OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Shawnee
### Etimologia

Del proto-algonquian *kenweˑwi.

### Prononciacion

/kinwaːwi/, /kinwaːwi/

## Forma de vèrb

kinwaawi
* Aquò es long.

### Referéncias

* Frank T. Siebert Jr., 1975, Resurrecting Virginia Algonquian from the Dead : The Reconstituted and Historical Phonology of Powhatan, Studies in Southeastern Indian Languages, p. 285-453, Athens, The University of Georgia Press.
# Saulteaux
### Etimologia

Del proto-algonquian *keneˑpikwa.

### Prononciacion
## Nom comun

kinēpik animat
* Sèrp.
# Ayapaneco
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

kioc
* Tèsta.

### Referéncias

* Manuel Segovia, José Manuel Segovia, 2013, Las partes del cuerpo en ayapaneco, Mexico, INALI.
# Ayapaneco
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

kinnoh
* Nas.

### Referéncias

* Manuel Segovia, José Manuel Segovia, 2013, Las partes del cuerpo en ayapaneco, Mexico, INALI.
# Occitan
### Prononciacion

/muɾˈtalos/, /muɾˈtalos/ (lengadocian), /muʁˈtalaː/, /muʁˈtalaː/ (lemosin)

## Forma d'adjectiu 1

mortalas
* Femenin plural de mortal.

## Forma d'adjectiu 2

mortalas (provençau) (lemosin) (vivaroaupenc)
* Femenin plural de mortau.
# Occitan
### Prononciacion

/muɾˈtaws/, /muɾˈtaws/ (gascon), /muʁˈtaw/, /muʁˈtaw/ (lemosin)

## Forma d'adjectiu 1

mortaus (gascon)
* Masculin e femenin plurau de mortau.

## Forma d'adjectiu 2

mortaus (provençau) (lemosin) (vivaroaupenc)
* Masculin plurau de mortau.
# Esperanto
### Etimologia

Creat a partir de morto ("mòrt") amb lo sufix verbal -i.

### Prononciacion

['morti]
Brasil : escotar « morti » França (Tolosa) : escotar « morti » França (Vòges) : escotar « morti »

### Sillabas

mor | ti (2)

## Vèrb

morti

### Traduccions

* morir $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/muɾˈtals/, /muɾˈtals/

## Forma d'adjectiu

mortals
* Masculin plural de mortal.
# Francés
### Etimologia

    Feminin de mort.

### Prononciacion

/mɔʀt/, /mɔʀt/

## Nom comun

morte femenin
Declinason :
| Singular | Plural |
| morte | mortes |
| [mɔʀt] ||

### Traduccions

* morta / mòrta.

## Forma d'adjectiu

morte
* Feminin singular de mort.

# Italian
### Etimologia

    Del latin mŏrtis, genitiu de mŏrs.

### Prononciacion

['mɔrte]
Itàlia : escotar « morte »

### Sillabas

mor | te (2)

## Nom comun

morte femenin
Declinason :
| Singular | Plural |
| morte | morti |
| ['mɔrte] | ['mɔrti] |

### Traduccions

* Mòrt / mort femenin.
# Occitan
### Etimologia

Dau latin mortalis.

### Prononciacion

/muɾˈtal/, /muɾˈtal/ (gascon), /muˈʁtaw/, /muˈʁtaw/ (naut lemosin)

### Sillabas

mor | tau

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : naut lemosin |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | mortau | mortaus |
| Masculin | [muʁˈtaw] | [muʁˈtaw] |
| Femenin | mortala | mortalas |
| Femenin | [muʁˈtalo] | [muʁˈtalaː] |
mortau masculin (gascon) (provençau) (lemosin) (vivaroaupenc)
* Qu'es destinat a murir.
* Que causa la mòrt.

### Derivats

* mortalitat

### Antonims

* imortau

### Variantas dialectalas

* mortal (lengadocian)

### Traduccions

| alemand: sterblich $^{(de)}$ anglés: deadly $^{(en)}$, mortal $^{(en)}$ | catalan: mortal $^{(ca)}$ francés: mortel $^{(fr)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del latin mortalis.

### Prononciacion

/muɾˈtal/, /muɾˈtal/

### Sillabas

mor | tal

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | mortal | mortals |
| Masculin | [muɾˈtal] | [muɾˈtals] |
| Femenin | mortala | mortalas |
| Femenin | [muɾˈtalo] | [muɾˈtalos] |
mortal masculin
* Qu'es destinat a morir.
* Que causa la mòrt.

