OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tamol
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

Índia : escotar « மரம் »

## Nom comun

மரம் (maram)
* Arbre.
# Tamol
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

பெருந்தடிமல் (peruntaṭimal)
* Gripa.
# Tamol
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Vèrb

பேசு (pēcu)
* Parlar, dire.
# Tamol
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

Índia : escotar « மயில் »

## Nom comun

மயில் (mayil)
* Pavon.
# Occitan
### Prononciacion

    lengadocian, gascon /βiˈβases/, /βiˈβases/
    procençau /viˈvases/, /viˈvases/

### Sillabas

vi|va|ces

## Forma d'adjectiu

vivaces
* masculin plural de vivaç.

# Anglés
### Sillabas

vi|va|ces

## Forma d'adjectiu

vivaces
* masculin plural de vivace.

# Catalan
### Sillabas

vi|va|ces

## Forma d'adjectiu

vivaces
* masculin plural de vivaç.

# Espanhòl
### Prononciacion

    /biˈβ̞aθes/, /biˈβ̞aθes/, /biˈβ̞ases/, /biˈβ̞ases/

### Sillabas

vi|va|ces

## Forma d'adjectiu

vivaces masculin o femenin
* masculin plural de vivaz.

# Francés
### Prononciacion

    /vi.vas/, /vi.vas/

### Sillabas

vi|va|ces

## Forma d'adjectiu

vivaces masculin o femenin
* plural de vivace.
# Italian
### Etimologia

Del latin .

### Prononciacion

[vivaʧi'ta]

### Sillabas

vi | va | ci | tà (4)

## Nom comun

vivacità femenin

### Traduccions

* vivacitat $^{(oc)}$

### Parents

* vivace
# Francés
### Etimologia

Del latin vivācĭtās.

### Prononciacion

[vivasi'te]
Soïssa (Canton de Valés) : escotar « vivacité » França (Vòges) : escotar « vivacité »

### Sillabas

vi | va | ci | té (4)

## Nom comun

vivacité femenin

### Traduccions

* vivacitat $^{(oc)}$

### Parents

* vif, vive
* vivace
# Occitan
### Prononciacion

    lengadocian, gascon /βiˈβaso̞/, /βiˈβaso̞/
    procençau /viˈvasə/, /viˈvasə/
       escotar « vivaça »

### Sillabas

vi|va|ça

## Forma d'adjectiu

vivaça
* femenin singular de vivaç.
# Occitan
### Etimologia

Mot compausat bastit a partir de vivaro-, referéncia a lo Vivarés, e d'aupenc.

### Sillabas

vi | va | ro | au | penc (5)

## Nom comun

vivaroaupenc masculin
* Ling. Dialècte nòrd-occitan parlat dins lo nòrd-èst de Velai, de franjas au sud de Léger, lo nòrd de Vivarés, lo Daufinat meridional, los Aups de lenga occitana en França e en Itàlia e a la Gàrdia en Calàbria.

### Variantas dialectalas

* vivaroalpenc

### Sinonims

* gavòt

### Traduccions

| alemand: Vivaro-alpinisch $^{(de)}$ neutre anglés: Vivaro-Alpine $^{(en)}$ aragonés: vivaroalpín $^{(an)}$ masculin asturian: vivaroalpín $^{(ast)}$ masculin catalan: vivaroalpí $^{(ca)}$ masculin espanhòl: alpinovivarés $^{(es)}$ masculin, vivaroalpino $^{(es)}$ masculin | francés: vivaro-alpin $^{(fr)}$ masculin italian: vivaro-alpino $^{(it)}$ masculin lombard: Vivaralpin $^{(lmo)}$ masculin sicilian: vivaru-alpinu $^{(scn)}$ masculin piemontés: vivaro-alpin $^{(pms)}$ masculin |
# Occitan
### Etimologia

Del latin vivācĭtās.

