OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/feˈleno/, /feˈleno/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | felen | felens |
| Masculin | [feˈle] | [feˈles] |
| Femenin | felena | felenas |
| Femenin | [feˈleno] | [feˈlenos] |
felena femenin
* Filha d'un filh o d'una filha.

### Variantas dialectalas

* arrèrhilha (gascon)

### Traduccions

| alemand: Enkelin $^{(de)}$ femenin anglés: granddaughter $^{(en)}$ catalan: néta $^{(ca)}$ femenin espanhòl: nieta $^{(es)}$ femenin | francés: petite-fille $^{(fr)}$ femenin italian: nipote $^{(it)}$ femenin portugués: neta $^{(pt)}$ masculin ucraïnian: внука $^{(uk)}$ masculin, онука $^{(uk)}$ femenin |
# Occitan
### Prononciacion

/feˈles/, /feˈles/

## Forma de nom comun

felens masculin
* Plural de felen.
# Ongrés
### Etimologia

Bastit a partir de fed ("cobrir") amb lo prefix fel- ("amont").

### Prononciacion

['fɛlfɛd]

### Sillabas

fel | fed (2)

## Vèrb

felfed

### Sinonims

* feltár

### Traduccions

* descobrir $^{(oc)}$, revelar $^{(oc)}$

### Antonims

* fed
# Occitan
### Prononciacion

/fejˈraw/, /fejˈraw/

## Forma de nom comun

feiraus masculin (lemosin)
* Plurau de feirau.
# Occitan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/feˈle/, /feˈle/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | felen | felens |
| Masculin | [feˈle] | [feˈles] |
| Femenin | felena | felenas |
| Femenin | [feˈleno] | [feˈlenos] |
felen masculin
* Filh d'un filh o d'una filha.

### Variantas dialectalas

* arrèrhilh (gascon)

### Traduccions

| afrikaans: kleinseun $^{(af)}$ alemand: Enkel $^{(de)}$ masculin anglés: grandson $^{(en)}$ catalan: nét $^{(ca)}$ masculin espanhòl: nieto $^{(es)}$ masculin francés: petit-fils $^{(fr)}$ masculin | galician: neto $^{(gl)}$ masculin italian: nipote $^{(it)}$ masculin neerlandés: groote-zoon $^{(nl)}$, kleinzoon $^{(nl)}$ portugués: neto $^{(pt)}$ masculin ucraïnian: внук $^{(uk)}$ masculin, онук $^{(uk)}$ |
# Ongrés
### Etimologia

Traduccion de l'alemand Wolkenkratzer, compausat de felhő ("nívol") e de karcoló ("que grata").

### Prononciacion

['fɛlhø:kɒrtsolo:]

### Sillabas

fel | hő | kar | co | ló (5)

## Nom comun

felhőkarcoló, pl. felhőkarcolók

### Traduccions

* gratacèl $^{(oc)}$ masculin
# Occitan
### Etimologia

De felicitar.

### Prononciacion

/felisitaˈsju/, /felisitaˈsju/, provençau /felisitaˈsjũⁿ/, /felisitaˈsjũⁿ/ França (Bearn) : escotar « felicitacion »

### Sillabas

fe|li|ci|ta|cion

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| felicitacion | felicitacions |
| [felisitaˈsju] | [felisitaˈsjus] |
felicitacion
* Accion de felicitar; compliment.
* S’utiliza subretot al plural, per designar los compliments amb que se felicita.

### Sinonims

* compliment
* congratulacion
* elògi

### Traduccions

| Acabament alemand: Gratulation $^{(de)}$ anglés: congratulation $^{(en)}$ basc: zorionak $^{(eu)}$ catalan: felicitació $^{(ca)}$ | espanhòl: enhorabuena $^{(es)}$, felicitación $^{(es)}$ francés: félicitacion $^{(fr)}$ italian: congratulazione $^{(it)}$, felicitazione $^{(it)}$ portugués: parabéns $^{(pt)}$, felicitação $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/ˈfaɾtos/, /ˈfaɾtos/

## Forma d'adjectiu

fartas
* Femenin plural de fart.
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

[farse'dʒa]

## Vèrb

farsejar
* Far de farsas.

