OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

De individualizar

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /indiβiðɥalizaˈsju/, /indiβiðɥalizaˈsju/
    provençau /ĩⁿdividɥalizaˈsjũⁿ/, /ĩⁿdividɥalizaˈsjũⁿ/

### Sillabas

in|di|vi|dua|li|sa|cion

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| individualizacion | individulizacions |
| [indiβiðɥalizaˈsju] | [indiβiðɥalizaˈsjus] |
individualizacion femenin
* Accion d'individualizar e de s'individualizar; resultat d'aquela accion.

### Parents

* individú
* individual / individuau
* induvidualament
* individualitat
* individualista

### Traduccions

| alemand: Individualisierung $^{(de)}$, Vereinzelung $^{(de)}$ anglés: individualization $^{(en)}$, individualisation $^{(en)}$ basc: catalan: individualizació $^{(ca)}$ | espanhòl: individualización $^{(es)}$ francés: individualisation $^{(fr)}$ italian: individualizzazione $^{(it)}$ portugués: individualização $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del latin individualis

### Prononciacion

/indiβiˈðɥal/, /indiβiˈðɥal/

### Sillabas

in|di|vi|dual

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | individual | insividuals |
| Masculin | [indiβiˈðɥal] | [indiβiˈðɥals] |
| Femenin | individula | individualas |
| Femenin | [indiβiˈðɥalo̞] | [indiβiˈðɥalo̞s] |
individual (lengadocian)
* Relatiu l’individú ; qu'aperten a l’individú.
** De qualitats individualas.
* Que concernís caduna persona o qu'es realizat per una sola persona.
** Arma individuala.

### Variantas dialectalas

* individuau (lengadocian, provençau)

### Sinonims

* personal

### Antonims

* collectiu

### Derivats

* induvidualament
* individualisme
* individualitat
* individualista

### Parents

* individú

### Traduccions

| alemand: individuell $^{(de)}$ anglés: individual $^{(en)}$ basc: banakakoa $^{(eu)}$ catalan: individual $^{(ca)}$ | espanhòl: individual $^{(es)}$ francés: individuel $^{(fr)}$ italian: individuale $^{(it)}$ portugués: individual $^{(pt)}$ |

# Anglés
### Etimologia

Del latin individualis

### Prononciacion

    American /ˌɪndɪˈvɪd͡ʒuəl/, /ˌɪndɪˈvɪd͡ʒuəl/, /ˌɪndɪˈvɪd͡ʒwəl/, /ˌɪndɪˈvɪd͡ʒwəl/, /ˌɪndɪˈvɪd͡ʒəl/, /ˌɪndɪˈvɪd͡ʒəl/, /ˌɪndəˈ-/, /ˌɪndəˈ-/
    General /ˌɪndɪˈvɪd͡ʒʊəl/, /ˌɪndɪˈvɪd͡ʒʊəl/, /ˌɪndɪˈvɪd͡ʒəl/, /ˌɪndɪˈvɪd͡ʒəl/, /ˌɪndəˈ-/, /ˌɪndəˈ-/
    Nòva Zelandia /ˌɘndɘˈvɘd͡ʒʉ.ɘl/, /ˌɘndɘˈvɘd͡ʒʉ.ɘl/, /ˌɘndɘˈvɘd͡ʒɘl/, /ˌɘndɘˈvɘd͡ʒɘl/

### Sillabas

in|di|vi|dual

## Adjectiu

individual
* individual

## Nom comun

individual (Plural: individuals)
* individú

# Catalan
### Etimologia

Del latin individualis

### Prononciacion

Espanha (Barcelona) : escotar « individual »

### Prononciacion

/indiβiðuˈaɫ/, /indiβiðuˈaɫ/, /indiviðuˈaɫ//, /indiviðuˈaɫ//

### Sillabas

in|di|vi|du|al

## Adjectiu

individual masculin o femenin (Plural: individuals)
* individual

## Nom comun

individual femenin (Plural: individuals)
* Exposicion d'art ont participa un sol artista

# Espanhòl
### Etimologia

Del latin individualis

### Prononciacion

escotar « individual »

### Prononciacion

/ĩn̪diβˈðwal/, /ĩn̪diβˈðwal/

### Sillabas

in|di|vi|du|al

## Adjectiu

individual masculin o femenin (Plural: individuales)
* individual

## Nom comun

individual femenin (Plural: individuales)
* Toalhon individual per i manjar dessús

