OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bashquir
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/hʏ̞jlæˈʃɪ̞w/, /hʏ̞jlæˈʃɪ̞w/

## Vèrb

һөйләшеү
* Parlar, parlar a qualqu'un.
* Acabar de parlar.
* Persuadir.

## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | һөйләшеү | һөйләшеүҙәр |
| Genitiu | һөйләшеүҙең | һөйләшеүҙәрҙең |
| Datiu | һөйләшеүгә | һөйләшеүҙәргә |
| Acusatiu | һөйләшеүҙе | һөйләшеүҙәрҙе |
| Ablatiu | һөйләшеүҙән | һөйләшеүҙәрҙән |
| Locatiu | һөйләшеүҙә | һөйләшеүҙәрҙә |
һөйләшеү
* Conversacion.
* Contracte.
* Persuasion.

### Mots aparentats

* һөйләүсе
* һөйләү
* һөйләш
# Bashquir
### Prononciacion
## Forma de nom comun

һыуҙарҙы
* Acusatiu plural de һыу.
# Bashquir
### Prononciacion

/hɯ̞wˈðɯ̞/, /hɯ̞wˈðɯ̞/

## Forma de nom comun

һыуҙы
* Acusatiu singular de һыу.
# Bashquir
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/hɯ̞ðɯ̞qˈsɑ/, /hɯ̞ðɯ̞qˈsɑ/

## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | һыҙыҡса | һыҙыҡсалар |
| Genitiu | һыҙыҡсаның | һыҙыҡсаларҙың |
| Datiu | һыҙыҡсаға | һыҙыҡсаларға |
| Acusatiu | һыҙыҡсаны | һыҙыҡсаларҙы |
| Ablatiu | һыҙыҡсанан | һыҙыҡсаларҙан |
| Locatiu | һыҙыҡсала | һыҙыҡсаларҙа |
һыҙыҡса
* Junhent.
# Bashquir
### Prononciacion
## Forma de nom comun

һыуҙарҙың
* Genitiu plural de һыу.
# Bashquir
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/hʏ̞jˈlæʃ/, /hʏ̞jˈlæʃ/

## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | һөйләш | һөйләштәр |
| Genitiu | һөйләштең | һөйләштәрҙең |
| Datiu | һөйләшкә | һөйләштәргә |
| Acusatiu | һөйләште | һөйләштәрҙе |
| Ablatiu | һөйләштән | һөйләштәрҙән |
| Locatiu | һөйләштә | һөйләштәрҙә |
һөйләш
* Parlar, dialècte.

### Mots aparentats

* һөйләүсе
* һөйләү
* һөйләшеү
# Bashquir
### Etimologia

Del arabi صورة.

### Prononciacion

/hʏˈræt/, /hʏˈræt/

## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | һүрәт | һүрәттәр |
| Genitiu | һүрәттең | һүрәттәрҙең |
| Datiu | һүрәткә | һүрәттәргә |
| Acusatiu | һүрәтте | һүрәттәрҙе |
| Ablatiu | һүрәттән | һүрәттәрҙән |
| Locatiu | һүрәттә | һүрәттәрҙә |
һүрәт
* Dessenh.
# Internacional
## Simbòl

* (astron., astrol.) Vènus
* (biol.) femèla
* (alquim.) lo coire o coeire

### Antonims

    [2]: ♂
# Caractèr

ℚ
* ℚ majuscula ajorada. Unicode : U+211A

# Convencion internacionala
### Etimologia

    Iniciala de l’italian quoziente « quocient »

## Simbòl

* (matematicas) Ensemble dels nombres racionals.

### Parents

| ℕ | ℤ | ℚ | ℝ | ℂ | ℍ | 𝕆 |
| entièr natural — entièr / entier naturau | entièr relatiu — entier relatiu | nombre racional — nombre racionau | nombre real — nombre reau | nombre complèx — nombre complèxe | quaternion | octonion |
# Internacional
## Simbòl

* (astron.) Una cometa
# Internacional
## Simbòl

* (astron., astrol.) Mercuri
* (alquim.) lo mercuri o argent-viu
# Caractèr

ℝ
* ℝ majuscula ajorada. Unicode : U+211D

# Convencion internacionala
### Etimologia

Iniciala de l’alemand real

## Simbòl

ℝ
* (matematicas) Ensemble dels nombres reals.