### Prononciacion

[biβasi'tat]
França (Bearn) : escotar « vivacitat »

### Sillabas

vi | va | ci | tat (4)

## Nom comun

vivacitat femenin

### Parents

* viu

### Traduccions

| alemand: anglés: vivacity $^{(en)}$ neutre catalan: vivacitat $^{(ca)}$ chèc: danés: eslovac: eslovèn: espanhòl: vivacidad $^{(es)}$ esperanto: estonian: finlandés: francés: vivacité $^{(fr)}$ | islandés: italian: vivacità $^{(it)}$ leton: lituanian: neerlandés: norvegian: ongrés: polonés: portugués: vivacidade $^{(pt)}$ romanés: suedés: turc: ucraïnian: |

# Catalan
### Prononciacion

[biβəsi'tat] (oriental), [vivasi'tat] (valencian)
Espanha (Barcelona) : escotar « vivacitat »

### Sillabas
## Nom comun

vivacitat femenin

### Traduccions

* vivacitat $^{(oc)}$

### Parents

* viu
# Occitan
### Etimologia

    Del latin vivax.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /βiˈβas/, /βiˈβas/
    procençau /viˈvas/, /viˈvas/
       escotar « vivaç »

### Sillabas

vi|vaç

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | vivaç | vivaces |
| Masculin | [βiˈβas] | [βiˈβases] |
| Femenin | vivaça | vivaças |
| Femenin | [βiˈβaso̞] | [βiˈβaso̞s] |
vivaç
* Qu'a una granda vitalitat.
* (figurat) Çò que dura un briu malgrat lo temps o qu'es dificil de destruire.
* (botanica) Se ditz d’una planta capabla de vivre mai de dos ans e de produire diferentas florasons.

### Derivats

* vivaçament

### Sinonims

* perenne
* renadiu
* tenaç
* vitèc (gascon)

### Parents

* vivacitat

### Traduccions

* Qu'a una granda vivacitat
* alemand: lebhaft $^{(de)}$
* anglés: vivacious $^{(en)}$
* basc:
* catalan: vivaç $^{(ca)}$
* espanhòl: vivaz $^{(es)}$
* francés: vivace $^{(fr)}$
* italian: vivace $^{(it)}$
* portugués: vivaz $^{(pt)}$
* Qu'es dificil de destruire
* alemand: langlebig $^{(de)}$
* anglés: long-lived $^{(en)}$
* basc:
* catalan: vivaç $^{(ca)}$
* espanhòl: vivaz $^{(es)}$
* francés: vivace $^{(fr)}$
* italian: vivace $^{(it)}$
* portugués: vivaz $^{(pt)}$
* Qu'es prenne per una planta
* alemand: ausdauernd $^{(de)}$
* anglés: perennial $^{(en)}$
* basc:
* catalan: vivaç $^{(ca)}$
* espanhòl: vivaz $^{(es)}$
* francés: vivace $^{(fr)}$
* italian: vivace $^{(it)}$
* portugués: vivaz $^{(pt)}$

# Catalan
### Etimologia

    Del latin vivax.

### Prononciacion

    Balearic, Valencian /viˈvas/, /viˈvas/
    Central /biˈbas/, /biˈbas/

### Sillabas

vi|vaç

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | vivaç | vivaços |
| Femenin | vivaç | vivaces |
vivaç
* vivaç $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

    lengadocian, gascon /βiˈβaso̞s/, /βiˈβaso̞s/
    procençau /viˈvasə/, /viˈvasə/

## Forma d'adjectiu

vivaças
* femenin plural de vivaç.
# Occitan
### Prononciacion

/biˈβo/, /biˈβo/
França (Bearn) : escotar « viva »

## Forma d'adjectiu

viva
* Femenin singular de viu.
# Occitan
### Prononciacion

/biˈβos/, /biˈβos/

## Forma d'adjectiu

vivas
* Femenin plural de viu.
# Bielorús
### Etimologia

Del rus ancian ночь, eissit del protoeslau *noťь.

### Prononciacion
## Nom comun

ноч femenin
* Nuèch.

### Antonims

* дзень
# Eslau oriental ancian
### Etimologia

Del grèc bizantin Νοέμβριος, manlevat al latin november.

## Nom comun

ноѩбрь (nojębrĭ) masculin
* Novembre.