# Portugués
### Etimologia

Del latin individualis

### Prononciacion

Portugal /ĩdividwˈaɫ/, /ĩdividwˈaɫ/, Brasil /ĩd(ʒ)ividuˈaw/, /ĩd(ʒ)ividuˈaw/

### Sillabas

in|di|vi|du|al

## Adjectiu

individual masculin o femenin (Plural: individuais)
* individual
# Occitan
### Etimologia

De individual amb lo sufix «-itat»

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /indiβiðɥaˈlitat/, /indiβiðɥaˈlitat/
    provençau /ĩⁿdividɥaˈlita/, /ĩⁿdividɥaˈlita/

### Sillabas

in|di|vi|dua|li|tat

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| individualitat | individulitats |
| [indiβiðɥaˈlitat] | [indiβiðɥaˈlitats] |
individualitat femenin
* Çò que constituís l’individú ; çò que fa qu’es tal coma es e qu’a una existéncia distincta d'aquela dels autres èssers.

### Traduccions

| alemand: Individualität $^{(de)}$ anglés: individuality $^{(en)}$ basc: catalan: individualitat $^{(ca)}$ | espanhòl: individualidad $^{(es)}$ francés: individualité $^{(fr)}$ italian: individualità $^{(it)}$ portugués: individualidade $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

De individual amb lo sufix «-itat»

### Prononciacion

    /indiβiðuəliˈtat/, /indiβiðuəliˈtat/

### Sillabas

in|di|vi|du|a|li|tat

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| individualitat | individulitats |
individualitat femenin
* individualitat $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/indiβiˈðɥalo̞s/, /indiβiˈðɥalo̞s/

## Forma d'adjectiu

individualas
* Femenin plural de individual / individuau
# Francés
### Etimologia

Bastit a partir de l'adjectiu individuel

### Prononciacion

[ɛ̃dividɥali'ze]
França (Lion) : escotar « individualiser »

### Sillabas

in | di | vi | dua | li | ser (6)

## Vèrb

individualiser

### Traduccions

* individualizar $^{(oc)}$

### Derivats

* individualisation
# Occitan
### Etimologia

De individual amb lo sufix «-isme»

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /indiβiðɥaˈlisme/, /indiβiðɥaˈlisme/
    provençau /ĩⁿdividɥaˈlisme/, /ĩⁿdividɥaˈlisme/

### Sillabas

in|di|vi|dua|lis|me

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| individualisme | individulismes |
| [indiβiˈðɥal] | [indiβiðɥaˈlisme] |
individualisme masculin
* Subordinacion de l’interés general a l’interés de l’individú.
* Doctrina que plaça l'individú al dessús de tot.
* (per extension) Egoïsme.

### Antonims

* collectivisme

### Parents

* individú
* individual / individuau
* induvidualament
* individualitat
* individualista

### Traduccions

| alemand: Individualismus $^{(de)}$ anglés: individualism $^{(en)}$ basc: catalan: individualisme $^{(ca)}$ | espanhòl: individualismo $^{(es)}$ francés: individualisme $^{(fr)}$ italian: individualismo $^{(it)}$ portugués: individualismo $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

De individual amb lo sufix «-isme»

### Prononciacion

    Balearic /individuəˈlizmə/, /individuəˈlizmə/
    Central /indiβiduəˈlizmə/, /indiβiduəˈlizmə/
    Valencian /individuaˈliz.me/, /individuaˈliz.me/

### Sillabas

in|di|vi|du|a|lis|me

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| individualisme | individulismes |
individualisme masculin
* individualisme $^{(oc)}$

# Francés
### Etimologia

De individuel amb lo sufix «-isme»

### Prononciacion

    /ɛ̃dividɥalism/, /ɛ̃dividɥalism/

### Sillabas

in|di|vi|du|a|lis|me

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| individualisme | individulismes |
| [ɛ̃dividɥalism] ||
individualisme masculin
* individualisme $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

Bastit a partir de l'adjectiu individual

### Prononciacion

[inδiβidyali'za]

### Sillabas

in | di | vi | du | a | li | zar (7)

## Vèrb

individualizar
* Presentar o considerar una causa d'un biais individual, que la distinguís dels autres .