### Sinonims

* galejar
* badinar

### Traduccions

* alemand: scherzen $^{(de)}$
* anglés: to joke $^{(en)}$
* catalan: bromejar $^{(ca)}$
* espanhòl: bromear $^{(es)}$
* francés: plaisanter $^{(fr)}$
* italian: scherzare $^{(it)}$
# Occitan
### Prononciacion

/ˈfaɾto/, /ˈfaɾto/

## Forma d'adjectiu

farta
* Femenin singular de fart.

# Catalan
### Prononciacion

/ˈfaɾtə/, /ˈfaɾtə/

## Forma d'adjectiu

farta
* Femenin singular de fart.
# Catalan
### Prononciacion

/ˈfaɾtəs/, /ˈfaɾtəs/

## Forma d'adjectiu

fartes
* Femenin plural de fart.
# Polonés
### Etimologia

Adaptacion de l'alemand Vortuch.

### Prononciacion

['fartux]

### Sillabas

far | tuch (2)

## Nom comun

fartuch masculin, pl. fartuchy

### Traduccions

* davantal $^{(oc)}$, faudal $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

Pel del latin farce, latin farsa, participi de farcīre, que coma dins lo farcit en cosina, aquela mescla agradabla, abonís lo prepaus.

### Prononciacion

    gascon /ˈfaɾso̞/, /ˈfaɾso̞/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| farça | farças |
| [ˈfaɾso̞] | [ˈfaɾso̞s] |
farça femenin
* Representacion teatrala breva, de contingut comic e sovent grotesc.
* Craca, badinada

### Variantas dialectalas

* farsa

### Sinonims

* badinada
* bofonariá, bofonada
* facecia

### Derivats

* farcejada
* farcejar

### Traduccions

| alemand: Farce $^{(de)}$ anglés: farce $^{(en)}$ basc: catalan: farsa $^{(ca)}$ | espanhòl: farsa $^{(es)}$ francés: farce $^{(fr)}$ italian: farsa $^{(it)}$ portugués: farsa $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

De farsejar.

### Prononciacion

    lengadocian /faɾseˈd͡ʒajɾe/, /faɾseˈd͡ʒajɾe/
    gascon /faɾseˈʒajɾe/, /faɾseˈʒajɾe/
    provençau /faʀseˈd͡ʒajʀe/, /faʀseˈd͡ʒajʀe/

## Nom comun

farsejaira femenin, (femenin: farsejaire)
Declinason :
| Singular | Plural |
| farsejaira | farsejairas |
| [faɾseˈd͡ʒajɾo̞] | [faɾseˈd͡ʒajɾo̞s] |
* La que jòga o que dich de farsas.

### Variantas dialectalas

* farcejaira (gascon)
* farcejairèla (provençau)
* farcejairitz (provençau, lengadocian)

### Sinonims

* atrapaira
* badinaira
* bofonq

### Traduccions

| alemand: Spaßvogel $^{(de)}$ anglés: joker $^{(en)}$, jtrickster $^{(en)}$, jprankster $^{(en)}$ basc: catalan: bromista $^{(ca)}$ | catalan: bromista $^{(ca)}$ francés: farceuse $^{(fr)}$ italian: burlona $^{(it)}$, mattacchiona $^{(it)}$, scherza $^{(it)}$ portugués: brincalhão $^{(pt)}$ |

## Adjectiu

farsejaira
* femenin singular de farsejaire.
# Occitan
### Etimologia

De farsejar.

