OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

    Del latin sufferre (« suportar, endurar »).

### Prononciacion

/sufɾiˈment/, /sufɾiˈment/, provençau /sufʀiˈment/, /sufʀiˈment/

### Sillabas

so|fri|ment

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| sofriment | sofriments |
| [sufɾiˈment] | [sufɾiˈments] |
sofriment masculin
* Accion de sofrir.

### Sinonims

* sofrença
* patiment

### Traduccions

| alemand: Leiden $^{(de)}$ neutre anglés: suffering $^{(en)}$ catalan: patiment $^{(ca)}$ masculin, sofriment $^{(ca)}$ masculin chèc: utrpení $^{(cs)}$ espanhòl: padecimiento $^{(es)}$ masculin francés: souffrance $^{(fr)}$ femenin | italian: patimento $^{(it)}$ masculin romanés: suferință $^{(ro)}$ femenin sard: suferèntzia $^{(sc)}$, tribulia $^{(sc)}$ sicilian:patimentu $^{(scn)}$ masculin naut sorab: ćerpjenje $^{(hsb)}$ neutre |
# Occitan
### Prononciacion

/ˈsufɾes/, /ˈsufɾes/

## Forma de nom comun

sofres
* plural de sofre.

## Forma de vèrb

sofres
* Segonda persona del singular del subonctiu present de sofrar.
* Segonda persona del singular de l'imperatiu nagatiu de sofrar.

# Catalan
### Prononciacion

oriental /ˈsofɾəs/, /ˈsofɾəs/, occidental /ˈsofɾes/, /ˈsofɾes/

## Forma de nom comun

sofres
* plural de sofre.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

soniny
* Genitiu singular de sonina.
* Nominatiu-acusatiu plural de sonina.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

soninu
* Acusatiu-instrumental singular de sonina.
# Kerewo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

sono
* Cap, tèsta.

### Referéncias

* Anonim, s. d., Kerewo Organised Phonology Data, manuscrit, Ukarumpa, SIL International.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

soninami
* Instrumental plural de sonina.
# Ongrés
### Etimologia

Manlevat a l'alemand Schinken.

### Prononciacion

['ʃɔŋkɒ]

### Sillabas

son | ka (2)

## Nom comun

sonka, pl. sonkak

### Traduccions

* cambajon $^{(oc)}$ masculin
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

soninje
* Datiu singular de sonina.
* Nominatiu-acusatiu dual de sonina.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

soninomaj
* Datiu-instrumental-locatiu dual de sonina.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

soninow
* Genitiu plural de sonina.
* Genitiu dual de sonina.
# Esperanto
### Etimologia

Mot compausat, bastit a partir de sonorilo ("campana") e de turo ("torre").

### Prononciacion

[sonoril'turo]
França (Tolosa) : escotar « sonorilturo »

### Sillabas

so | no | ril | tu | ro (5)

## Nom comun

sonorilturo, pl. sonorilturoj

### Traduccions

* cloquièr $^{(oc)}$ masculin, campanal $^{(oc)}$ masculin
# Catalan
### Etimologia

Del latin .

### Prononciacion

[sunuɾidzəsi'o] (oriental), [sonoɾizasi'o] (valencian)

### Sillabas

so | no | ri | tza | ci | ó (6)

## Nom comun

sonorització femenin, pl. sonoritzacions

### Traduccions

* sonorizacion $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/sykraˈri/, /sykraˈri/

## Forma de vèrb

sucrarí (gascon)
* Prumèra persona deu singular au condicionau de sucrar.
# Occitan
### Prononciacion

/sykraˈren/, /sykraˈren/

## Forma de vèrb

sucrarén (gascon)
* Tresau persona deu plurau au condicionau de sucrar.
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

sucrariás
* Segonda persona del singular al condicional de sucrar.
# Occitan
### Prononciacion

/sykraˈre/, /sykraˈre/

## Forma de vèrb

sucraré (gascon)
* Tresau persona deu singular au condicionau de sucrar.
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

sucraràs
* Segonda persona del singular al futur de sucrar.
# Occitan
### Prononciacion

/sykraˈres/, /sykraˈres/

## Forma de vèrb

sucrarés (gascon)
* Dusau persona deu singular au condicionau de sucrar.
# Occitan
### Prononciacion

/sykraˈrɛj/, /sykraˈrɛj/

## Forma de vèrb

sucrarèi (gascon)
* Prumèra persona deu singular au futur de l'indicatiu de sucrar.
# Occitan
### Prononciacion

/ˈsykɾos/, /ˈsykɾos/

## Forma de vèrb

sucras
* Segonda persona del singular al present de sucrar.