### Derivats

* individualisme
* individualitat
* individualizacion

### Traduccions

| aragonés: afrikaans: alemand: anglés: to individualize $^{(en)}$ basc: catalan: individualitzar $^{(ca)}$ espanhòl: individualizar $^{(es)}$ finlandés: francés: individualiser $^{(fr)}$ ongrés: | indonesian: gaelic irlandés: italian: individualizzare $^{(it)}$ leton: lituanian: neerlandés: norvegian: portugués: romanés: sicilian: ndividualizzari $^{(scn)}$ suedés: ucraïnian: |
# Espanhòl
### Etimologia

Forma plurala d'olivar ("oliveda, oliveta").

### Prononciacion

[oli'βares]

### Sillabas

o | li | va | res (4)

## Nom comun

olivares masculin plural

### Traduccions

* olivedas $^{(oc)}$ femenin plural, olivetas $^{(oc)}$ femenin plural

### Parents

* olivo
# Occitan
### Etimologia

De oliu amb lo sufix -eta.

### Prononciacion

/uliˈβeto/, /uliˈβeto/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| oliveta | olivetas |
| [uliˈβeto] | [uliˈβetos] |
* Agr. Plantacion d'olivièrs.
    Luònh, en bas, entre las olivetas, que vistas d'en naut, semblavan una mar d'argent que lo vent rebauçava, Erau serpetejava amb dins son rebat de plecs sarrats de seda. (Max Roqueta, "Cendre Mòrta" dins Verd paradís II)

### Sinonims

* oliveda

### Variantas dialectalas

* olivèra (gascon)
* oliveireda (provençal)

### Parents

* oliu
* oliva
* olivastre
* olivièr

### Traduccions

| alemand: Ölbaumpflanzung $^{(de)}$ femenin catalan: oliveda $^{(ca)}$ femenin, olivar $^{(ca)}$ masculin espanhòl: olivar $^{(es)}$ masculin | francés: oliveraie $^{(fr)}$ femenin italian: oliveto $^{(it)}$ masculin, uliveto $^{(it)}$ masculin |
# Occitan
### Etimologia

De oliu amb lo sufix -eda.

### Prononciacion

/uliˈβeðo/, /uliˈβeðo/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| oliveda | olivedas |
| [uliˈβeðo] | [uliˈβeðos] |
* Agr. Plantacion d'olivièrs.

### Sinonims

* oliveta

### Variantas dialectalas

* olivèra (gascon)
* oliveireda (provençal)

### Parents

* oliu
* oliva
* olivastre
* olivièr

### Traduccions

| alemand: Ölbaumpflanzung $^{(de)}$ femenin catalan: oliveda $^{(ca)}$ femenin, oliverar $^{(ca)}$ masculin, olivar $^{(ca)}$ masculin espanhòl: olivar $^{(es)}$ masculin | francés: oliveraie $^{(fr)}$ femenin italian: oliveto $^{(it)}$ masculin, uliveto $^{(it)}$ masculin |

# Catalan
### Etimologia

De oliva amb lo sufix -eda.

### Prononciacion

/uliˈβeðə/, /uliˈβeðə/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| oliveda | olivedes |
| [uliˈβeðə] | [uliˈβeðəs] |
* Agr. Oliveda.

### Sinonims

* olivar
* oliverar
# Occitan
### Prononciacion

/uliˈβeðos/, /uliˈβeðos/

## Forma de nom comun

olivedas femenin
* Plural de oliveda.
# Catalan
### Etimologia

De olivera amb lo sufix -ar.

### Prononciacion

/uɫiβəˈɾa/, /uɫiβəˈɾa/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| oliverar | oliverars |
| [uɫiβəˈɾa] | [uɫiβəˈɾas] |
* Agr. Oliveda.

### Sinonims

* olivar
* oliveda
# Francés
### Etimologia

Del latin ŏlīva.

### Prononciacion

[ɔ'liv] França (Tolosa) : escotar « olive » França (Lion) : escotar « olive » França (Vòges) : escotar « olive » França (Sant Estève) : escotar « olive » Canadà (Sainte-Marie) : escotar « olive » França : escotar « olive » França (Sant Llorenç de Cerdans) : escotar « olive » França (Ceret) : escotar « olive » França (Somain) : escotar « olive »

### Sillabas

o | live (2)

## Nom comun

olive femenin

### Traduccions

* oliva $^{(oc)}$

### Derivats

| olivacé olivaire olivaie olivaison olivâtre | oliveraie olivette olivier olivine |
# Catalan
### Etimologia

Bastit a partir del mot oliva amb lo sufix -era.