#### Olonims

* ℂ

#### Meronims

* ℚ

### Parents

| ℕ | ℤ | ℚ | ℝ | ℂ | ℍ | 𝕆 |
| entièr natural — entièr / entier naturau | entièr relatiu — entier relatiu | nombre racional — nombre racionau | nombre real — nombre reau | nombre complèx — nombre complèxe | quaternion | octonion |
# Internacional
## Simbòl

* (astron., astrol.) La luna (la lua)
* (alquim.) l'argent
# Internacional
## Simbòl

* (astron., astrol.) Lo solelh (soleu, só)
* (alquim.) l'aur

### Derivats

    [1]: L$_☉$, M$_☉$, R$_☉$
# Caractèr

ℕ
* N majuscula ajorada. Unicode : U+2115

# Convencion internacionala
## Simbòl

ℕ
* (matematicas) Ensemble dels entiers naturals.

#### Olonims

* ℤ

### Parents

| ℕ | ℤ | ℚ | ℝ | ℂ | ℍ | 𝕆 |
| entièr natural — entièr / entier naturau | entièr relatiu — entier relatiu | nombre racional — nombre racionau | nombre real — nombre reau | nombre complèx — nombre complèxe | quaternion | octonion |
# Caractèr

ℤ
* ℤ majuscula ajorada. Unicode : U+2124

# Convencion internacionala
### Etimologia

Iniciala de l’alemand Zahlen « nombres »

## Simbòl

ℤ
* (matematicas) Ensemble dels entiers rematius.

#### Olonims

* ℤ

### Parents

| ℕ | ℤ | ℚ | ℝ | ℂ | ℍ | 𝕆 |
| entièr natural — entièr / entier naturau | entièr relatiu — entier relatiu | nombre racional — nombre racionau | nombre real — nombre reau | nombre complèx — nombre complèxe | quaternion | octonion |
# Supyire
### Prononciacion
## Forma de nom comun

tirikyanhii
* Plural de tirikyaan.
# Occitan
### Etimologia

    (sens 1) Desverbal de tirar.

### Prononciacion

/'tiɾs/, /'tiɾs/

## Nom comun

tirs
* plural de tir
# Espanhòl
## Forma de vèrb

tiró
* Tresena persona del singular al passat simple del vèrb tirar.
# Haussà
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

tis'in
* Nonanta.

### Sinonims

* casa'in
# Occitan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/tiˈɾu/, /tiˈɾu/

### Sillabas

ti | ron (2)

## Nom comun

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | tiron | tirons |
| Masculin | [tiˈɾu] | [tiˈɾus] |
| Femenin | tirona | tironas |
| Femenin | [tiˈɾuno] | [tiˈɾunos] |
tiron masculin
* Zool. Mantuna espécia d'aucèls de la familha dels Anatidae.

### Sinonims

* guit
* rit
* anet

### Traduccions

| albanés: rosë $^{(sq)}$ alemand: Ente $^{(de)}$ femenin anglés: duck $^{(en)}$ assiniboine: paǧų́da $^{(asb)}$ basc: ahate $^{(eu)}$ breton: houad $^{(br)}$ bulgar: патица $^{(bg)}$ catalan: ànec $^{(oc)}$ masculin corean: 오리 $^{(ko)}$ chèc: kachna $^{(cs)}$ femenin, kačer $^{(cs)}$ masculin (mascle) danés: and $^{(da)}$ espanhòl: pato $^{(es)}$ masculin esperanto: anaso $^{(eo)}$ | estonian: part $^{(et)}$ finlandés: sorsa $^{(fi)}$ francés: canard $^{(fr)}$ masculin islandés: önd $^{(is)}$ femenin italian: anatra $^{(it)}$ neerlandés: eend $^{(nl)}$ ongrés: kacsa $^{(hu)}$ polonés: kaczka $^{(pl)}$ portugués: pato $^{(pt)}$ masculin romanés: rață $^{(ro)}$ femenin turc: ördek $^{(tr)}$ ucraïnian: качка $^{(uk)}$ femenin volapük: dök $^{(vo)}$ |
# Catalan
## Forma de vèrb

tirà
* Tresena persona del singular al passat simple del vèrb tirar.

### Prononciacion

Espanha (Barcelona) : escotar « tirà »
# Occitan
### Etimologia

Del latin tisana, ptisana, del grèc ancian πτισάνη (ptisánê) « bolhaca d'òrdi ».