# Francés
### Prononciacion

/syˈkʁa/, /syˈkʁa/

## Forma de vèrb

sucras
* Segonda persona del singular al preterit de sucrer.
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

sucrarà
* Tresena persona del singular al futur de sucrar.
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

sucraràn
* Tresena persona del plural al futur de sucrar.
# Italian
### Etimologia

Del latin ovum.

### Prononciacion

['wɔvo]

## Nom comun

uovo masculin, pl. uova femenin

### Traduccions

* uòu $^{(oc)}$ masculin

### Derivats

* ovaio
* ovale
* ovario
* oviparo
* ovoidale
* ovolo
* ovovivipare
* ovulo
# Zolo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/uˈpɛːnde/, /uˈpɛːnde/

## Nom comun

upende classa 1a, plural : opende
* Pintura.

### Mots aparentats

* -penda
# Romanch
### Etimologia

Del latin unda.

### Prononciacion
## Nom comun

uonda femenin (puter)
* Èrsa.
# Meglenoromanés
### Etimologia

Del latin octo. A comparar amb lo romanés opt.

### Prononciacion

/u̯opt/, /u̯opt/

## Adjectiu numeral

uopt
* Uèch.

### Variantas dialectalas

* optu
* uăpt

### Referéncias

* Petar Atanasov, 1990, Le mégléno-roumain de nos jours, Balkan-Archiv, Neue Folge, Beiheft Band 7, Amborg, Helmut Buske Verlag.
# Ilocano
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

uppat
* Quatre.
# Romanch
### Etimologia

Del latin ungere.

### Prononciacion
## Vèrb

uondscher (puter)
* Onchar.

### Conjugason

| Infinitiu | uondscher | uondscher | uondscher | uondscher | uondscher | uondscher |
| Gerondiu | undschand | undschand | undschand | undschand | undschand | undschand |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | üt undschieu | üt undschieu | üt undschieu | üts undschieus | üts undschieus | üts undschieus |
| femenin | ütta undschida | ütta undschida | ütta undschida | üttas undschidas | üttas undschidas | üttas undschidas |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | eau | tü | el ela | nus | vus | els elas |
| Present | uondsch | uondschast | uondscha | undschains | undschais | uondschan |
| Imperfach | undschaiva | undschaivast | undschaiva | undschaivans | undschaivas | undschaivan |
| Preterit | undschet | undschettast | undschet | undschettans | undschettas | undschettan |
| Futur | undscharo | undscharost | undscharo | undscharons | undscharos | undscharon |
| Condicional | undschess | undschessast | undschess | undschessans | undschessas | undschessan |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | eau | tü | el ela | nus | vus | els elas |
| Present | uondscha | uondschast | uondscha | uondschans | uondschas | uondschan |
| Imperfach | undschess | undschessast | undschess | undschessans | undschessas | undschessan |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | eau | tü | el ela | nus | vus | els elas |
| | — | uondscha ! | — | | undschè ! | — |
| Nòtas |||||||
# Ladin
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

uora femenin
* Trabalh.
* Jornada de trabalh.

### Variantas dialectalas

* vuora (Selva di Cadore)

#### Nòta

Forma del dialècte de Selva de Cadore.

### Referéncias

* Dizionario Italiano - Ladino Selvano
# Meglenoromanés
### Etimologia

Del latin hordeum. A comparar amb lo romanés orz.

### Prononciacion

/ˈu̯ord͡z/, /ˈu̯ord͡z/

## Nom comun

uorḑ masculin
* Òrdi.