### Derivats

* mortalitat

### Antonims

* imortal

### Variantas dialectalas

* mortau (gascon), (provençal), (lemosin), (vivaroalpenc)

### Traduccions

| alemand: sterblich $^{(de)}$ anglés: deadly $^{(en)}$, mortal $^{(en)}$ catalan: mortal $^{(ca)}$ | espanhòl: mortal $^{(es)}$ masculin o femenin francés: mortel $^{(fr)}$ italian: mortale $^{(it)}$ |

# Anglés
### Etimologia

    Del francés ancian mortel eissit del latin mortalis.

### Prononciacion

/ˈmɔːtəl/, /ˈmɔːtəl/

## Adjectiu

mortal (comparatiu : more mortal ; superlatiu : most mortal)

### Traduccions

* mortal.

### Antonims

* immortal

### Referéncias

* Etymonline, diccionari etimologic en linha : https://www.etymonline.com/search?q=mortal

# Espanhòl
### Etimologia

    Del latin latin mortalis.

### Prononciacion

Colómbia (Cartagena) : escotar « mortal »

### Prononciacion

/morˈtal/, /morˈtal/

## Adjectiu

Declinason :
| Singular | Plural |
| mortal | mortales |
| [morˈtal] | [mortˈtales] |
mortal masculin o femenin

### Traduccions

* mortal.

### Antonims

* inmortal

### Referéncias

* Diccionario de lenga española en linha de la Real Academia Española : https://dle.rae.es/mortal?m=form
# Occitan
### Prononciacion

/muɾˈtalo/, /muɾˈtalo/ (lengadocian), /muʁˈtalo/, /muʁˈtalo/ (lemosin)

## Forma d'adjectiu 1

mortala
* Femenin singular de mortal.

## Forma d'adjectiu 2

mortala (provençau) (lemosin) (vivaroaupenc)
* Femenin singular de mortau.
# Catalan
### Etimologia
### Prononciacion

[muɾtəli'tat] (oriental), [moɾtali'tat] (occidental)
Espanha (Barcelona) : escotar « mortalitat »

### Sillabas

mor | ta | li | tat (4)

## Nom comun

mortalitat femenin

### Traduccions

* mortalitat $^{(oc)}$

### Derivats

* taxa de mortalitat

### Parents

* mortal

### Antonims

* immortalitat
# Italian
### Etimologia

Del latin .

### Prononciacion

[mortali'ta]

### Sillabas

mor | ta | li | tà (4)

## Nom comun

mortalità femenin

### Traduccions

* mortalitat $^{(oc)}$

### Parents

* mortale
# Esperanto
### Etimologia

A partir del latin cŭprum amb lo sufix -o.

### Prononciacion

['kupro]
França (Tolosa) : escotar « kupro »

### Sillabas

ku | pro (2)

## Nom comun

kupro, pl. kuproj

### Traduccions

* coire $^{(oc)}$ masculin
# Putijarra
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

kuranganmalanmarla
* Dingo.

### Referéncias

* Albert Burgman, 2004, Putijarra – English Wordlist English – Putijarra Finder Topical Wordlist & Sketch Morphology, South Hedland, Wangka Maya Pilbara Aboriginal Language Centre.
# Haussà
### Prononciacion
## Forma de nom comun

kuraye
* Plural de kura.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

kupu
* Acusatiu-instrumental singular de kupa.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

kupy
* Genitiu singular de kupa.
* Nominatiu-acusatiu plural de kupa.
# murrinh-patha
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

kuragadha
* Bomerang.

### Referéncias

* Chester S. Street, Gregory Panpawa Mollingin, 1983, Dictionary English - Murrinh-Patha, Port Keats, Wadeye Press.
# Putijarra
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

kuran
* Aurelha.

### Referéncias

* Albert Burgman, 2004, Putijarra – English Wordlist English – Putijarra Finder Topical Wordlist & Sketch Morphology, South Hedland, Wangka Maya Pilbara Aboriginal Language Centre.
# Naut sorab
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Vèrb

kupować imperfectiu
* Crompar.