### Prononciacion

/tiˈzano/, /tiˈzano/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : gascon ||
| Singular | Plural |
| tisana | tisanas |
| [tiˈzano] | [tiˈzanos] |
tisana femenin
* Bevenda medicamentosa obtenguda per l'infusion o la decoccion de plantas sècas, sovent medicinalas.
** Que bevi ua tisana entà dromir.

### Derivats

* tisanejar
* tisanèra (gascon)

### Traduccions

| anglés: herb tea $^{(en)}$, herbal tea $^{(en)}$ basc: tisana $^{(eu)}$, egoskin $^{(eu)}$ catalan: tisana $^{(ca)}$ femenin | espanhòl: infusión $^{(es)}$ femenin, tisana $^{(es)}$ femenin francés: tisane $^{(fr)}$ femenin italian: tisana $^{(it)}$ femenin |

### Referéncias

* https://www.locongres.org

# Catalan
### Etimologia

Del latin tisana, ptisana, del grèc ancian πτισάνη (ptisánê) « bolhaca d'òrdi ».

### Prononciacion

Espanha (Barcelona) : escotar « tisana »

### Prononciacion

/tiˈzanə/, /tiˈzanə/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tisana | tisanes |
| [tiˈzanə] | [tiˈzanəs] |
tisana femenin
* Tisana.

# Italian
### Etimologia

Del latin tisana, ptisana, del grèc ancian πτισάνη (ptisánê) « bolhaca d'òrdi ».

### Prononciacion

/tiˈzana/, /tiˈzana/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tisana | tisane |
| [tiˈzana] | [tiˈzane] |
tisana femenin
* Tisana.
# Suedés
### Etimologia

Forma abreviada de Tyrs dag ("jorn de Tyr, dieu de la victòria")

### Prononciacion

['ti:sdɑ:g]
Suècia : escotar « tisdag »

### Sillabas

tis | dag (2)

## Nom comun

tisdag comun, pl. tisdagar

### Traduccions

* dimars $^{(oc)}$ masculin
# Espanhòl
## Forma de vèrb

tiré
* Primièra persona del singular al passat simple del vèrb tirar.
# Salinan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ʈeˈtal’o/, /ʈeˈtal’o/

## Nom comun

ṭetálʼo
* Espatla.

### Referéncias

* Katherine Turner, 1987, Aspects of Salinan Grammar, tesa, Berkeley, Departments of Linguitics, University of California.
# Salinan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ʈoloˈleʔ/, /ʈoloˈleʔ/

## Nom comun

ṭololéʔ
* Flaüta.

### Referéncias

* Katherine Turner, 1987, Aspects of Salinan Grammar, tesa, Berkeley, Departments of Linguitics, University of California.
# Shina
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

ṣíṅo
* Bana.

### Variantas dialectalas

* ṣiŋ
* šiŋú

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala. Forma del dialècte astori parlat en Índia.

### Referéncias

* B.B. Rajapurohit, 1983, Shina Phonetic Reader, Mysore, Central Institute of Indian Languages.
# Salinan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

ṭaˑyél
* Piuse.
# Ladin
### Etimologia

del latin iuvenis.

### Prononciacion
## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | ṣóen | / |
| Femenin | ṣóena | ṣóenes |
ṣóen masculin
* Jove.

### Variantas dialectalas

* jëun (Val Gardena)
* joen (fassan)
* jonn (Val Badia)
* jóvenn (Fodom)
* doven (Selva di Cadore)
* dógn (Campolongo)
* dóen (Oltrechiusa)

#### Nòta

Forma del dialècte ampezan.

### Referéncias

* Banca lessicala ladina
# Tregami
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

ṣēi
* Cap, tèsta.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Gérard Fussman, 1972, Atlas linguistique des parlers dardes et kafirs, Thèse, vol. 1 et 2, t. LXXXVIII, Paris, École française d'Extrême-Orient.
# Shina
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ˈʈʰoːki/, /ˈʈʰoːki/

## Nom comun

ṭhóoki
* Bala.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala. Forma del dialècte astori parlat en Índia.

### Referéncias

* B.B. Rajapurohit, 1983, Shina Phonetic Reader, Mysore, Central Institute of Indian Languages.
# Salinan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ˈʈeʃxeʔ/, /ˈʈeʃxeʔ/

## Nom comun

ṭéšxeʔ
* Pè.

