$ femenin | francés: tapis $^{(fr)}$ masculin quirguiz: килем $^{(ky)}$ rus: ковёр $^{(ru)}$ masculin |
# Occitan
### Prononciacion

/ˈtaɾo̞s/, /ˈtaɾo̞s/, provençau /ˈtaʀo̞s/, /ˈtaʀo̞s/

## Forma de nom comun

taras
* Plural de tara

## Forma de vèrb

taras
* Segonda persona del singular del present de l'indicatiu de tarar

# Espanhòl
### Prononciacion

/ˈtaɾas/, /ˈtaɾas/

## Forma de nom comun

taras
* Plural de tara

## Forma de vèrb

taras
* Segonda persona del singular del present de l'indicatiu de tarar

# Portugués
### Prononciacion

Portugal /ˈtaɾɐʃ/, /ˈtaɾɐʃ/; Brasil /ˈtaɾɐʃ/, /ˈtaɾɐʃ/, /ˈtaɾəs/, /ˈtaɾəs/,

## Forma de nom comun

taras
* Plural de tara

## Forma de vèrb

taras
* Segonda persona del singular del present de l'indicatiu de tarar
# Occitan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/taˈɾasko/, /taˈɾasko/

### Sillabas

ta | ras | ca (3)

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tarasca | tarascas |
| [taˈɾasko] | [taˈɾaskos] |
tarasca femenin
* Folk. Figura de carton, que representa un animal fabulós e que se trai dins los passacarrièras de las fèstas popularas.

### Traduccions

| catalan: tarasca $^{(ca)}$ femenin | francés: tarasque $^{(fr)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/taɾaˈβɛlos/, /taɾaˈβɛlos/

## Forma de nom comun

taravèlas femenin
* Plural de taravèla.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

wahu
* Acusatiu-instrumental singular de waha.
# Assiniboine
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/waˈhĩtũ/, /waˈhĩtũ/

## Nom comun

wahį́tų
* Pelissa.

### Referéncias

* Online dictionary of Assiniboine, American Indian Studies Research Institute.
# Anglés
## Forma de vèrb

waiting
* Participi present del vèrb to wait. Prononciacion Reialme Unit (Londres) : escotar « waiting » Estats Units d'America (Connecticut) : escotar « waiting » Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « waiting »
# Anglés
### Etimologia
### Prononciacion

[ˈweɪskəʊt]

### Sillabas

waist | coat (2)

## Nom comun

waistcoat neutre

### Traduccions

* gilet $^{(oc)}$ masculin
# Abenaqui de l'oèst
### Etimologia

Del proto-algonquian *wečyeˑpihki.

### Prononciacion

/wad͡zapkʷ/, /wad͡zapkʷ/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| wajapkw | wajapkol |
wajapkw inanimat
* Raiç d'una planta.

### Referéncias

* Gordon M. Day, 1994, Western Abenaki Dictionary. Volume 1 : Abenaki - English, Mercury Series, Canadian Ethnology Service, Paper 128, Hull, Canadian Museum of Civilization.
* Gordon M. Day, 1964, A St. Francis Abenaki Vocabulary, International Journal of American Linguistics, 30:4, p. 371-392.
# Bisaya de Sabah
### Etimologia

Del protomalaiopolinesian *wahiR.

### Prononciacion
## Nom comun

waig
* Aiga.

### Referéncias

* Jason William Lobel, 2016, North Borneo Sourcebook: Vocabularies and Functors, Honolulu, PALI Language Texts—Southeast Asia, Pacific and Asian Linguistics Center, University of Hawai`i Series.

# Dusun talantang
### Etimologia

Del protomalaiopolinesian *wahiR.

### Prononciacion
## Nom comun

waig
* Aiga.

### Referéncias

* Jason William Lobel, 2016, North Borneo Sourcebook: Vocabularies and Functors, Honolulu, PALI Language Texts—Southeast Asia, Pacific and Asian Linguistics Center, University of Hawai`i Series.

# Dusun tambunan
### Etimologia

Del protomalaiopolinesian *wahiR.

### Prononciacion
## Nom comun

waig
* Aiga.

### Referéncias

* Jason William Lobel, 2016, North Borneo Sourcebook: Vocabularies and Functors, Honolulu, PALI Language Texts—Southeast Asia, Pacific and Asian Linguistics Center, University of Hawai`i Series.

# Sungai kinabatangan
### Etimologia

Del protomalaiopolinesian *wahiR.

### Prononciacion
## Nom comun

waig
* Aiga.