### Variantas dialectalas

* uărḑ
* orḑu

### Referéncias

* Petar Atanasov, 1990, Le mégléno-roumain de nos jours, Balkan-Archiv, Neue Folge, Beiheft Band 7, Amborg, Helmut Buske Verlag.
# Zolo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/uˈpʰɔːndo/, /uˈpʰɔːndo/

## Nom comun

uphondo classa 11, plural : izimpondo
* Còrn (instrument de musica).
# Occitan
### Prononciacion

/ˈsɛno̞s/, /ˈsɛno̞s/

## Forma de nom comun

scènas
* Plural de scèna
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

/sɛ/, /sɛ/, /ʃɛ/, /ʃɛ/ (naut-lemosin)

## Pronom personal

se masculin (lemosin)
* tresena persona : li / el
** L-i vau coma se (amb el).
** Se, fau pas li far confiença

### Sinonims

* li (lemosin)
* el (lengadocian)

### Traduccions

| anglés: him $^{(en)}$ catalan: li $^{(ca)}$ | espanhòl: le $^{(es)}$ francés: lui $^{(fr)}$ |
# Occitan
### Etimologia

    Del latin comportare.

### Prononciacion

/se kumpur'ta/, /se kumpur'ta/

### Sillabas

se| com|por|tar

## Vèrb

se comportar
* Se conduire, aver tal o tal biais d'èsser o de far.
* (En parlant de las causas) Aver un comportament.

### Traduccions

| alemand: sich benehmen $^{(de)}$ anglés: behave $^{(en)}$ catalan: comportar-se $^{(ca)}$ espanhòl: comportarse $^{(es)}$ | francés: se comporter $^{(fr)}$ italian: comportarsi $^{(it)}$ basc: portatu $^{(eu)}$ portugués: comportar-se $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/se ˌβus ˈplaj/, /se ˌβus ˈplaj/

## Interjeccion

se vos plai
* Expression de cortesia per demandar quicòm a qualqu'un.

### Variantas

* per favor (aranés) (provençau) ? (niçard) ?
* per plaser
* se vos platz

### Sinonims

* se te plai (version informala de "se vos plai")

### Traduccions

| alemand: bitte $^{(de)}$ anglés: please $^{(en)}$ basc: breton: bulgar: catalan: si us plau $^{(ca)}$, per favor $^{(ca)}$ chèc: danés: espanhòl: por favor $^{(es)}$ esperanto: estonian: finlandés: francés: s'il vous plaît $^{(fr)}$ | francoprovençau/arpitan: s'el vos plét $^{(frp)}$ islandés: italian: per favore $^{(it)}$ leton: lituanian: neerlandés: alstublieft $^{(nl)}$ ongrés: polonés: portugués: por favor $^{(pt)}$ rus: пожалуйста $^{(ru)}$ sicilian: pi favuri $^{(scn)}$ suedés: turc: ucraïnian: |
* ↑ https://www.parlament.cat/document/nom/08c814.pdf
* ↑ Per favour es atestat en grafia mistralenca, en niçard. Veire e .
# Italian
## Forma de vèrb

scuotevo
* Primièra persona a l'imperfach del vèrb scuotere.
# Ladin
### Etimologia

Derivat d'un gotic *skarpo.

### Prononciacion
## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| scàrpo | scàrpe |
scàrpo masculin
* Cauçadura.

### Variantas dialectalas

* ciuzé ( fassan)
* cialzà (Val Badia)
* ciauzel (Val Gardena)
* ciauzèl (Fodom)
* ciauzar (Selva di Cadore)
* scarpa (Selva di Cadore)
* ciauzèi ( Oltrechiusa)
* šcàrpo (ampezan)

#### Nòta

Forma del dialècte d'Oltrechiusa.