### Sinonims

* листопадъ

### Referéncias

* I. I. Sreznevsky, 1893-1912, Materialy dlja slovarja drevne-russkago jazyka po pis'mennym pamjatnikam, Tipografiïa Imperatorskoï Akademii Nauk, Sant-Petersborg.
# Ossèt
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/nwazɨn/, /nwazɨn/

## Vèrb

нуазын
* Beure.

### Referéncias

* V. I. Abaiev, 1964, A Grammatical Sketch of Ossetic, Bloomington, Indiana University Research Center in Anthropology, Folklore, and Linguistics.
# Rus
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ˈnʲuxətʲ/, /ˈnʲuxətʲ/

## Vèrb

нюхать (njuxat') imperfectiu (perfectiu : понюхать)
* Sentir, niflar.
# Rus
### Etimologia

Del rus ancian ночь, eissit del protoeslau *noťь. Parent del chèc e polonés noc.

### Prononciacion

/not͡ɕ/, /not͡ɕ/

## Nom comun

ночь femenin, plural : ночи
* Nuèch.

### Derivats

| ночевать ночник ночное | ночлег ночёвка ночной |

### Antonims

* день

# Eslau oriental ancian
### Etimologia

Del protoeslau *noťь.

## Nom comun

ночь (nočĭ) femenin
* Nuèch.

### Descendents dins d'autras lengas

* bielorús: ноч
* rus: ночь
* ucraïnian: ніч

### Referéncias

* I. I. Sreznevsky, 1893-1912, Materialy dlja slovarja drevne-russkago jazyka po pis'mennym pamjatnikam, Tipografiïa Imperatorskoï Akademii Nauk, Sant-Petersborg.
# Eslau oriental ancian
### Etimologia

Del protoeslau *nositi.

## Vèrb

носити (nositi)
* Portar.

### Descendents dins d'autras lengas

* bielorús: насіць
* rus: носить
* ucraïnian: носити

### Referéncias

* I. I. Sreznevsky, 1893-1912, Materialy dlja slovarja drevne-russkago jazyka po pis'mennym pamjatnikam, Tipografiïa Imperatorskoï Akademii Nauk, Sant-Petersborg.

# Ucraïnian
### Etimologia

Del rus ancian носити, eissit del protoeslau *nositi.

### Prononciacion
## Vèrb

носити (nosyty) imperfectiu
* Portar.
# Eslau oriental ancian
### Etimologia

Del protoeslau *nosъ.

## Nom comun

носъ (nosŭ) masculin
* Nas.

### Descendents dins d'autras lengas

* bielorús: нос
* rus: нос
* ucraïnian: ніс

### Referéncias

* I. I. Sreznevsky, 1893-1912, Materialy dlja slovarja drevne-russkago jazyka po pis'mennym pamjatnikam, Tipografiïa Imperatorskoï Akademii Nauk, Sant-Petersborg.
# Bielorús
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ˈnɨrka/, /ˈnɨrka/

## Nom comun

нырка (nyrka) femenin
* Ren.
# Ucraïnian
### Etimologia

    → Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/nʲi/, /nʲi/

## Interjeccion

ні
* Non.
    ні, дякую ― ni, djákuju ― non, mercé

### Antonims

* так
# Bulgar
### Etimologia

De l'eslau ancian ношть. Parent del rus ночь e del chèc e polonés noc.

### Prononciacion

['nɔʃt]
escotar « нощ »

## Nom comun

нощ femenin, pl. нощи

### Traduccions

* nuèch $^{(oc)}$/nuèit $^{(oc)}$

### Antonims

* ден
# Telogo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

Índia (Haidarabad) : escotar « తల »

## Nom comun

తల (tala)
* Cap, tèsta.
# Telogo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

Índia (Haidarabad) : escotar « తూర్పు »

## Nom comun

తూర్పు (tūrpu)
* Èst.
# Telogo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

నూరు (nūru)
* Cent.
# Telogo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

తోక (tōṅka)
* Coa.
# Telogo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

నక్క (nakka)
* Rainal.
# Telogo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

Índia (Haidarabad) : escotar « నొసలు » Índia (Haidarabad) : escotar « నొసలు »

## Nom comun

నొసలు (nosalu)

### Traduccions

* front $^{(oc)}$ masculin
# Telogo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

దవడ (davaḍa)
* Maissa.
# Telogo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

Índia (Haidarabad) : escotar « నీరు » escotar « నీరు » Índia (Haidarabad) : escotar « నీరు »

## Nom comun

నీరు (nīru)

### Traduccions

* aiga $^{(oc)}$ femenin
# Telogo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

నుదురు (nuduru)
* Front (anatomia).
# Telogo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

Índia (Haidarabad) : escotar « పిల్లి » escotar « పిల్లి »

## Nom comun

పిల్లి (pilli)
* Cat.
# Ongrés
### Etimologia

Compausat a partir d'épít ("construire").