### Prononciacion

    lengadocian /faɾseˈd͡ʒajɾe/, /faɾseˈd͡ʒajɾe/
    gascon /faɾseˈʒajɾe/, /faɾseˈʒajɾe/
    provençau /faʀseˈd͡ʒajʀe/, /faʀseˈd͡ʒajʀe/

## Adjectiu

farsejaire masculin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | farsejaire | farsejaires |
| Masculin | [faɾseˈd͡ʒajɾe] | [faɾseˈd͡ʒajɾes] |
| Femenin | farsejaira | farsejairas |
| Femenin | [faɾseˈd͡ʒajɾo̞] | [faɾseˈd͡ʒajɾo̞s] |
Declinason :
| Dialècte : lengadocian, provençau |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | farsejaire | farsejaires |
| Femenin | farsejairitz | farsejairises |
Declinason :
| Dialècte : provençau |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | farsejaire | farsejaires |
| Femenin | farsejairèla | farsejairèlas |
* Que jòga fa de farsas.

### Variantas dialectalas

* farcejaire (gascon)

### Sinonims

* badinaire
* galejaire

### Traduccions

| alemand: schelmisch $^{(de)}$ anglés: prankish $^{(en)}$ basc: catalan: bromista $^{(ca)}$ | catalan: bromista $^{(ca)}$ francés: farceur $^{(fr)}$ italian: scherzoso $^{(it)}$, birichino $^{(it)}$ portugués: brincalhão $^{(pt)}$ |

## Nom comun

farsejaire masculin, (femenin: farsejaira / farsejairèla / farsejairitz)
Declinason :
| Singular | Plural |
| farsejaire | farsejaires |
| [faɾseˈd͡ʒajɾe] | [faɾseˈd͡ʒajɾes] |
* Lo que jòga o que dich de farsas.

### Variantas dialectalas

* farcejaire (gascon)

### Sinonims

* atrapaire
* badinaire
* bofon

### Traduccions

| alemand: Schelm $^{(de)}$ anglés: joker $^{(en)}$, jtrickster $^{(en)}$, jprankster $^{(en)}$ basc: catalan: bromista $^{(ca)}$ | catalan: bromista $^{(ca)}$ francés: farceur $^{(fr)}$ italian: burlone $^{(it)}$, mattacchione $^{(it)}$, scherzo $^{(it)}$ portugués: brincalhão $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del latin fartus, participi passat de farcire « claufir ».

### Prononciacion

/faɾt/, /faɾt/

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | fart | farts |
| Masculin | [faɾt] | [faɾts] |
| Femenin | farta | fartas |
| Femenin | [ˈfaɾto] | [ˈfaɾtos] |
fart masculin
* Qu'a manjat fins a ne poder pas mai.
* Qu'es rebutat.

### Variantas dialectalas

* hart (gascon)

### Traduccions

| alemand: satt $^{(de)}$ anglés: satiated $^{(en)}$ catalan: sadoll $^{(ca)}$, fart $^{(ca)}$, tip $^{(ca)}$ espanhòl: saciado $^{(es)}$ esperanto: sata $^{(eo)}$ | francés: repu $^{(fr)}$, rassasié $^{(fr)}$ italian: satollo $^{(it)}$, sazio $^{(it)}$, saziato $^{(it)}$ romanés: sătul $^{(ro)}$ sicilian: sazziu $^{(scn)}$, sazziatu $^{(scn)}$ |

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| fart | farts |
| [faɾt] | [faɾts] |
fart masculin
* Excès, fàstic.

### Traduccions

| anglés: to excess $^{(en)}$ | francés: excès $^{(fr)}$ masculin |

# Catalan
### Etimologia

Del latin fartus, participi passat de farcire « claufir ».

### Prononciacion

/faɾt/, /faɾt/
Espanha (Barcelona) : escotar « fart »

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | fart | farts |
| Masculin | [faɾt] | [faɾts] |
| Femenin | farta | fartes |
| Femenin | [ˈfaɾtə] | [ˈfaɾtəs] |
fart masculin
* Sadol.
* He menjat tant que estic fart
* Fart de riure

### Derivats

| afartada afartapobres afartar fartada fartaner fartaneria | fartar fartera fartís fartó pafart |

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| fart | farts |
| [faɾt] | [faɾts] |
fart masculin
* Excès.
* (Figurat) Accion de plan manjar.
# Occitan
### Prononciacion

/ˈfaɾts/, /ˈfaɾts/

## Forma d'adjectiu

farts
* Masculin plural de fart.

## Forma de nom comun

farts masculin
* Plural de fart.