### Referéncias

* Dizionario Ladino d'Oltrechiusa - Italiano
# Occitan
### Etimologia

Del latin scaena del grèc σκηνή skènè (« cobèt de fustam »)

### Prononciacion

/ˈsɛno̞/, /ˈsɛno̞/ França (Bearn) : escotar « scèna »

### Sillabas

scè|na

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| scèna | scènas |
| [ˈsɛno̞] | [ˈsɛno̞s] |
scèna femenin
* Empont del teatre ont los actors jògan fàcia al public
* Lòc de l’accion que se representa sus l'empont.
* (figurat) Art dramatic.
* Sospartida d’un acte.
* (per extension) Espectacle, aspècte de la natura, d’un ensemble d’objèctes que se donan a veire.
* (per extension) Quina que siá accion que dona quicòm de viu, d’animat, d’interessant, d’extraordinari, que fa impression.
* (per extension) Querèla, disputa ; colèra.
* Mòstra forçada, emfatica.
* (per extension) Lòc ont se debana une accion.

### Parents

* scenic

### Traduccions

| alemand: Bühne $^{(de)}$ anglés: scene $^{(en)}$ basc: jokaleku $^{(eu)}$ catalan: escena $^{(ca)}$ | espanhòl: escena $^{(es)}$ francés: scène $^{(fr)}$ italian: scena $^{(it)}$ portugués: cena $^{(pt)}$ |
# Italian
### Etimologia

Del latin obscūrus.

### Prononciacion

['skuro]

### Sillabas

scu | ro (2)

## Adjectiu

scuro masculin, pl. scuri

### Sinonims

* buio

### Traduccions

* escur $^{(oc)}$, fosc $^{(oc)}$, trum $^{(oc)}$

### Derivats

* scurire

### Parents

* oscurità

### Antonims

* chiaro
* luminoso
# Ahtna
### Etimologia

Del rus стекло.

### Prononciacion
## Nom comun

sdagel
* Vitra.

### Referéncias

* James Kari, 1990, Ahtna Athabaskan Dictionary, Alaska Native Language Center, Fairbanks.
# Occitan
### Prononciacion

/se ‿ na ‿ 'na/, /se ‿ na ‿ 'na/

### Sillabas

se| n'a|nar

## Locucion verbala

se n'anar
* Partir, sortir d’endacòm.
* Descampar.
* S'escampar.
** La fum s’en va per la cambra.
** Tot son argent s’en va en procès.
* (eufemisme) Morir.
** 'se n'es anat.

### Sinonims

* s'enanar

### Traduccions

| alemand : weggehen $^{(de)}$, trollen $^{(de)}$, wegkommen $^{(de)}$, hingehen $^{(de)}$, abgehen $^{(de)}$ anglés : leave $^{(en)}$, go away $^{(en)}$, go one's way $^{(en)}$ basc : catalan : anar-se'n $^{(ca)}$ | espanhòl : irse $^{(es)}$ francés : s'en aller $^{(fr)}$ italian : andarsene $^{(it)}$ portugués : sair fora $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del latin vulgar *venīnum, sortit del classic venēnum.

### Prononciacion

/beˈɾi/, /beˈɾi/
Lengadocian : escotar « verin »

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| verin | verins |
| [beˈɾi] | [beˈɾis] |
verin masculin
* Substància toxica secretada per d'unes animals dins la tòca de se defendre o de caçar.

### Variantas dialectalas

* veren
* verim (gascon)

### Derivats

* verinejar
* verinós

### Traduccions

| alemand: Gift $^{(de)}$ neutre anglés: venom $^{(en)}$ catalan: verí $^{(ca)}$ masculin espanhòl: veneno $^{(es)}$ masculin | francés: venin $^{(fr)}$ masculin italian: veleno $^{(it)}$ masculin portugués: peçonha $^{(pt)}$ femenin, veneno $^{(pt)}$ masculin tamol: கரளம் $^{(ta)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del latin verĭtas.

### Prononciacion

/beɾiˈtat/, /beɾiˈtat/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| veritat | veritats |
| [beɾiˈtat] | [beɾiˈtats] |
veritat femenin
* Çò qu'es verai, confòrme a la realitat.