### Prononciacion

['e:pi:te:s]

### Sillabas

é | pí | tész (3)

## Nom comun

építész, pl. építészek

### Traduccions

* arquitècte $^{(oc)}$ masculin

### Derivats

* építészet
* építészeti
# Ongrés
### Etimologia

Compausat a partir d'építészet ("arquitectura").

### Prononciacion

['e:pi:te:sɛti]

### Sillabas

é | pí | té | sze | ti (5)

## Adjectiu

építészeti

### Traduccions

* arquitectural $^{(oc)}$ masculin, {{trad|oc|arquitecturala femenin

### Parents

* építész
* építészet
# Ongrés
### Etimologia

Participi passat del vèrb érik ("madurar").

### Prononciacion

['e:rɛtt]

### Sillabas

érett (1)

## Adjectiu

érett

### Traduccions

* madur $^{(oc)}$ masculin, madura $^{(oc)}$ femenin

### Derivats

* érettség

### Antonims

* éretlen
# Catalan
### Etimologia

Del latin ĕsse.

### Prononciacion

/ˈesə/, /ˈesə/ (oriental), /ˈese/, /ˈese/ (nòrd occidental), /ˈeseɾ/, /ˈeseɾ/ (valencian)
Espanha (Manresa) : escotar « ésser »

## Vèrb

ésser
* Èsser.

### Conjugason

| Infinitiu | ésser | ésser | ésser | ésser | ésser | ésser |
| Gerondiu | essent | essent | essent | essent | essent | essent |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | estat | estat | estat | estats | estats | estats |
| femenin | estada | estada | estada | estades | estades | estades |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | jo | tu | ell ella | nosaltres nosaltras | vosaltres vosaltras | ells ellas |
| Present | sóc | ets | és | som | sou | són |
| Imperfach | era | eres | era | érem | éreu | eren |
| Preterit | fui | fores | fou | fórem | fóreu | foren |
| Futur | seré | seràs | serà | serem | sereu | seran |
| Condicional | seria | series | seria | seríem | seríeu | serien |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | jo | tu | ell ella | nosaltres nosaltras | vosaltres vosaltras | ells ellas |
| Present | sigui | siguis | sigui | siguem | sigueu | siguin |
| Imperfach | fos | fossis | fos | fóssim | fóssiu | fóssin |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | jo | tu | ell ella | nosaltres nosaltras | vosaltres vosaltras | ells ellas |
| Afirmatiu | — | sigues | — | siguem | sigueu | — |
| Negatiu | — | | — | | | — |
# Francés
### Etimologia

Mot bastit a partir del vèrb épouvanter ("espaventar").

### Prononciacion

[epuvɑ̃ˈtaj] Soïssa (Canton de Valés) : escotar « épouvantail » França (Somain) : escotar « épouvantail »

### Sillabas

é | pou | van | tail (4)

## Nom comun

épouvantail masculin

### Traduccions

* espaurugal $^{(oc)}$
# Francés
### Etimologia

Bastit a partir de puiser ("posar").

### Prononciacion

[epɥi'ze]
França (Somain) : escotar « épuiser »

### Sillabas

é | pui | ser (3)

## Vèrb

épuiser

### Traduccions

* agotar $^{(oc)}$

### Derivats

* épuisement
# Ongrés
### Etimologia

Compausat a partir d'építész ("arquitècte").