### Conjugason

| Infinitiu | kupować | kupować | kupować | kupować | kupować | kupować |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular |
| masculin | kupowany | kupowany | kupowany |
| femenin | kupowana | kupowana | kupowana |
| neutre | kupowane | kupowane | kupowane |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural | dual | dual | dual | dual |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ja | ty | wón wona wono wone | my | vy | woni wone | mój | wój | wonaj wonej |
| Present | kupuju | kupuješ | kupuje | kupujemy | kupujeće | kupuja | kupujemoj | kupujetaj kupujetej | kupujetaj kupujetej |
| Preterit | kupowach | kupowaše | kupowaše | kupowachmy | kupowašće | kupowachu | kupowachmoj | kupowaštaj kupowaštej | kupowaštaj kupowaštej |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural | dual | dual | dual | dual |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ja | ty | wón wona wono wone | my | vy | woni wone | mój | wój | wonaj wonej |
| Imperatiu | — | kupuj ! | — | kupujmy ! | kupujće ! | — | kupujmoj ! | kupujtaj ! kupujtej ! | — |
| Passat |||||||
| Nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural | dual | dual | dual | dual |
| Masculin | kupował | kupował | kupował | kupowali | kupowali | kupowali | kupowałoj | kupowałoj | kupowałoj | kupowałoj |
| Femenin | kupowała | kupowała | kupowała | kupowałe | kupowałe | kupowałe | kupowałoj | kupowałoj | kupowałoj | kupowałoj |
| Neutre | kupowało | kupowało | kupowało | kupowałe | kupowałe | kupowałe | kupowałoj | kupowałoj | kupowałoj | kupowałoj |
| Nòtas |||||||

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
* Soblex - hornjoserbsko-němski słownik
# Esperanto
### Etimologia

Forma plurala de kupro ("coire").

### Prononciacion

['kuproj]

### Sillabas

ku | proj (2)

## Nom comun

kuproj pl.

### Traduccions

* coires $^{(oc)}$ masculin plural
# Haussà
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| kura | kuraye |
kura femenin
* Ièna.

# Polonés
### Etimologia

De l'eslau ancian коуръ, vengut d'un protoeslau *kura.

### Prononciacion

/ˈkuɾa/, /ˈkuɾa/

### Sillabas

ku | ra (2)

## Nom comun

kura femenin, plural : kury
* Galina.

### Derivats

* kurczak
* kurczę

# murrinh-patha
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

kura
* Aiga doça.

### Referéncias

* Chester S. Street, Gregory Panpawa Mollingin, 1983, Dictionary English - Murrinh-Patha, Port Keats, Wadeye Press.
# Breton
### Etimologia

Derivat de kant ("cent") amb lo sufix -ved (equivalent de -en).

### Prononciacion

['kãntvet]

### Sillabas

kant | ved (2)

## Nom comun

kantved masculin, pl. kantvedoù

### Traduccions

* centen $^{(oc)}$
* sègle $^{(oc)}$
# Mohawk
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/gaˈnaːda/, /gaˈnaːda/

## Nom comun

kaná:ta
* Vilatge.
# Chèc
### Etimologia

Bastit a partir de kapsa ("pòcha") e del sufix -ník.

### Prononciacion

['kapɛsɲi:k]

### Sillabas

ka | pes | ník (3)

## Nom comun

kapesník masculin, pl. kapesníky

### Traduccions

* mocador $^{(oc)}$ masculin
# Esperanto
### Etimologia

De l'italian canzone amb lo sufix -o.

### Prononciacion

[kan'zono]
França (Tolosa) : escotar « kanzono »

### Sillabas

kan | zo | no (3)

## Nom comun

kanzono, pl. kanzonoj.

### Traduccions

* cançon $^{(oc)}$ femenin
# Esperanto
### Etimologia

Forma plurala de kanzono ("cançon").

### Prononciacion

[kan'zonoj]

### Sillabas

kan | zo | noj (3)

## Nom comun

kanzonoj pl.

### Traduccions

* cançons $^{(oc)}$ femenin plural
# Sisaala tumulung
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| kantʋŋ | kantʋnnʋŋ |
kantʋŋ
* Ièna.

### Referéncias

* Caleb Batong, Justin Tia, Margrit Frempong, Justin Frempong, 2016, Sisaala – English Dictionary, Webonary.org., SIL International, accedit lo 09/12/2017.
# Esperanto
### Etimologia

Creat a partir del latin cantāre amb lo sufix verbal -i.

### Prononciacion

['kantare] Brasil : escotar « kanti » França (Tolosa) : escotar « kanti » França (Vòges) : escotar « kanti »

### Sillabas

kan | ti (2)

## Vèrb

kanti

### Traduccions

* cantar $^{(oc)}$
# Esperanto
### Etimologia

A partir del latin cantare amb lo sufix -isto.