### Variantas dialectalas

* vertat

### Mots aparentats

* vertadièr
* vertadièrament

### Traduccions

| alemand: Wahrheit $^{(de)}$ femenin anglés: truth $^{(en)}$ catalan: veritat $^{(ca)}$ femenin espanhòl: verdad $^{(es)}$ femenin | francés: vérité $^{(fr)}$ femenin italian: verità $^{(it)}$ femenin naut sorab: wěrnosć $^{(hsb)}$ femenin |
# Romanés
### Etimologia

De văr « cosin » e del sufix -ișor.

### Prononciacion

/veˈriʃor/, /veˈriʃor/

## Nom comun

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | verișor | verișori |
| Femenin | verișoară | verișoare |
verișor masculin
* Cosin.

### Sinonims

* văr
# Occitan
### Etimologia

De verim dab lo sufix -ós.

### Prononciacion

/beɾiˈmus/, /beɾiˈmus/

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : gascon |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | verimós | verimós |
| Masculin | [beɾiˈmus] | [beɾiˈmus] |
| Femenin | verimosa | verimosas |
| Femenin | [beɾiˈmuzo] | [beɾiˈmuzos] |
verimós masculin (gascon)
* Que conten de verim.

### Variantas dialectaus

* verenós
* verinós
* verenhós (gascon)
* venimós (gascon)
* vrimós (gascon)

### Traduccions

| alemand: giftig $^{(de)}$ anglés: poisonous $^{(ca)}$ catalan: verinós $^{(ca)}$ espanhòl: venenoso $^{(es)}$ | francés: venimeux $^{(fr)}$, vénéneux $^{(fr)}$ italian: velenoso $^{(it)}$ sicilian: vilinusu $^{(scn)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/beɾiˈmuzos/, /beɾiˈmuzos/

## Forma d'adjectiu

verimosas (gascon)
* Femenin plurau de verimós.
# Occitan
### Prononciacion

/beɾiˈnuzes/, /beɾiˈnuzes/

## Forma d'adjectiu

verinoses (lengadocian)
* Masculin plural de verinós.
# Romanés
### Etimologia

Forma feminina de verișor « cosin ».

### Prononciacion

/veriˈʃo̯arə/, /veriˈʃo̯arə/

## Nom comun

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | verișor | verișori |
| Femenin | verișoară | verișoare |
verișoară femenin
* Cosina.

### Sinonims

* vară
# Occitan
### Prononciacion

/beɾiˈnuzo/, /beɾiˈnuzo/

## Forma d'adjectiu

verinosa
* Femenin singular de verinós.
# Occitan
### Prononciacion

/beɾiˈnuzos/, /beɾiˈnuzos/

## Forma d'adjectiu

verinosas
* Femenin plural de verinós.
# Occitan
### Etimologia

De verin amb lo sufix -ós.

### Prononciacion

/beɾiˈnus/, /beɾiˈnus/

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | verinós | verinoses |
| Masculin | [beɾiˈnus] | [beɾiˈnuzes] |
| Femenin | verinosa | verinosas |
| Femenin | [beɾiˈnuzo] | [beɾiˈnuzos] |
verinós masculin
* Que conten de verin.

### Variantas dialectalas

* verenós
* verimós (gascon)
* verenhós (gascon)
* venimós (gascon)
* vrimós (gascon)

### Traduccions

| alemand: giftig $^{(de)}$ anglés: poisonous $^{(ca)}$ catalan: verinós $^{(ca)}$ espanhòl: venenoso $^{(es)}$ | francés: venimeux $^{(fr)}$, vénéneux $^{(fr)}$ italian: velenoso $^{(it)}$ sicilian: vilinusu $^{(scn)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/siˈtjavej/, /siˈtjavej/

## Forma de vèrb

sitiaves (lemosin)
* Segonda persona dau singular a l'imperfach de l'indicatiu de sitiar.
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

sitiavetz (lemosin)
* Segonda persona dau plurau a l'imperfach de l'indicatiu de sitiar.
# Occitan
### Prononciacion