### Prononciacion

['e:pi:te:sɛt]

### Sillabas

é | pí | té | szet (4)

## Nom comun

építészet, pl. építészetek

### Traduccions

* arquitectura $^{(oc)}$ femenin

### Derivats

* építészeti
# Mohawk
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ˈeɾhaɾ/, /ˈeɾhaɾ/

## Nom comun

érhar
* Can.
# Abenaqui de l'èst
### Etimologia

Del proto-algonquian *eˑhsepana.

### Prononciacion
## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| ésəpanəss | ésəpansak |
ésəpanəss animat
* Raton lavaire (Procyon lotor).

#### Nòta

Forma e ortografia del dialècte penobscot.

### Referéncias

* Penobscot Dictionary, The Penobscot Cultural & Historic Preservation Department.
# Chinés
### Etimologia

Mot compausat, bastit a partir de 小 ('xiǎo') ("jove, pichon") e de 姐 ('jiě') (sòrre ainada).

### Prononciacion

[ɕiɑʊtɕiɛ]

## Nom comun

小姐 (en pinhin: xiǎojiě)

### Traduccions

* Madomaisèla $^{(oc)}$
* domaisèla $^{(oc)}$
# Japonés
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/matsɯ/, /matsɯ/

## Vèrb

| present afirmatiu | 待つ | まつ | matsu |
| present afirmatiu (cortés) | 待ちます | まちます | machimasu |
| present negatiu | 待たない | またない | matanai |
| present negatiu (cortés) | 待ちません | まちません | machimasen |
| passat afirmatiu | 待った | まった | matta |
| passat afirmatiu (cortés) | 待ちました | まちました | machimashita |
| passat negatiu | 待たなかった | またなかった | matanakatta |
| passat negatiu (cortés) | 待ちませんでした | まちませんでした | machimasendeshita |
| -te | 待って | まって | matte |
| potencial (poder) | 待てる | まてる | materu |
| condicional | 待てば | まてば | mateba |
| volitiu (volontat) | 待とう | まとう | matō |
待つ (hiragana まつ, rōmaji matsu)
* Esperar.
# Chinés
### Prononciacion

* /uɔ˨˩˦/
* audio

## Pronom personal

我 wŏ
* pronom personal, primièra persona del singular.

### Traduccions

* ieu $^{(oc)}$, jo $^{(oc)}$

# Corean
### Prononciacion

* /a/

## Pronom personal

我, 아, a
* pronom personal, primièra persona del singular.

### Traduccions

* ieu $^{(oc)}$, jo $^{(oc)}$

# Japonés
### Prononciacion

* /wa/

## Pronom personal

我, わ, wa
* pronom personal, primièra persona del singular.

### Traduccions

* ieu $^{(oc)}$, jo $^{(oc)}$
# Japonés
## Vèrb

| present afirmatiu | 持って来る | もってくる | mottekuru |
| present afirmatiu (cortés) | 持って来ます | もってきます | mottekimasu |
| present negatiu | 持って来ない | もってこない | mottekonai |
| present negatiu (cortés) | 持って来ません | もってきません | mottekimasen |
| passat afirmatiu | 持って来た | もってきた | mottekita |
| passat afirmatiu (cortés) | 持って来ました | もってきました | mottekimashita |
| passat negatiu | 持って来なかった | もってこなかった | mottekonakatta |
| passat negatiu (cortés) | 持って来ませんでした | もってきませんでした | mottekimasendeshita |
| -te | 持って来て | もってきて | mottekite |
| potencial (poder) | 持って来られる | もってこられる | mottekorareru |
| condicional | 持って来れば | もってくれば | mottekureba |
| volitiu (volontat) | 持って来よう | もってこよう | mottekoyō |

### Etimologia

Compausat de 持って (motte, de 持つ motsu, téner) e 来る (kuru, venir). Literalament téner e venir.