# Catalan
### Prononciacion

/ˈfaɾts/, /ˈfaɾts/

## Forma d'adjectiu

farts
* Masculin plural de fart.

## Forma de nom comun

farts masculin
* Plural de fart.
# Judeotat
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

[dæh]

## Adjectiu numeral

dǝh

### Traduccions

* dètz $^{(oc)}$

### Referéncias

* J. M. Agarunov, M. J. Agarunov, 1997, diccionari judeotat-rus, Moscòu, Ievreïskiï Universtet v Moskve.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

dźowčow
* Genitiu plural de dźowčo.
* Genitiu dual de dźowčo.
# Toro so
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

dǐː
* Aiga.

#### Nòta

Forma del dialècte yorno so.

### Referéncias

* Jeffrey Heath, Laura McPherson, Kirill Prokhorov, Steven Moran, 2015, Dogon Comparative Wordlist
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

dźowčomaj
* Datiu-instrumental-locatiu dual de dźowčo.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

dźowču
* Datiu-locatiu singular de dźowčo.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

dźowčemi
* Instrumental plural de dźowčo.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

dźowčom
* Instrumental singular de dźowčo.
# Croat
### Etimologia

De l'arab جامع mejançant lo turc otoman.

### Prononciacion
## Nom comun

džamija femenin, pl. džamije
* Mosqueta.

### Sinonims

* mošeja

# Sèrbe
### Etimologia

De l'arab جامع mejançant lo turc otoman.

### Prononciacion

[dʒǎ:mija]

## Nom comun

džamija femenin, pl. džamije
* Mosqueta.

### Sinonims

* џамија
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

dźowči
* Nominatiu-acusatiu dual de dźowčo.
# Naut sorab
### Etimologia

Derivat del protoeslau *děva.

### Prononciacion
## Nom comun

| Cas | Singular | Plural | Dual |
| Nominatiu | dźowčo | dźowča | dźowči |
| Genitiu | dźowča | dźowčow | dźowčow |
| Datiu | dźowču | dźowčam | dźowčomaj |
| Acusatiu | dźowčo | dźowča | dźowči |
| Instrumental | dźowčom | dźowčemi | dźowčomaj |
| Locatiu | dźowču | dźowčach | dźowčomaj |
dźowčo neutre
* Filha, dròlla.

### Referéncias

* Soblex - hornjoserbsko-němski słownik
# Occitan
### Etimologia

Del latin elephas, pres del grèc ancian ἐλέφας.

### Prononciacion

/eleˈfan/, /eleˈfan/
França (Bearn) : escotar « elefant »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| elefant | elefants |
| [eleˈfan] | [eleˈfans] |
elefant masculin
* Mamifèr de granda talha d'Asia e d'Africa.

### Derivats

* elefantiasi
* elefanton

### Traduccions

| alemand: Elefant $^{(de)}$ masculin anglés: elephant $^{(en)}$ asturian: elefante $^{(ast)}$ masculin bulgar: слон $^{(bg)}$ bru de l'èst: achĩang $^{(bru)}$ cannada: ಆನೆ $^{(kn)}$ (āne) catalan: elefant $^{(ca)}$ masculin chèc: slon $^{(cs)}$ chuwabo: ttebo $^{(chw)}$ dajo: tomse $^{(djc)}$ espanhòl: elefante $^{(es)}$ masculin esperanto: elefanto $^{(eo)}$ francés: éléphant $^{(fr)}$ masculin grèc: ελέφαντας $^{(el)}$ italian: elefante $^{(it)}$ masculin leton: zilonis $^{(lv)}$ lituanian: dramblys $^{(lt)}$ | me'en: ngɔr $^{(mym)}$ nahuatl: elepantli $^{(nah)}$ neerlandés: olifant $^{(nl)}$ ongrés: elefánt $^{(hu)}$ polonés: słoń $^{(pl)}$ portugués: elefante $^{(pt)}$ masculin romanés: elefant $^{(ro)}$ rus: слон $^{(ru)}$ suedés: elefant $^{(sv)}$ takwane: thebo $^{(tke)}$ tamol: யானை $^{(ta)}$ turc: fil $^{(tr)}$ ucraïnian: слон $^{(uk)}$ volapük: leefad $^{(vo)}$ wali: woo $^{(wlx)}$ |
# Esperanto
### Etimologia

A partir del francés éléphant o de l'anglés elephant amb lo sufix -o.