### Referéncias

* Katherine Turner, 1987, Aspects of Salinan Grammar, tesa, Berkeley, Departments of Linguitics, University of California.
# Mutsun
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ʈatːʲi/, /ʈatːʲi/

## Nom comun

ṭatʲtʲi
* Òs.
# Venda
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

ṱhanga
* Tet.
# Georgian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/tʰma/, /tʰma/

## Nom comun

თმა (tma)
* Cabel.
# Georgian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

მგელი (mgeli)
* Lop.
# Georgian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/tʰɑɡvi/, /tʰɑɡvi/

## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | თაგვი | თაგვები |
| Ergatiu | თაგვმა | თაგვებმა |
| Genitiu | თაგვის თაგვისა | თაგვების თაგვებისა |
| Datiu | თაგვს თაგვსა | თაგვებს თაგვებსა |
| Instrumental | თაგვით თაგვითა | თაგვებით თაგვებითა |
| Adverbial | თაგვად თაგვადა | თაგვებად თაგვებადა |
| Vocatiu | თაგვო | თაგვებო |
თაგვი (tagvi)
* Mirga.
# Georgian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

თვე (tve)
* Mes.

### Derivats

* მთვარე
# Georgian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

თხა (txa)
* Cabra.
# Georgian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | ლომი | ლომები |
| Ergatiu | ლომმა | ლომებმა |
| Genitiu | ლომის ლომისა | ლომების ლომებისა |
| Datiu | ლომს ლომსა | ლომებს ლომებსა |
| Instrumental | ლომით ლომითა | ლომებით ლომებითა |
| Adverbial | ლომად ლომადა | ლომებად ლომებადა |
| Vocatiu | ლომო | ლომებო |
ლომი (lomi)
* Leon.

### Derivats

* ძუ ლომი
# Georgian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/tʰvali/, /tʰvali/

## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | თვალი | თვალები |
| Ergatiu | თვალმა | თვალებმა |
| Genitiu | თვალის თვალისა | თვალების თვალებისა |
| Datiu | თვალს თვალსა | თვალებს თვალებსა |
| Instrumental | თვალით თვალითა | თვალებით თვალებითა |
| Adverbial | თვალად თვალადა | თვალებად თვალებადა |
| Vocatiu | თვალო | თვალებო |
თვალი (tvali)
* Uèlh.
# Georgian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

კატა (ḳaṭa)
* Gat.
# Georgian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | იხვი | იხვები |
| Ergatiu | იხვმა | იხვებმა |
| Genitiu | იხვის იხვისა | იხვების იხვებისა |
| Datiu | იხვს იხვსა | იხვებს იხვებსა |
| Instrumental | იხვით იხვითა | იხვებით იხვებითა |
| Adverbial | იხვად იხვადა | იხვებად იხვებადა |
| Vocatiu | იხვო | იხვებო |
იხვი (ixvi)
* Guit.
# Georgian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

მარილი (marili)
* Sal.

### Derivats

* დამარილება
# Vòt
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

[voho]

## Nom comun

voho

### Traduccions

* cabra $^{(oc)}$ femenin

### Referéncias

* Paul Ariste, 1968, A Grammar of the Votic Language, Bloomington, Indiana University Publications.
# Romanés
### Etimologia

Creat a partir del francés voyager ("viatjar").

### Prononciacion

[voja'ʒa]

### Sillabas

vo | ia | ja (3)

## Vèrb

a voiaja

### Sinonims

* a călători

### Traduccions

* viatjar $^{(oc)}$

### Derivats

* voiajare
# Neerlandés
### Etimologia

Del protogermanic *fōtaz. Parent de l'anglés foot o de l'alemand Fuß.

### Prononciacion

/vut/, /vut/
Païses Basses (Wijchen) : escotar « voet »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| voet | voeten |
| [vut] | [vutən] |
voet masculin
* pè.

### Derivats

* ruilvoet
* voetstap
* voetzool
# Catalan
### Etimologia

De vocal amb lo sufix -ic.

### Prononciacion

/buˈkalik/, /buˈkalik/ (oriental), /voˈkalik/, /voˈkalik/ (valencian)
Espanha (Barcelona) : escotar « vocàlic »

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | vocàlic | vocàlics |
| Masculin | [buˈkalik] | [buˈkaliks] |
| Femenin | vocàlica | vocàliques |
| Femenin | [buˈkalikə] | [buˈkalikəs] |
vocàlic masculin
* Vocalic.