### Referéncias

* Jason William Lobel, 2016, North Borneo Sourcebook: Vocabularies and Functors, Honolulu, PALI Language Texts—Southeast Asia, Pacific and Asian Linguistics Center, University of Hawai`i Series.
# Anglés
### Etimologia

De l'anglés mejan waite(n), manlevat al normand waitier, d'origina germanica. Parent de l'occitan agachar/gaitar o del francés guetter.

### Prononciacion

['weɪt]
Reialme Unit (Londres) : escotar « wait » Estats Units d'America (Califòrnia) : escotar « wait » Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « wait » Estats Units d'America (Connecticut) : escotar « wait »

### Sillabas

wait (1)

## Vèrb

| Temps | Forma |
| Infinitiu | to wait |
| Present, 3$^{ena}$ pers. del sg | waits |
| Preterit | waited |
| Participi passat | waited |
| Participi present | waiting |
to wait

### Traduccions

* esperar $^{(oc)}$

### Derivats

* to await
* waiter
* waiting
* waitperson
* waitress
* waitron
# Anglés
### Prononciacion

/ˈweɪtɪd/, /ˈweɪtɪd/
Canadà : escotar « waited » Estats Units d'America (Connecticut) : escotar « waited »

## Forma de vèrb

waited
* Preterit de to wait.
* Participi passat de to wait.
# Assiniboine
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/waˈhukeza/, /waˈhukeza/

## Nom comun

wahúkeza
* Lança.

### Referéncias

* Online dictionary of Assiniboine, American Indian Studies Research Institute.
# Anglés
## Forma de nom comun

waits
* Plural de wait.

## Forma de vèrb

waits
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu del vèrb to wait.

### Anagramas

* waist
# Bashquir
### Prononciacion

/tɪ̞lˈdær/, /tɪ̞lˈdær/

## Forma de nom comun

телдәр
* Nominatiu plural de тел.
# Bashquir
### Prononciacion

/tɪ̞ldærˈðɪ̞ŋ/, /tɪ̞ldærˈðɪ̞ŋ/

## Forma de nom comun

телдәрҙең
* Genitiu plural de тел.
# Bashquir
### Prononciacion

/tɪ̞lˈɡæ/, /tɪ̞lˈɡæ/

## Forma de nom comun

телгә
* Datiu singular de тел.
# Bashquir
### Prononciacion

/tɪ̞ldærˈɡæ/, /tɪ̞ldærˈɡæ/

## Forma de nom comun

телдәргә
* Datiu plural de тел.
# Bashquir
### Prononciacion

/tɪ̞ldærˈðɪ̞/, /tɪ̞ldærˈðɪ̞/

## Forma de nom comun

телдәрҙе
* Acusatiu plural de тел.
# Bashquir
### Prononciacion

/tɪ̞ldærˈðæ/, /tɪ̞ldærˈðæ/

## Forma de nom comun

телдәрҙә
* Locatiu plural de тел.
# Bashquir
### Prononciacion

/tɪ̞lˈdɪ̞/, /tɪ̞lˈdɪ̞/

## Forma de nom comun

телде
* Acusatiu singular de тел.
# Bashquir
### Prononciacion

/tɪ̞lˈdɪ̞ŋ/, /tɪ̞lˈdɪ̞ŋ/

## Forma de nom comun

телдең
* Genitiu singular de тел.
# Bashquir
### Prononciacion

/tɪ̞lˈdæ/, /tɪ̞lˈdæ/

## Forma de nom comun

телдә
* Locatiu singular de тел.
# Bashquir
### Prononciacion

/tɪ̞lˈdæn/, /tɪ̞lˈdæn/

## Forma de nom comun

телдән
* Ablatiu singular de тел.
# Grangali
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Adjectiu

wartə́
* Roge.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.. Forma del ningalami;

### Referéncias

Gérard Fussman, 1972, Atlas linguistique des parlers dardes et kafirs, Thèse, vol. 1 et 2, t. LXXXVIII, Paris, École française d'Extrême-Orient.
# Wajarri
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

warungudu
* Arcolan.

### Referéncias

* Wilfrid H. Douglas, 1981, Watjarri, dins R. M. W. Dixon e Barry J. Blake (editors), The Handbook of Australian Languages vol 2, Canberra, The National University Press, p. 197-272.
* Wajarri Dictionary, Irra Wangga Language Centre.
# Anglés
### Etimologia

De l'anglés ancian wæsp.