### Prononciacion

[e̞le̞'fanto̞] França (Tolosa) : escotar « elefanto »

### Sillabas

e | le | fan | to (4)

## Nom comun

elefanto, pl. elefantoj

### Traduccions

* elefant $^{(oc)}$ masculin
# Esperanto
### Etimologia

Forma plurala d'elefanto ("elefant").

### Prononciacion

[e̞le̞'fanto̞j] França (Tolosa) : escotar « elefantoj »

### Sillabas

e | le | fan | toj (4)

## Nom comun

elefantoj pl.

### Traduccions

* elefants $^{(oc)}$ masculin plural
# Espanhòl
### Etimologia

Bastit a partir d'electrónico -a.

### Prononciacion

[elektronika'mente]

### Sillabas

e | lec | tró | ni | ca | men | te (7)

## Advèrbi

electrónicamente

### Traduccions

* electronicament $^{(oc)}$

### Parents

* electrónico -a
# Espanhòl
### Etimologia

Bastit a partir d'electrón.

### Prononciacion

[elek'troniko] escotar « electrónico »

### Sillabas

e | lec | tró | ni | co (5)

## Adjectiu

electrónico masculin

### Traduccions

* electronic $^{(oc)}$

### Derivats

* electrónicamente

### Parents

* electrónica
# Espanhòl
### Prononciacion

/eleˈfantes/, /eleˈfantes/

## Forma de nom comun

elefantes masculin
* Plural de elefante.
# Catalan
### Etimologia

Bastit a partir d'electró.

### Prononciacion

[əɫək'trɔnik] (oriental), [eɫek'trɔnik] (occidental) Espanha (Barcelona) : escotar « electrònic »

### Sillabas

e | lec | trò | nic (4)

## Adjectiu

electrònic masculin

### Traduccions

* electronic $^{(oc)}$

### Derivats

* electrònicament

### Parents

* electrònica
# Catalan
### Etimologia

Bastit a partir d'electrònic -a.

### Prononciacion

[əɫəktrɔnikə'men] (oriental), [eɫektrɔnika'ment] (valencian)

### Sillabas

e | lec | trò | ni | ca | ment (6)

## Advèrbi

electrònicament

### Traduccions

* electronicament $^{(oc)}$

### Parents

* electrònic -a
# Espanhòl
### Etimologia

Del latin elephas, pres del grèc ancian ἐλέφας.

### Prononciacion

[ele'fante]

### Sillabas

e | le | fan | te (4)

## Nom comun

elefante masculin, pl. elefantes

### Traduccions

* elefant $^{(oc)}$
# Tubatulabal
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ʔeleːlinat/, /ʔeleːlinat/

## Nom comun

eleelinat
* Capèl.

### Referéncias

* Charles F. Voegelin, 1935, Tübatulabal Grammar, University of California Publications in American Archaeology and Ethnology 34: p. 55–190.
# Anglés
## Forma de vèrb

crowning
* Participi present del vèrb to crown.
# Francoprovençal
### Etimologia

Del latin crŭcem.

### Prononciacion

['krwe], ['kʁwe]

### Sillabas

croués

## Nom comun

croués femenin

### Traduccions

* crotz $^{(oc)}$
# Anglés
### Etimologia

Del latin corōna.

### Prononciacion

['kɹaʊn]
Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « crown »

### Sillabas

crown (1)

## Nom comun

crown neutre

### Traduccions

* corona $^{(oc)}$ femenin

# Anglés
### Etimologia

A partir de crown ("corona").