### Prononciacion

[uli'βerə] (oriental), [oli'vera] (valencian)
Espanha (Vila-real) : escotar « olivera »

### Sillabas

o | li | ve | ra

## Nom comun

olivera femenin

### Traduccions

* olivièr $^{(oc)}$ masculin, oliu $^{(oc)}$ masculin

### Sinonims

* oliu
* oliver

### Derivats

* oli
* oliva
* olivar
* oliver
* ullastre
# Occitan
### Prononciacion

/uliˈβetos/, /uliˈβetos/

## Forma de nom comun

olivetas femenin
* Plural de oliveta.
# Occitan
### Etimologia

Del latin nūtrīre.

### Prononciacion

França (Bearn) - Lengadocian : escotar « noirir »

### Prononciacion

/nujˈɾi/, /nujˈɾi/

### Sillabas

noi | rir (2)

## Vèrb

noirir
* Donar d'aliments, de que manjar.
    Dirai de quantas manièras son,
    Per tal qu'òm tria lo plus bon
    E per tal qu'òm melhs son còr meta
    A ben téner e a noirir; (Daudé de Pradas, dins Ausèls caçadors)

### Sinonims

* alimentar

### Derivats

* noiridor
* noiridura
* noirigat
* noiriguièr
* noiriment

### Traduccions

| alemand: nähren $^{(de)}$, füttern $^{(de)}$ (animals) anglés: to feed $^{(en)}$, to nourish $^{(en)}$ (literari) basc: elikatu $^{(eu)}$ breton: magañ $^{(br)}$, boueta $^{(br)}$ catalan: alimentar $^{(ca)}$, nodrir $^{(ca)}$ (literari) chèc: krmit $^{(cs)}$ espanhòl: alimentar $^{(es)}$, nutrir $^{(es)}$ (literari) esperanto: nutri $^{(eo)}$ francés: nourrir $^{(fr)}$, alimenter $^{(fr)}$ | italian: nutrire $^{(it)}$ neerlandés: voeden $^{(nl)}$ ongrés: etet $^{(hu)}$ polonés: karmić $^{(pl)}$ romanés: a hrăni $^{(ro)}$ rus: кормить $^{(ru)}$ suedés: föda $^{(sv)}$ ucraïnian: годувати $^{(uk)}$ |

### Conjugason

| Infinitiu | noirir | noirir | noirir | noirir | noirir | noirir |
| Gerondiu | noirissent | noirissent | noirissent | noirissent | noirissent | noirissent |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | noirit | noirit | noirit | noirits | noirits | noirits |
| femenin | noirida | noirida | noirida | noiridas | noiridas | noiridas |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | noirissi | noirisses | noirís | noirissèm | noirissètz | noirisson |
| Imperfach | noirissiái | noirissiás | noirissiá | noirissiam | noirissiatz | noirissián |
| Preterit | noiriguèri | noiriguères | noiriguèt | noiriguèrem | noiriguèretz | noiriguèron |
| Futur | noirirai | noiriràs | noirirà | noirirem | noiriretz | noiriràn |
| Condicional | noiririái | noiririás | noiririá | noiririam | noiririatz | noiririán |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | noirisca | noiriscas | noirisca | noiriscam | noiriscatz | noiriscan |
| Imperfach | noiriguèsse | noiriguèsses | noiriguèsse | noiriguèssem | noiriguèssetz | noiriguèsson |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Afirmatiu | — | noirís ! | — | noiriscam ! | noirissetz ! | — |
| Negatiu | — | noiriscas pas ! | — | noiriscam pas ! | noiriscatz pas ! | — |
# Francés
### Etimologia

De noix « notz » amb lo sufix diminutiu -ette.

### Prononciacion

/nwaˈzεt/, /nwaˈzεt/
França (Vòges) : escotar « noisette » França (Lion) : escotar « noisette » França (Grenòble) : escotar « noisette » França (Vòges) : escotar « noisette » França (Vòges) : escotar « noisette » França : escotar « noisette » França (Normandia) : escotar « noisette » França (Sant Llorenç de Cerdans) : escotar « noisette »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| noisette | noisettes |
| [nwaˈzɛt] ||
noisette femenin
* Avelana.