### Parents

* vocal
* vocalisme

### Antonims

* consonàntic
# Chèc
### Etimologia

Del protoeslau *voda. Parent del polonés woda e de l'ucraïnian вода.

### Prononciacion

/vo̞da/, /vo̞da/

## Nom comun

voda femenin, plural : vody
* Aiga.

### Derivats

| povodeň povodí rozvodí rozvodněný rozvodnit vodák vodárna vodík vodka vodnatý vodné | vodní vodnice vodník vodohospodář vodojem vodoměr vodoměrka vodopád vodouch vodovod vodový |
# Occitan
### Etimologia

    Del latin votāre.

### Prononciacion

/βuˈða/, /βuˈða/ França (Bearn) : escotar « vodar »

### Sillabas

vo|dar

## Vèrb

vodar
* Prometre per vòt.
** Vodar un temple a Dieu.
* (figurat) Prometre d’un biais particular.
** Vodar obediéncia al papa.
* (per extension) Consacrar a Dieu.
** Vodar un enfant a Dieu.
* (analogia) Metre sota la proteccion especiala d’un sant.
* (figurat) Aver una devocion particulara ; venerar prigondament.
* Consacrar

### Parents

* vòt
* votiu

### Sinonims

* consacrar
* gadiar
* prométer
* dedicar

### Traduccions

| alemand: weihen $^{(de)}$, heiligen $^{(de)}$ anglés: consecrate $^{(en)}$, swear $^{(en)}$, Modèl:trad+ basc: catalan: dedicar $^{(ca)}$ | espanhòl: dedicar $^{(es)}$ francés: vouer $^{(fr)}$ italian: votare $^{(it)}$ portugués: votar $^{(pt)}$ |
# Afrikaans
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Vèrb

voed
* Noirir.
# Neerlandés
### Prononciacion

/ˈvoɣəl/
Païses Basses (Wijchen) : escotar « vogel »

### Sillabas

vo | gel (2)

## Nom comun

vogel masculin

### Traduccions

* aucèl $^{(oc)}$
# Espanhòl
### Etimologia

Derivat de vocal.

### Prononciacion

[bo'kaliko]

### Sillabas

vo | cá | li | co (4)

## Adjectiu

vocálico masculin

### Traduccions

* vocalic $^{(oc)}$

### Parents

* vocal
* vocalismo
# Occitan
### Etimologia

    benlèu del latin vocare « cridar (crits dels remaires) »

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /buˈɣa/, /buˈɣa/
    provençau /vuˈga/, /vuˈga/

### Sillabas

vo|gar

## Vèrb

vogar
* (marina) Èsser pojat sus l’aiga a fòrça de las remas ; nadar a la rema.
* (marina) Amodar la vòga
* (per extension) Navegar de quin biais que siá.

### Variantas dialectalas

* avogar (lengadocian)

### Sinonims

* nadar
* remar

#### Locucions derivadas

* vòga la galèra

### Traduccions

| alemand: rudern $^{(de)}$, schaukeln $^{(de)}$ anglés: sail $^{(en)}$, row $^{(en)}$ basc: catalan: vogar $^{(ca)}$ | espanhòl: bogar $^{(es)}$ francés: voguer $^{(fr)}$ italian: vogare $^{(it)}$ portugués: vogar $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    benlèu del latin vocare « cridar (crits dels remaires) »

### Prononciacion

    Oriental: central /buˈɣa/, /buˈɣa/, balear /voˈɣa/, /voˈɣa/, /vuˈɣa/, /vuˈɣa/
    Occidental: nord-occidental /boˈɣa/, /boˈɣa/, valencian /voˈɣaɾ/, /voˈɣaɾ/, /boˈɣaɾ/, /boˈɣaɾ/

### Sillabas

vo|gar

## Vèrb

vogar
* vogar $^{(oc)}$
* Nadar
* Brandir las campanas

# Portugués
### Etimologia

    benlèu del latin vocare « cridar (crits dels remaires) »