### Definicions

持って来る (hiragana もってくる, rōmaji mottekuru)
* Portar.
    鉛筆を持ってきてください。
    Enpitsu o mottekite kudasai.
       Me portatz lo gredon, se vos plai.
    私は学校に昼ご飯をもってきました。
    Watashi wa gakkō ni hirugohan o mottekimashita.
       Portèri lo dinnar a l'escòla.
       Portavi lo dinnar a l'escòla.
# Japonés
## Vèrb

| present afirmatiu | 持つ | もつ | motsu |
| present afirmatiu (cortés) | 持ちます | もちます | mochimasu |
| present negatiu | 持たない | もたない | motanai |
| present negatiu (cortés) | 持ちません | もちません | mochimasen |
| passat afirmatiu | 持った | もった | motta |
| passat afirmatiu (cortés) | 持ちました | もちました | mochimashita |
| passat negatiu | 持たなかった | もたなかった | motanakatta |
| passat negatiu (cortés) | 持ちませんでした | もちませんでした | mochimasendeshita |
| -te | 持って | もって | motte |
| potencial (poder) | 持てる | もてる | moteru |
| condicional | 持てば | もてば | moteba |
| volitiu (volontat) | 持とう | もとう | motō |

### Prononciacion

* /mo.tsɯ/, /mo.tsɯ/

### Definicions

持つ (hiragana もつ, rōmaji motsu)
* Téner.
    色彩を持たない多崎つくると、彼の巡礼の年 (libre de Haruki Murakami)
    Shikisai o motanai Tazaki Tsukuru to, kare no junrei no toshi
       L’incolòr Tsukuru Tazaki e sas annadas de pelegrinatge
       (Revirada literala) Tsukuru Tazaki, qui ten pas cap color, e sas annadas de pelegrinatge
# Japonés
## Nom comun

| 日（にち） | 曜（よう） | 日（び） |
日曜日（にちようび） · 月曜日（げつようび） · 火曜日（かようび） · 水曜日（すいようび） · 木曜日（もくようび） · 金曜日（きんようび） · 土曜日（どようび）

### Etimologia

Del Latin dies solis ("jorn del solelh") a travèrs l’astrologia indiana al sègle V per lo Sanscrit ravidina (ravi, "solelh") dins l’astrologia bodista al sègle VIII: 日曜日: 日 (hiragana にち, rōmaji nichi, "solelh") + 曜日 (hiragana ようび, rōmaji yōbi, "jorn de la setmana").

### Definicions

日曜日 (hiragana にちようび, rōmaji nichiyōbi)
* Dimenge.

# Corean
## Nom comun

| 日（일） | 曜（요） | 日（일） |

### Definicions

日曜日 (hangeul 일요일, romaja iryoil)
* Dimenge.
# Japonés
## Nom comun

| 月（げつ） | 曜（よう） | 日（び） |
日曜日（にちようび） · 月曜日（げつようび） · 火曜日（かようび） · 水曜日（すいようび） · 木曜日（もくようび） · 金曜日（きんようび） · 土曜日（どようび）

### Etimologia

Del Latin dies lunae ("jorn de la luna") a travèrs l’astrologia indiana al sègle V per lo Sanscrit somāha (soma, "luna") dins l’astrologia bodista al sègle VIII: 月曜日: 月 (hiragana げつ, rōmaji getsu, "luna") + 曜日 (hiragana ようび, rōmaji yōbi, "jorn de la setmana").

### Definicions

月曜日 (hiragana げつようび, rōmaji getsuyōbi)
* Diluns.

# Corean
## Nom comun

| 月（월） | 曜（요） | 日（일） |

### Definicions

月曜日 (hangeul 월요일, romaja weoryoil)
* Diluns.
# Japonés
## Vèrb

| present afirmatiu | 書く | かく | kaku |
| present afirmatiu (cortés) | 書きます | かきます | kakimasu |
| present negatiu | 書かない | かかない | kakanai |
| present negatiu (cortés) | 書きません | かきません | kakimasen |
| passat afirmatiu | 書いた | かいた | kaita |
| passat afirmatiu (cortés) | 書きました | かきました | kakimashita |
| passat negatiu | 書かなかった | かかなかった | kakanakatta |
| passat negatiu (cortés) | 書きませんでした | かきませんでした | kakimasendeshita |
| -te | 書いて | かいて | kaite |
| potencial (poder) | 書ける | かける | kakeru |
| condicional | 書けば | かけば | kakeba |
| volitiu (volontat) | 書こう | かこう | kakō |

### Prononciacion

* /ka̠kɯᵝ/, /ka̠kɯᵝ/

### Definicions

書く (hiragana かく, rōmaji kaku)
* Escriure.
# Japonés
## Nom comun
### Etimologia

Mot compausat, bastit a partir de 木 (moku, « fust ») e de 星 (sei, « estela »). Calcat dempuèi los dieus Jupitèr e Thor. Comparatz amb 木曜日 (dijòus), calcat dempuèi dies Jovis e Thursday.