### Prononciacion

['wɒsp]

## Nom comun

wasp

### Traduccions

* vèspa femenin.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de pronom personal

was
* Genitiu-acusatiu de wy.

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
# Anglés
### Etimologia

De l'anglés ancian wæscan. Parent del neerlandés wassen e de l'alemand waschen.

### Prononciacion

['wɒʃ] (UK) e ['wɑʃ] (US) Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « wash » Estats Units d'America (Connecticut) : escotar « wash »

### Sillabas

wash (1)

## Nom comun

to wash

### Traduccions

* lavar $^{(oc)}$

### Derivats

| to brainwash carwash dishwasher jetwash mouthwash | washed washer washing whitewash |
# Walser
### Prononciacion
## Forma de nom comun

waske femenin
* Plural de waska.
# Neerlandés
### Etimologia

Del neerlandés mejan wasscen, vengut d'un ipotetic neerlandés ancian *wascan o *wascon. Parent de l'alemand waschen e de l'anglés to wash.

### Prononciacion

['ʋɑsə(n)]

### Sillabas

was | sen (2)

## Vèrb

wassen

### Traduccions

* lavar $^{(oc)}$
# Walser
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| waska | waske |
waska femenin
* Vèspa.

### Variantas dialectalas

| Formazza : wäschpi Gressoney : wäschkò | Issime : weschki Rimella : wakschje |

#### Nòta

Forma e ortografia del dialècte d'Alagna Valsesia en Itàlia.

### Referéncias

* Ingeborg Geyer, Marco Angster, Marcella Benedetti, Luis Thomas Prader, 2014, Il tesoro linguistico delle isole germaniche in Italia, Luserna, Comitato unitario Isole Linguistiche Storiche Germaniche in Italia.
# Assiniboine
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/waˈskã/, /waˈskã/

## Nom comun

waską́
* Nèu que fond.

### Referéncias

* Online dictionary of Assiniboine, American Indian Studies Research Institute.
# Occitan
### Prononciacion

/tuˈnɛs/, /tuˈnɛs/

## Forma de nom comun

tonèrs masculin (gascon)
* Plurau de tonèr.
# Osage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/toːˈka/, /toːˈka/

## Nom comun

tooká
* Mascle.
# Paiute del nòrd
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

toohoo'o
* Linx (Lynx rufus).
# Osage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/toːˈke/, /toːˈke/

## Nom comun

tooké
* Estiu.
# Anglés
### Etimologia

Mot compausat, bastit a partir de tooth ("dent") e paste ("pasta").

### Prononciacion

['tu:θˌpeɪst]
Reialme Unit (Southern England) : escotar « toothpaste »

### Sillabas

tooth | paste (2)

## Nom comun

toothpaste neutre

### Traduccions

* dentifrici $^{(oc)}$ masculin, pasta de dents $^{(oc)}$ femenin
# Shawnee
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/toːti/, /toːti/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tooti | tootiiki |
tooti animat
* Francés, membre del pòble francés.

### Referéncias

* David J. Costa, 2001, Shawnee Noun Plurals, Anthropological Linguistics, 43:3, p. 255-287.
# Gaahmg
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

too, plural : tog
* Vaca.

### Referéncias

* Hashim Orta Adaw, Sadig Bashir Tingala, Huda Daldoum Anur, Omar Salva Adam, Musa Abdulahkim, Ezadin Abir Adik, Yaasir Khamis Konjur, 2015, Gaahmg Grammar Book, Nairobi, Sudan Workshop Programme.
# Hopi
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/toːkila/, /toːkila/

## Nom comun

tookila
* Nuèch.
# Anglés
### Etimologia

De l'anglés ancian tōþ, sortit d'un protogermanic ipotetic *tanþ o *tunþ. Parent del neerlandés e danés tand, de l'alemand Zahn e del latin dens.

### Prononciacion

['tu:θ]
    Estats Units : escotar « tooth »
    Reialme Unit : escotar « tooth »
    Reialme Unit (Londres) : escotar « tooth »
    Estats Units d'America (Los Angeles) : escotar « tooth »
    Reialme Unit (Escòcia) : escotar « tooth »
    Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « tooth »
    Estats Units d'America (Aurora) : escotar « tooth »

### Sillabas

tooth (1)

## Nom comun

tooth neutre, pl. teeth.

### Traduccions

* dent $^{(oc)}$ femenin

### Derivats

* eyetooth
* toothache
* toothbrush
* toothed
* toothless
* toothpaste
* toothsome
* toothy