### Prononciacion

    Portugal /vuˈgaɾ/, /vuˈgaɾ/
    Brasil /voˈga(ɾ)/, /voˈga(ɾ)/

### Sillabas

vo|gar

## Vèrb

vogar
* vogar $^{(oc)}$
* Valer
# Occitan
### Prononciacion

/tuɾˈmento̞s/, /tuɾˈmento̞s/, provençau /tuʀˈmento̞/, /tuʀˈmento̞/

## Forma de nom comun

tormentas
* Plural de tormenta

# Espanhòl
### Prononciacion

/toɾˈmentas/, /toɾˈmentas/

## Forma de nom comun

tormentas
* Plural de tormenta

# Portugués
### Prononciacion

Portugal /toɾˈmẽtɐʃ/, /toɾˈmẽtɐʃ/; Brasil /toɦˈmẽtɐʃ/, /toɦˈmẽtɐʃ/, /toɾˈmẽjtəs/, /toɾˈmẽjtəs/

## Forma de nom comun

tormentas
* Plural de tormenta
# Francés
### Prononciacion

França (Vòges) : escotar « tordu »
Canadà (Shawinigan) : escotar « tordu » Canadà (Shawinigan) : escotar « tordu » Canadà (Shawinigan) : escotar « tordu »

## Adjectiu

tordu
* tòrt

### Sinonims

* tors
# Eslovèn
### Etimologia

Del protoeslau *vъtorъkъ, derivat de *vъtorъ « segond ». Parent del polonés wtorek, del chèc úterý o de l'ucraïnian вівторок.

### Prononciacion

/ˈtɔ̀ːrək/, /ˈtɔ̀ːrək/

## Nom comun

torek masculin
* Dimars.
# Occitan
### Etimologia

* De torment

### Prononciacion

/toɾmen'ta/, /toɾmen'ta/, provençau /toʀmẽⁿ'ta/, /toʀmẽⁿ'ta/

## Vèrb

tormentar
* Far patir amb de torments corporals.
* Far patir de dolors causadas per la malautiás, per una operacion cirurgicala o per lo mendre accident.
* (figurat) Donar de pena, de laguis, de pensament.
* Importunar; secutar.

### Sinonims

* embestiar
* molestar
* secutar
* persecutar
* borrelar
* carcanhar
* tafurar

### Parents

* torment
* tormenta

### Traduccions

| alemand: martern $^{(de)}$, peinigen $^{(de)}$, quälen $^{(de)}$ anglés: torment $^{(en)}$; agonize $^{(en)}$, bully $^{(en)}$, distress $^{(en)}$, harass $^{(en)}$, torture $^{(en)}$ catalan: torturar $^{(ca)}$, turmentar $^{(ca)}$ basc: | espanhòl: atormentar $^{(es)}$ francés: tourmenter $^{(fr)}$ italian: tormentare $^{(it)}$ portugués: atormentar $^{(pt)}$, supliciar $^{(pt)}$, torturar $^{(pt)}$, mortificar $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Mot aparentament creat en anglés (1811) e adaptat a las autras lengas.

### Prononciacion

[tu'rizme]
França (Bearn) : escotar « torisme »

### Sillabas

to | ris | me (3)

## Nom comun

torisme masculin
* Accion de viatjar amb un interés particular.
* Activitat, a tòca comerciala, basada suls viatges.

### Derivats

* torista
* toristic -a

### Traduccions

| anglés: tourism $^{(en)}$ catalan: turisme $^{(ca)}$ espanhòl: turismo $^{(es)}$ francés: tourisme $^{(fr)}$ | italian: turismo $^{(it)}$ ongrés: turizmus $^{(hu)}$ portugués: turismo $^{(pt)}$ ucraïnian: туризм $^{(uk)}$ |

### Parents

* torista
# Occitan
### Etimologia

Del latin tormentum.

### Prononciacion

/tuɾˈmen/, /tuɾˈmen/, provençau /tuʀˈmen/, /tuʀˈmen/ França (Bearn) : escotar « torment »

### Sillabas

tor|ment

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| torment | torments |
| [tuɾˈmen] | [tuɾˈmens] |
torment masculin
* Suplici, tortura.
* Violenta dolor corporala.
* (figurat) Granda pena morala, lagui gròs.

### Derivats

* tormentaire
* tormentar

### Parents

* tormenta

### Traduccions

| alemand: Qual $^{(de)}$ anglés: torment $^{(en)}$ basc: catalan: turment $^{(ca)}$ | espanhòl: tormento $^{(es)}$ francés: tourment $^{(fr)}$ italian: tormento $^{(it)}$ portugués: tormento $^{(pt)}$ |

# Anglés
### Etimologia

Del latin tormentum.