### Derivats

* noisetier
# Occitan
### Etimologia

    Del vèrbe noirir.

### Prononciacion

/nujɾiˈɣjɛɾo/, /nujɾiˈɣjɛɾo/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| noiriguièra | noiriguièras |
| [nujɾiˈɣjɛɾo] | [nujɾiˈɣjɛɾos] |
noiriguièra femenin (lengadocian) (Masculin : noiriguièr)
* Persona que fa l'elevatge de bestial.

### Variantas dialectalas

* elevaira (lemosin) (lengadocian)
* neuridora (gascon)

## Forma d'adjectiu

noiriguièra
* Femenin singular de noiriguièr.
# Occitan
### Prononciacion

/nujɾiˈɣjɛs/, /nujɾiˈɣjɛs/

## Forma de nom comun

noiriguièrs
* Masculin plural de noiriguièr.

## Forma d'adjectiu

noiriguièrs
* Masculin plural de noiriguièr.
# Occitan
### Etimologia

Del latin tardiu nutricia, en classic nutrix.

### Prononciacion

/nujˈɾiso/, /nujˈɾiso/
França (Bearn) - Lengadocian : escotar « noiriça »

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| noiriça | noiriças |
| [nujˈɾiso] | [nujˈɾisos] |
noiriça masculin
* Femna qu'alacha lo mainat d'una autra.
* Femna que pren cura del mainat d'una autra femna.

### Variantas dialectalas

* neuriça (gascon)
* nuriça (lemosin)

### Traduccions

| anglés: wet nurse $^{(en)}$ (1), childminder $^{(en)}$ (2) catalan: dida $^{(ca)}$ femenin | francés: nourrice $^{(fr)}$ femenin |
# Occitan
### Prononciacion

/nujˈɾisos/, /nujˈɾisos/

## Forma de nom comun

noiriças femenin
* Plural de noiriça.
# Occitan
### Prononciacion

/nujɾiˈɣjɛɾos/, /nujɾiˈɣjɛɾos/

## Forma de nom comun

noiriguièras
* Femenin plural de noiriguièr.

## Forma d'adjectiu

noiriguièras
* Femenin plural de noiriguièr.
# Occitan
### Etimologia

De noirir

### Prononciacion

[nuj'riso]

### Sillabas

noi | ri |ssa (3)

## Nom comun

noirissa femenin
* Femna que alacha, eleva o garda los enfants d'una autra.

### Traduccions

* alemand:
* anglés: childminder $^{(en)}$
* catalan: dida $^{(ca)}$
* espanhòl:
* francés: nourrice $^{(fr)}$
* italian:
# Occitan
### Etimologia

Del vèrb noirir.

### Prononciacion

/nujɾiˈɣjɛ/, /nujɾiˈɣjɛ/
Lengadocian : escotar « noiriguièr »

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | noiriguièr | noiriguièrs |
| Masculin | [nujɾiˈɣjɛ] | [nujɾiˈɣjɛs] |
| Femenin | noiriguièra | noiriguièras |
| Femenin | [nujɾiˈɣjɛɾo] | [nujɾiˈɣjɛɾos] |
noiriguièr masculin
* Persona que fa l'elevatge de bestial.

### Sinonims

* elevador
* elevaire

### Traduccions

| alemand: Züchter $^{(de)}$ masculin anglés: breeder $^{(en)}$ catalan: ramader $^{(ca)}$ masculin | francés: éleveur $^{(fr)}$ masculin quirguiz: малчы $^{(ky)}$ rus: скотовод $^{(ru)}$ masculin |

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | noiriguièr | noiriguièrs |
| Masculin | [nujɾiˈɣjɛ] | [nujɾiˈɣjɛs] |
| Femenin | noiriguièra | noiriguièras |
| Femenin | [nujɾiˈɣjɛɾo] | [nujɾiˈɣjɛɾos] |
noiriguièr masculin
* Que noirís.

### Variantas dialectalas

* noiricièr
* neuricèr (gascon)
* nuricier (lemosin)
* noiricier (vivaroalpenc)

### Traduccions

| anglés: nourishing $^{(en)}$ | francés: nourricier $^{(fr)}$ |
# Portugués
### Etimologia

Del latin nox, noctis.