### Prononciacion

[kan'tisto]
França (Tolosa) : escotar « kantisto »

### Sillabas

kan | tis | to (3)

## Nom comun

kantisto, pl. kantistoj

### Traduccions

* cantaire $^{(oc)}$ masculin
# Occitan
### Etimologia

    → Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

kanza
* Indian del pòble kanza.
* Lenga mòrta de la familha sioana, parlada als Estats Units.

### Traduccions
## Adjectiu

kanza
* Relatiu als membres del pòble kanza.
* Relatiu a la lenga kanza.

### Vejatz tanben

* Mots en kanza dins lo Wikiccionari
* kanza sus Wikipèdia
# Kendayan
### Etimologia

Del sanscrit कपाल (kapāla) « cran ».

### Prononciacion
## Nom comun

kapalà
* Tèsta.

#### Nòta

Forma del dialèct salako de Sarawak.

### Referéncias

* K.A. Adelaar, 1992, The relevance of Salako for Proto-Malayic and for Old Malay epigraphy, Bijdragen tot de taal-, land- en volkenkunde, 148:3, p. 381-408.
# Occitan
### Prononciacion

/naˈtiβos/, /naˈtiβos/

## Forma d'adjectiu

nativas
* Feminin plural de natiu.
# Occitan
### Prononciacion

/natyˈɾalo/, /natyˈɾalo/
França (Bearn) - Lengadocian : escotar « naturala »

## Forma d'adjectiu

naturala
* Femenin singular de natural.
# Occitan
### Etimologia

    Del natural.

### Prononciacion

/natyɾala'men/, /natyɾala'men/

### Sillabas

na|tu|ra|la|ment

## Advèrbi

naturalament
* De per una proprietat naturala.
* Sonque per l'ajuda de fòrças de la natura, per oposicion a subrenaturalament.
** Naturalament parlant, un mòrt pòt pas tornar viure.
* Tal coma es esperat per una consequéncia naturala.
* De biais natural, simple, aisit.
* D’un biais candid e que se vòl imitar la natura.
** Enganava las gents fòrça naturalament.
* Sens forçar ni soscar.
** Parlar, escriure naturalament.
* Sens mascar, amb franquesa.
** Digatz me naturalament cossí va.
* de segur, òc ben.

### Parents

* natural

### Traduccions

| alemand: natürlich $^{(de)}$ anglés: naturally $^{(en)}$ catalan: naturalment $^{(ca)}$ espanhòl: naturalmente $^{(es)}$ | francés: naturellement $^{(fr)}$ italian: naturalmente $^{(it)}$ polonés: portugués: naturalmente $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del latin naturalis.

### Prononciacion

/natyˈɾal/, /natyˈɾal/
França (Bearn) - Lengadocian : escotar « natural »

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | natural | naturals |
| Masculin | [natyˈɾal] | [natyˈɾals] |
| Femenin | naturala | naturalas |
| Femenin | [natyˈɾalo] | [natyˈɾalos] |
natural masculin
* Qu'es relatiu a la natura.
* Qu'es esperat, en parlar de l'actitud.
* Nombre cardinal entièr a partir del zèro.

### Derivats

* naturalament

### Variantas dialectalas

* naturau (gascon), (provençal), (lemosin), (vivaroalpenc)

### Traduccions

| alemand: natürlich $^{(de)}$ anglés: natural $^{(en)}$ bashquir: тәбиғи $^{(ba)}$ | catalan: natural $^{(ca)}$ espanhòl: natural $^{(es)}$ francés: naturel $^{(fr)}$ |

# Catalan
### Etimologia

Del latin naturalis.

### Prononciacion

oriental /nə.tuˈɾaɫ/, occidental /na.tuˈɾaɫ/
    Espanha (Barcelona) : escotar « natural »

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | natural | naturals |
| Femenin | natural | naturals |
natural
* Relatiu a la natura.
* Realizat sens intervencion de l'òme.
* Sens afectacion
* Originari
* Nombre cardinal entièr a partir del zèro.
* Innat.
* (pelòta basca) de drecha

# Anglés
### Etimologia

Del latin naturalis.

### Prononciacion

/ˈnætʃɹəl/, /ˈnætʃɹəl/, /ˈnætʃəɹəl/, /ˈnætʃəɹəl/
    Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « natural »
Estats Units d'America (Connecticut) : escotar « natural »

## Adjectiu

natural
* natural.
* normal
# Lomwe
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

natori
* Cuèissa.