### Prononciacion

/ˈtɔː(ɹ)mɛnt/, /ˈtɔː(ɹ)mɛnt/

### Sillabas

tor|ment

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| torment | torments |
| [ˈtɔː(ɹ)mɛnt] | [ˈtɔː(ɹ)mɛnts] |
torment
* torment $^{(ca)}$

## Vèrb

torment
* tormentar $^{(ca)}$
# Occitan
### Etimologia

    Del latin tormenta « torments », neutre plural (de tormentum) vengut femenin singular.

### Prononciacion

/tuɾˈmento̞/, /tuɾˈmento̞/, provençau /tuʀˈmento̞/, /tuʀˈmento̞/

### Sillabas

tor|men|ta

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tormenta | tormentas |
| [tuɾˈmento̞] | [tuɾˈmento̞s] |
tormenta femenin
* Auratge, borrasca, gròssa tempèsta.
* (figurat) Treble que bolega un país.

### Sinonims

* tempèsta
* chavana
* bofaniá
* temporal
* borrasca
* auristre
* bofarada
* ventada

### Parents

* tormentaire
* tormental

### Traduccions
## Forma de vèrb

tormenta
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu de tormentar
* Segonda persona del singular de l'imperatiu adirmatiu de tormentar

# Espanhòl
### Etimologia

    Del latin tormenta « torments », neutre plural (de tormentum) vengut femenin singular.

### Prononciacion

/toɾˈmenta/, /toɾˈmenta/

### Sillabas

tor|men|ta

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tormenta | tormentas |
| [toɾˈmenta] | [toɾˈmentas] |
tormenta femenin
* tormenta $^{(oc)}$

## Forma de vèrb

tormenta
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu de tormentar
* Segonda persona del singular de l'imperatiu adirmatiu de tormentar

# Portugués
### Etimologia

    Del latin tormenta « torments », neutre plural (de tormentum) vengut femenin singular.

### Prononciacion

Brasil : escotar « tormenta »

### Prononciacion

Portugal /toɾˈmẽtɐ/, /toɾˈmẽtɐ/; Brasil /toɦˈmẽtɐ/, /toɦˈmẽtɐ/, /toɾˈmẽjtə/, /toɾˈmẽjtə/

### Sillabas

tor|men|ta

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tormenta | tormentas |
tormenta femenin
* tormenta $^{(oc)}$
# Italian
## Forma de vèrb

tormenterò
* Primièra persona al futur del vèrb tormentare.
# Occitan
### Etimologia

De tornar.

### Prononciacion

[tur'naδo]
França (Bearn) : escotar « tornada »

### Sillabas
## Nom comun

tornada femenin
* Part d'una cançon que se repetís a la fin de cada coblet .

### Sinonims

* repic
* refranh

### Traduccions

* alemand: Refrain $^{(de)}$
* anglés: chorus $^{(en)}$, refrain $^{(en)}$
* catalan: tornada $^{(ca)}$
* espanhòl: estribillo $^{(es)}$
* francés: refrain $^{(fr)}$; tournée $^{(fr)}$
* italian: ritornello $^{(it)}$
* portugués: refrão $^{(pt)}$
# Occitan
### Etimologia

* Del latin torno .(1 a 5)
* Del latin tornus . (6)

### Prononciacion

[ˈtur]
França (Bearn) : escotar « torn »

### Sillabas
## Nom comun

torn masculin
* Accion de virar.
* Circonferéncia .
* Circuit d'una passejada, d'un corsa...
* Accion que necessitat d'aver de biais, d'agilitat.
* Reng successiu dins lo debanament d'una accion.
* Tec Maquina aisina que permet de far virar un peça a l'entorn d'un ais.

### Traduccions

* anglés: tour $^{(en)}$; turn $^{(en)}$
* catalan: volta $^{(ca)}$tomb $^{(ca)}$trampa $^{(ca)}$
* espanhòl: vuelta $^{(es)}$
* francés: tour $^{(fr)}$
* italian: giro $^{(it)}$
# Anglés
### Etimologia
### Prononciacion

Reialme Unit (Londres) : escotar « yes »
Estats Units d'America (Califòrnia) : escotar « yes » Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « yes » Estats Units d'America (Connecticut) : escotar « yes » Sud-Africa : escotar « yes »

## Interjeccion

yes
* òc.