/ˈsitje/, /ˈsitje/

## Forma de vèrb

sitie (lemosin)
* Prumiera persona dau singular au present de l'indicatiu de sitiar.
* Prumiera persona dau singular au present dau subjonctiu de sitiar.
* Tresesma persona dau singular au present dau subjonctiu de sitiar.
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

sitiavatz (lemosin)
* Segonda persona dau plurau a l'imperfach de l'indicatiu de sitiar.
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

sitiavem (lemosin)
* Prumiera persona dau plurau a l'imperfach de l'indicatiu de sitiar.
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

sitiaven (lemosin)
* Tresesma persona dau plurau a l'imperfach de l'indicatiu de sitiar.
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

sitiavan (lemosin)
* Tresesma persona dau plurau a l'imperfach de l'indicatiu de sitiar.
# Occitan
### Prononciacion

/siˈtjavaː/, /siˈtjavaː/

## Forma de vèrb

sitiavas (lemosin)
* Segonda persona dau singular a l'imperfach de l'indicatiu de sitiar.
# Occitan
### Prononciacion

/siˈtjavo/, /siˈtjavo/

## Forma de vèrb

sitiava (lemosin)
* Prumiera persona dau singular a l'imperfach de l'indicatiu de sitiar.
* Tresesma persona dau singular a l'imperfach de l'indicatiu de sitiar.
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

sitiavam (lemosin)
* Prumiera persona dau plurau a l'imperfach de l'indicatiu de sitiar.
# Francés
### Etimologia

Bastit a partir de squelette.

### Prononciacion

[skəle'tik]
França (Nancí) : escotar « squelettique »

### Sillabas

sque | let | tique (3)

## Adjectiu

squelettique masculin e femenin

### Traduccions

* esqueletic $^{(oc)}$ masculin, esqueletica $^{(oc)}$ femenin

### Parents

* squelette
# Anglés
### Etimologia

Pres del normand esquirel (eiretat del latin popular scuriolus, diminutiu probablament derivat del classic sciurus).

### Prononciacion

['skwɪɹ$^ə$ɫ] (UK) e ['skwɜːɹ$^ə$ɫ] o ['skwʌɽəɫ] (US)
Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « squirrel »

### Sillabas

squir | rel (2)

## Nom comun

squirrel neutre

### Traduccions

* esquiròl $^{(oc)}$ masculin
# Chèc
### Etimologia

Derivat de srp, srpek ("sèrpa", mes dels trabalhs del campestre). Formacion comparabla a la del polonés sierpień o de l'ucraïnian серпень.

### Prononciacion

['sr̩pɛn]
Republica Chèca (Hradec Králové) : escotar « srpen »

### Sillabas

sr | pen (2)

## Nom comun

srpen masculin, pl. srpny

### Traduccions

* agost $^{(oc)}$
# Salish de Puget
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

sqʼəbiyúʔ
* (sud) (sahewamish) Mofeta.

### Variantas dialectalas

* skagit : sqʼəbyáʔ
* snohomish : sqʼəbyáʔ, sqʼəbíyəʔ
* suquamish : sqʼəbyúʔ

### Referéncias

* Dawn Bates, Thom Hess, Vi Hilbert, 1994, Lushootseed Dictionary, Seattle, University of Washington Press.
# Salish de Puget
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

sqʼəbyáʔ (nòrd) (skagit) (snohomish)
* Mofeta.

### Variantas dialectalas

* snohomish : sqʼəbíyəʔ
* sahewamish : sqʼəbiyúʔ
* suquamish : sqʼəbyúʔ

### Referéncias

* Dawn Bates, Thom Hess, Vi Hilbert, 1994, Lushootseed Dictionary, Seattle, University of Washington Press.
# Salish de Puget
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

sqʼəbyúʔ (sud) (suquamish)
* Mofeta.

### Variantas dialectalas

* snohomish : sqʼəbyáʔ, sqʼəbíyəʔ
* skagit : sqʼəbyáʔ
* sahewamish : sqʼəbiyúʔ

### Referéncias

* Dawn Bates, Thom Hess, Vi Hilbert, 1994, Lushootseed Dictionary, Seattle, University of Washington Press.
# Salish de Puget
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

sqʼəbíyəʔ (nòrd) (snohomish)
* Mofeta.