### Prononciacion

/ˈnojtɨ/, /ˈnojtɨ/ (Portugal), /ˈnojt͡ʃi/, /ˈnojt͡ʃi/ (Brasil), /ˈnojte/, /ˈnojte/ (Sud de Brasil), /ˈnojtɪ/, /ˈnojtɪ/ (Nòrd-èst de Brasil)
Portugal (Porto) : escotar « noite » Estats Units d'America : escotar « noite » Corèa del Sud (Yangsan) : escotar « noite » Brasil : escotar « noite »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| noite | noites |
| [ˈnojtɨ] | [ˈnojtɨʃ] |
noite femenin
* Nuèch.

### Variantas dialectalas

* noute

### Mots aparentats

| abnoitar anoitecer anoitecido anoitecimento notambulação noctambulante noctambular notambulismo | notâmbulo nocticolor noctidiurno noctífero noctífilo noctifloro noctifobia noctífobo | noctiforme noctífugo noctígeno noctígero noctilião noctílio noctilionídeo noctiluca | noctilucídeo noctilucina noctilúcio noctiluco noctiluz noctiluzir noctivagante noctivagar | notívago noctividente noctívolo noctovisão noturnal noturnância noturnizar noturno | noitada noitão noitecer anoitecer pernouta pernoita pernoutamento pernoitamento | pernoutar pernoitar pernoute pernoite tresnoutado tresnoitado tresnoutar tresnoitar | tresnoute tresnoite |
# Occitan
### Prononciacion

/liβeɾˈtats/, /liβeɾˈtats/

## Forma de nom comun

libertats femenin
* Plural de libertat.
# Occitan
### Etimologia

De libre amb lo sufix -ariá.

### Prononciacion

/liβɾaˈɾjɔ/, /liβɾaˈɾjɔ/
França (Bearn) - Lengadocian : escotar « librariá »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| librariá | librariá |
| [liβɾaˈɾjɔ] | [liβɾaˈɾjɔs] |
librariá femenin
* Botiga de venda de libres.

### Traduccions

| alemand: Buchladen $^{(de)}$ masculin, Buchhandlung $^{(de)}$ femenin anglés: bookshop $^{(en)}$, bookstore $^{(en)}$ catalan: llibreria $^{(ca)}$ femenin chèc: knihkupectví $^{(cs)}$ neutre còrs: libraria $^{(co)}$ femenin espanhòl: librería $^{(es)}$ femenin francés: librairie $^{(fr)}$ gaelic irlandés: leabharlann $^{(ga)}$ femenin | italian: libreria $^{(it)}$ femenin neerlandés: boekwinkel $^{(nl)}$ masculin ongrés: könyvesbolt $^{(hu)}$ polonés: księgarnia $^{(pl)}$ femenin romanés: librărie $^{(ro)}$ sicilian: libbrarìa $^{(scn)}$ femenin ucraïnian: книгарня $^{(uk)}$ femenin |
# Anglés
### Etimologia

Del normand librarie, de l'ancian francés librairie].

### Prononciacion

['ɫaɪbɹəɹɪ](UK) e ['ɫaɪbɹɛɹi] (US) Estats Units d'America (Connecticut) : escotar « library » Estats Units d'America (Aurora) : escotar « library »

### Sillabas

li | bra | ry (3)

## Nom comun

library, pl. libraries

### Traduccions

* bibliotèca $^{(oc)}$

### Derivats

* librarian
# Espanhòl
## Forma de vèrb

libraste
* Segonda persona del singular al passat simple del vèrb librar.
# Espanhòl
## Forma de vèrb

librasteis
* Segonda persona del plural al passat simple del vèrb librar.
# Anglés
### Etimologia

Bastit a partir de library ("bibliotèca").