### Prononciacion

* /mo̞kɯ̥ᵝse̞ː/, /mo̞kɯ̥ᵝse̞ː/

### Definicions

木星 (hiragana もくせい, rōmaji Mokusei)
* Jupitèr (planeta).
# Brokskat
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

čomo
* Monja.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* N. Rawaswami, 1989, Brokskat-Urdu-Hindi-English Dictionary, Mysore, Central Institute of Indian Languages.
# Brokskat
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

čomotok
* Cavilha (anatomia).

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* N. Rawaswami, 1989, Brokskat-Urdu-Hindi-English Dictionary, Mysore, Central Institute of Indian Languages.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

črjewach
* Locatiu plural de črjewo.
# Patwin
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

čopól
* Lac.

### Referéncias

* Lewis C. Lawyer, 2015, Patwin Phonemics, Phonetics, and Phonotactics, International Journal of American Linguistics 81:2, p. 221-260.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

črjewam
* Datiu plural de črjewo.
# Brokskat
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

čor
* Quatre.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* N. Rawaswami, 1989, Brokskat-Urdu-Hindi-English Dictionary, Mysore, Central Institute of Indian Languages.
# Naut sorab
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Adjectiu

čorny
* Negre.

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen Domowina-Verlag.
# Naut sorab
### Etimologia

Del protoeslau *čelo.

### Prononciacion
## Nom comun

| Cas | Singular | Plural | Dual |
| Nominatiu | čoło | čoła | čole |
| Genitiu | čoła | čołow | čołow |
| Datiu | čołu | čołam | čołomaj |
| Acusatiu | čoło | čoła | čole |
| Instrumental | čołom | čołami | čołomaj |
| Locatiu | čole | čołach | čołomaj |
čoło neutre
* Front (anatomia).
* Poncha.

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

črjewa
* Genitiu singular de črjewo.
* Nominatiu-acusatiu plural de črjewo.
# Ucraïnian
### Etimologia
## Nom comun

голова femenin

### Prononciacion

[holo'va]

### Sillabas

го | ло | ва (ho | lo | và)

### Traduccions

* cap $^{(oc)}$ masculin, tèsta $^{(oc)}$

### Derivats

* головатий
* головкa
* головний
* головоломка
* головоріз
* головувати
# Ucraïnian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Vèrb

голитися (holytysja) imperfectiu
* Se rasar.

### Sinonims

* бритися
# Rus
### Etimologia

Del protoeslau *golsъ, del protoindoeuropèu *golHsos. Parent del chèc hlas, del polonés głos e de l'ucraïnian голос.

### Prononciacion

/ˈɡoləs/, /ˈɡoləs/

## Nom comun

голос masculin, plural : голоса
* Votz.

# Ucraïnian
### Etimologia

Del protoeslau *golsъ, del protoindoeuropèu *golHsos. Parent del chèc hlas, del polonés głos e del rus голос.

### Prononciacion
## Nom comun

голос masculin, plural : голоси
* Votz.
# Dolgan
### Etimologia

    → Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

горонуок
* Ermina.

### Variantas dialectalas

* кырынаас

### Referéncias

* A. A. Barbolina, 2003, Картинный словарь долганского языка, Sant Petersborg, Izdatel'stvo Prosveshchenie
# Ucraïnian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Vèrb

голити (holyty) imperfectiu
* Rasar.

### Sinonims

* брити
# Rus
### Etimologia

Del protoeslau.

### Prononciacion

/ˈɡoɫət/, /ˈɡoɫət/

## Nom comun

голод masculin
* Fam.

# Ucraïnian
### Etimologia

De l'eslau ancian гладъ.

### Prononciacion

/ˈɦɔɫɔd/, /ˈɦɔɫɔd/

## Nom comun

голод masculin, genitiu : голода
* Fam.