### Variantas dialectalas

* skagit : sqʼəbyáʔ
* snohomish : sqʼəbyáʔ
* suquamish : sqʼəbyúʔ
* sahewamish : sqʼəbiyúʔ

### Referéncias

* Dawn Bates, Thom Hess, Vi Hilbert, 1994, Lushootseed Dictionary, Seattle, University of Washington Press.
# Eslovèn
### Etimologia

Del protoeslau *sьrebro. Parent del rus серебро, de l'ucraïnian срібло, del bulgar сребро, del macedonian сребро, del polonés srebro e del chèc stříbro.

### Prononciacion

/srɛˈbróː/, /srɛˈbróː/

## Nom comun

srebro neutre
* Argent (metal).

# Polonés
### Etimologia

Del protoeslau *sьrebro. Parent del rus серебро, de l'ucraïnian срібло, del bulgar сребро, del macedonian сребро, de l'eslovèn srebro e del chèc stříbro.

### Prononciacion

/ˈsrɛbrɔ/, /ˈsrɛbrɔ/

## Nom comun

srebro neutre
* Argent (metal).
# Francés
### Prononciacion

França (Alsàcia) : escotar « squelettes »

### Prononciacion

/skəlɛt/, /skəlɛt/

## Forma de nom comun

squelettes masculin
* Plurau de squelette.
# Ucraïnian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

кобила (kobyla) femenin
* Èga.
# Ucraïnian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

коваль (koval') masculin
* Fabre.
# Rus
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

клюв (kljuf) masculin
* Bèc.
# Rus
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/klʲæsʲtʲ/, /klʲæsʲtʲ/

## Vèrb

клясть (kljast') imperfectiu
* Malasir.
# Rus
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/kɐˈbɨlə/, /kɐˈbɨlə/

## Nom comun

кобыла (kobyla) femenin
* Èga.
# Rus
### Etimologia

Del protoeslau *kъnjiga. Parent del bulgar книга, del chèc kniha e del polonés księga.

### Prononciacion

/ˈknʲiɡə/, /ˈknʲiɡə/

## Nom comun

книга (kniga) femenin, plural : книги
* Libre.

### Manlèus dins d'autras lengas

* olonèts: kniigu

# Ucraïnian
### Etimologia

Del protoeslau *kъnjiga. Parent del bulgar книга, del chèc kniha e del polonés księga.

### Prononciacion

/ˈknɪɦɑ/, /ˈknɪɦɑ/

## Nom comun

книга (knyha) femenin, plural : книги
* Libre.

### Derivats

| книгар книгарня книговидавництво книгодрукування книгозбірня | книгознавство книголюб книготоргівля книжка |
# Bielorús
### Etimologia

Del protoeslau *kъnjiga.

### Prononciacion

/ˈknʲiɣa/, /ˈknʲiɣa/

## Nom comun

кніга (kniha) femenin
* Libre.
# Bielorús
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

кнігаўка (knihaŭka) femenin
* Vanèl de l'espècia Vanellus vanellus.
# Bulgar
### Etimologia

D'un protoeslau ipotetic *ključь. Parent del polonés klucz e del chèc klíč.

### Prononciacion

['klʲuʧ]
escotar « ключ »

### Sillabas

ключ (1)

## Nom comun

ключ masculin, pl. ключове

### Traduccions

* clau $^{(oc)}$ femenin

### Derivats
# Ucraïnian
### Etimologia

D'un protoeslau ipotetic *ključь. Parent del polonés klucz e del chèc klíč.

### Prononciacion

['klʲuʧ]

### Sillabas

ключ (1)

## Nom comun

ключ masculin, pl. ключі

### Traduccions

* clau $^{(oc)}$ femenin
# Eslau ancian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

## Vèrb

клѧчати (klęčati) imperfectiu
* Èsser agenolhat.

### Referéncias

* R. M. Tseitlin, E. Bláhová, R. Večerka, 1999, Diccionari eslau ancian (segon los manuscrits dels sègles X e XI), Mòscou, Russkiï Iazyk.