### Prononciacion

[ɫaɪ'bɹəɹɪən] (UK) e [ɫaɪ'bɹɛɹiən] (US) Reialme Unit (Southern England) : escotar « librarian »

### Sillabas

li | bra | ri | an (4)

## Nom comun

librarian, pl. librarians

### Traduccions

* bibliotecari $^{(oc)}$ masculin, bibliotecària $^{(oc)}$ femenin

### Derivats

* librarianship

### Parents

* library
# Occitan
### Etimologia

    De libertat e individual.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /liβeɾta ‿ t ‿ indiβiˈðɥalo̞/, /liβeɾta ‿ t ‿ indiβiˈðɥalo̞/
    provençau /libeʀta ĩⁿdiviˈdɥalə/, /libeʀta ĩⁿdiviˈdɥalə/

### Sillabas

li|ber|tat|in|di|vi|dua|la

## Locucion nominala

Declinason :
| Singular | Plural |
| libertat individuala | libertas individualas |
| [liβeɾta ‿ t ‿ indiβiˈðɥalo̞] | [liβeɾtat ‿ z ‿ indiβiˈðɥalo̞s] |
libertat individuala femenin
* Drech que cada ciutadan ten d’èsser privat de la libertat de sa persona sonque que dins las escasenças previstass e segon las formas determinadas per la lei.
* (al plural) Libertats publicas

### Sinonims

* libertat personala

### Traduccions

| alemand: individuelle Freiheit $^{(de)}$, persönliche Freiheit $^{(de)}$ anglés: individual freedom $^{(en)}$, individual liberty $^{(en)}$, personal freedom $^{(en)}$, personal liberty $^{(en)}$ basc: catalan: llibertat individual $^{(ca)}$ | espanhòl: libertad individual $^{(es)}$, libertad personala $^{(es)}$ francés: liberté individuelle $^{(fr)}$ italian: libertà individuale $^{(it)}$, libertà personale $^{(it)}$ portugués: liberdade individual $^{(pt)}$, liberdade pessoal $^{(pt)}$ |
# Espanhòl
## Forma de vèrb

liberé
* Primièra persona del singular al passat simple del vèrb liberar.
# Catalan
### Etimologia

Adaptacion del grèc ancian Ὀλυμπικός.

### Prononciacion

[u'ɫimpik] (oriental), [o'ɫimpik] (occidental)

### Sillabas

o | lím | pic (3)

## Adjectiu

olímpic masculin, pl. olímpics

### Traduccions

* olimpic $^{(oc)}$
# Zolo
### Prononciacion
## Forma de nom comun

omaposi classa 2a
* Plural de umaposi.
# Alemand
### Etimologia

Creat a partir del nom Olympia.

### Prononciacion

[o'lɪmpɪʃ] o [o'lʏmpɪʃ]

### Sillabas

o | lym | pisch (3)

## Adjectiu

olympisch

### Traduccions

* olimpic $^{(oc)}$ masculin, olimpica $^{(oc)}$ femenin
# Occitan
### Etimologia

    → Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

omaha-ponca
* Lenga de la familha sioana, parlada dins los Estats Units per los Ponca e los Omaha.

### Traduccions
## Adjectiu

omaha-ponca
* Relatiu a la lenga omaha-ponca.

### Vejatz tanben

* Mots en omaha-ponca dins lo Wikiccionari
* omaha-ponca sus Wikipèdia
# Zolo
### Prononciacion
## Forma de nom comun

omanqoba classa 2a
* Plural de umanqoba.
# Francés
### Prononciacion

/ɔ.lɛ̃.pism/, /ɔ.lɛ̃.pism/

## Forma de nom comun

olympismes masculin
* Plurau de olympisme.
# Espanhòl
### Etimologia

Adaptacion del grèc ancian Ὀλυμπικός.

### Prononciacion

[o'limpiko]
escotar « olímpico »

### Sillabas

o | lím | pi | co (4)

## Adjectiu

olímpico masculin, pl. olímpicos

### Traduccions

* olimpic $^{(oc)}$
# Ongrés
### Etimologia

Derivat del vèrb olvas ("legir").

### Prononciacion

['olvɒʃo:]

### Sillabas

ol | va | só (3)

## Nom comun

olvasó, pl. olvasók

### Traduccions

* lector $^{(oc)}$ masculin, legeire $^{(oc)}$ masculin

### Derivats

* olvasószerkesztő

### Parents

* olvas
* olvasható
* olvasmány
# Francés
### Etimologia

    Derivat d'olympique dab lo sufixe -isme.

### Prononciacion

/ɔ.lɛ̃.pism/, /ɔ.lɛ̃.pism/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| olympisme | olympismes |
| [ɔ.lɛ̃.pism] ||
olympisme masculin

### Traduccions

* Olimpisme

### Parents

* olympique

### Referéncias

* Diccionari de l'Academia francesa, 9$^{au}$ edicion, en linha : https://www.dictionnaire-academie.fr/article/A9O0378