### Referéncias

* Olinda Franco F. Marques, Vicente Mário Paulo, Eusébio Joaquim Waera Vareiro, Jerónimo Herculano Acácio, 2017, Lomwe – English Dictionary, Webonary.org, SIL International.
# Sisaala tumulung
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| natoŋo | natogusuŋ |
natoŋo
* Coide.

### Referéncias

* Caleb Batong, Justin Tia, Margrit Frempong, Justin Frempong, 2016, Sisaala – English Dictionary, Webonary.org., SIL International, accedit lo 09/12/2017.
# Occitan
### Prononciacion

/naˈtiws/, /naˈtiws/

## Forma d'adjectiu

natius
* Masculin plural de natiu.
# Occitan
### Prononciacion

/naˈtiβo/, /naˈtiβo/
França (Bearn) : escotar « nativa »

## Forma d'adjectiu

nativa
* Feminin singular de natiu.
# inuktitut
### Etimologia

    → Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/natːɪq/, /natːɪq/

## Nom comun

nattiq (sillabari: ᓇᑦᑎᖅ)
* Fòca.
# Naut sorab
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

| Cas | Singular | Plural | Dual |
| Nominatiu | nazymnik | nazymniki | nazymnikaj |
| Genitiu | nazymnika | nazymnikow | nazymnikow |
| Datiu | nazymnikej | nazymnikam | nazymnikomaj |
| Acusatiu | nazymnik | nazymniki | nazymnikaj |
| Instrumental | nazymnikom | nazymnikami | nazymnikomaj |
| Locatiu | nazymniku | nazymnikach | nazymnikomaj |
| Vocatiu | nazymniko | | |
nazymnik masculin
* Novembre.

### Mots aparentats

* nazyma
* nazymnić so
* nazymnjenje
* nazymski

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

nazymnikach
* Locatiu plural de nazymnik.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

nazymnikaj
* Nominatiu-acusatiu dual de nazymnik.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

nazymnikej
* Datiu singular de nazymnik.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

nazymam
* Datiu plural de nazyma.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

nazymami
* Instrumental plural de nazyma.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

nazymje
* Datiu-locatiu singular de nazyma.
* Nominatiu-acusatiu dual de nazyma.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

nazymnika
* Genitiu singular de nazymnik.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

nazymnikam
* Datiu plural de nazymnik.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

nazymnikami
* Instrumental plural de nazymnik.
# Gaelic irlandés
### Etimologia

De múin amb lo sufix -tóir.

### Prononciacion

/mˠuːn̠ʲˈtʲoːɾʲ/, /mˠuːn̠ʲˈtʲoːɾʲ/ (Munster), /ˈmˠuːn̠ʲtʲoːɾʲ/, /ˈmˠuːn̠ʲtʲoːɾʲ/ (Connacht), /ˈmˠuːn̠ʲtʲɔɾʲ/, /ˈmˠuːn̠ʲtʲɔɾʲ/, /ˈmˠuːn̠ʲtʲaɾʲ/, /ˈmˠuːn̠ʲtʲaɾʲ/ (Ulster)
Republica d'Irlanda (Irlanda) : escotar « múinteoir »

## Nom comun

múinteoir masculin, plural : múinteoirí
* Ensenhaire.

### Referéncias

Aquest article es adaptat o copiat (en partida o en totalitat) de l'article del Wiktionary en anglés, jos licéncia CC-BY-SA-3.0 : múinteoir, mas a pogut èsser modificat dempuei.
# Gusilay
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

múkum
* Mel.

### Referéncias

* Anonim, 2013, Guide d'orthographe de la langue gusilay, Dakar, Société Internationale de Linguistique.
# Shina
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

múyal
* Tèrratremol.

### Variantas dialectalas

* bũyál

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala. Forma del dialècte gurezi parlat en Índia.

### Referéncias

* Ahmed Musavir, 2019, A Descriptive Grammar of Gurezi Shina, SIL Language and Culture Documentation and Description 40, Dallas, SIL International.
# Chinantèc de Sochiapam
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

mú³²
* Òs.

### Referéncias

* David Foris, 2003, Lecciones de lectoescritura en chinanteco, tomo cuatro, México, Instituto Lingüístico de Verano.
# Gaelic irlandés
### Etimologia

De l'irlandés ancian múinid.

### Prononciacion

/mˠuːnʲ/, /mˠuːnʲ/

## Vèrb

múin
* Ensenhar.

### Derivats

* múinteoir
# Shina
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Adjectiu

múto masculin
* Autre.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala. Forma del dialècte de Gilgit.

### Referéncias

* Carla F. Radloff, 1999, Aspects of the sound system of Gilgiti Shina, Studies in Languages of Northern Pakistan no 4, Islamabad, National Institute of Pakistan Studies, Quaid-i-Azam University, Summer Institute of Linguistics.
# Unami
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| mùul | mùxula |
mùxul inanimat
* Canoè, batèl.

### Referéncias

* (Lenape Talking Dictionary)
# Danés
### Etimologia

De l'escandinau ancian mǫlr. Parent del suedés mal.

### Prononciacion

['møl]

### Sillabas

møl (1)

## Nom comun

møl neutre, pl. møl

### Traduccions

* arna $^{(oc)}$ femenin
# Catalan
### Etimologia

Del latin musĭca.

### Prononciacion

['muzikə] (oriental), ['muzika] (occidental)

### Sillabas

mú | si | ca (3)

## Nom comun

música femenin, músiques

### Traduccions

* musica $^{(oc)}$
* musiciana $^{(oc)}$

### Derivats

| músic musicadura musical musicalitat musicalment musicar musicastre musicat | musicògraf musicografia musicòleg musicologia musicòman musicomania musicoteràpia piromusical |
# Catalan
### Etimologia

Bastit a partir de música.

### Prononciacion

['muzik]
Espanha (Barcelona) : escotar « músic »

### Sillabas

mú | sic (2)

## Nom comun

músic masculin

### Traduccions

* musician $^{(oc)}$
# Anglés
## Forma de vèrb

litigates
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu del vèrb to litigate.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin lis, litis « « lo procès », puèi litigium, « la contestacion, la querèla »

### Prononciacion

    lengadocian, provençau /liˈtid͡ʒi/, /liˈtid͡ʒi/
    gascon /liˈtiʒi/, /liˈtiʒi/
    escotar « litigi »

## Nom comun

litigi masculin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| litigi | litigis |
| [liˈtid͡ʒi] | [liˈtid͡ʒis] |
* Contèsta en justícia.
* Objècte d’un plaid.
* (per extension) Quina que siá mena de contèsta, disputa.

### Parents

* litigiós

### Traduccions

| alemand: Rechtsstreit $^{(de)}$, Prozess $^{(de)}$, Disput $^{(de)}$ anglés: litigation $^{(en)}$, lawsuit $^{(en)}$, dispute $^{(en)}$ basc: catalan: litigi $^{(ca)}$, plet $^{(ca)}$, disputa $^{(ca)}$ | espanhòl: litigio $^{(es)}$, pleito $^{(es)}$, disputa $^{(es)}$ francés: litige $^{(fr)}$, dispute $^{(es)}$ italian: causa $^{(it)}$, lite $^{(it)}$, processo $^{(it)}$, contesa $^{(it)}$ portugués: litígio $^{(es)}$, pleito $^{(es)}$, disputa $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    Del latin lis, litis « « lo procès », puèi litigium, « la contestacion, la querèla »

### Prononciacion

    oriental /ɫiˈtiʒi/, /ɫiˈtiʒi/
    occidental /ɫiˈtid͡ʒi/, /ɫiˈtid͡ʒi/

## Nom comun

litigi masculin
Declinason :
| Singular | Plural |
| litigi | litigis |
* litigi $^{(oc)}$
# Espanhòl
### Etimologia

Adaptacion en espanhòl del nom, creat a partir del grèc ancian λίθος ("pèira") amb lo sufix -ium, donat pel quimista suedés Jöns Jacob Berzelius que descobriguèt aqueste element en 1817.

### Prononciacion

['litjo]
Espanha (Vila-real) : escotar « litio »

### Sillabas

li | tio (2)

## Nom comun

litio masculin

### Traduccions

* liti $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/liteˈɾaɾjo/, /liteˈɾaɾjo/

## Forma d'adjectiu

literària
* Femenin singular de literari.
# Francés
### Etimologia

Bastit a partir del grèc ancian λίθος ("pèira") e de γράφω ("escriure").

### Prononciacion

[litogʁa'fje] França (Lion) : escotar « lithographier »

## Vèrb

litographier

### Traduccions

* litografiar $^{(oc)}$

### Parents

* lithographie
# Occitan
### Prononciacion

/liteˈɾaɾjos/, /liteˈɾaɾjos/

## Forma d'adjectiu

literàrias
* Femenin plural de literari.