### Prononciacion

['kɹaʊn]
Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « crown »

### Sillabas

crown (1)

## Vèrb

| Temps | Forma |
| Infinitiu | to crown |
| Present, 3$^{ena}$ pers. del sg | crowns |
| Preterit | crowned |
| Participi passat | crowned |
| Participi present | crowning |
to crown

### Traduccions

* coronar $^{(oc)}$

### Derivats

* crowned
# Anglés
## Forma de vèrb

crowned
* Preterit del vèrb to crown.
* Participi passat del vèrb to crown.
# Gaelic irlandés
### Etimologia

De l'irlandés ancian cride, eissit del protoceltic *kridyom.

### Prononciacion

/kɾˠiː/, /kɾˠiː/
Republica d'Irlanda (Irlanda) : escotar « croí »

## Nom comun

croí masculin, plural : croíthe
* Còr.

### Referéncias

Aquest article es adaptat o copiat (en partida o en totalitat) de l'article del Wiktionary en anglés, jos licéncia CC-BY-SA-3.0 : croí, mas a pogut èsser modificat dempuei.
# Francés
### Etimologia

Del latin crescĕre.

### Prononciacion

['kʁwatʁ]
França (Lion) : escotar « croître » França (Tolosa) : escotar « croître » Canadà (Shawinigan) : escotar « croître » França (Somain) : escotar « croître »

### Sillabas

croître (1)

## Vèrb

croître

### Traduccions

* créisser $^{(oc)}$

### Derivats

* croissance
* croissant -e
* crûe
* décroissant -e
* décroître
# Occitan
### Etimologia

De crotzar amb lo sufix «-ment»

### Prononciacion

    lengadocian /kɾut͡saˈmen/, /kɾut͡saˈmen/
    gascon /kɾud͡zaˈmen/, /kɾud͡zaˈmen/
    escotar « crotzament »

### Sillabas

cro|tza|ment

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| crotzament | crotzaments |
| [kɾut͡saˈmen] | [kɾut͡saˈmens] |
crotzament (lengadocian) , (gascon) ; masculin
* Accion per la qual doas causas se crotzan
* Resultat de cette action.
* (Via o malhum de circulacion) Luòc ont doas vias o doas linhas se crotzan.
* (en particular, elevatge) Accion d’apariar d'animals de meteissa espècia, mas de raça diferenta.
* (en particular, orticultura) Accion d'ibridar de varietats d'una meteissa espècia vegetala.
* (par extension) Produch d'aquela ibridacion o d'aquel apariada.

### Sinonims

* crosament
via de circulacion
* caireforc / cairehorc
* crosada
* crosador
* crosiera
* crotz
* interseccion
* nos
* quatre-camins
biologia
* apariada
* ibridacion
# Anglés
## Forma de nom comun

crowns
* Plural de crown.

## Forma de vèrb

crowns
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu del vèrb to crown. Prononciacion Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « crowns »
# Romanés
### Etimologia

Del latin crux.

### Prononciacion

['kruʧe]
Romania (Craiova) : escotar « cruce »

### Sillabas

cru | ce (2)

## Nom comun

cruce femenin

### Traduccions

* crotz $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

De crotz.

### Prononciacion

AFI: / kɾutˈza /

## Vèrb

crotzar (gascon)
* Dispausar duas causas formant ua crotz ua dab l'auta. .

### Variantas dialectaus

* crosar

### Traduccions

* anglés: to cross $^{(en)}$
* catalan: encreuar $^{(ca)}$
* francés: croiser $^{(fr)}$
# Occitan
### Etimologia

De jutge.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /d͡ʒyd͡ʒaˈɾjo̞/, /d͡ʒyd͡ʒaˈɾjo̞/, /t͡ʃyt͡ʃaˈɾjo̞/, /t͡ʃyt͡ʃaˈɾjo̞/
    gascon /ʒyʒaˈɾjo̞/, /ʒyʒaˈɾjo̞/
    provençau /d͡ʒyd͡ʒaʀiˈ/, /d͡ʒyd͡ʒaʀiˈ/

### Sillabas

ju|tja|riá|cion

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| jutjariá | jutjariás |
| [d͡ʒyd͡ʒaˈɾjo̞] | [d͡ʒyd͡ʒaˈɾjo̞s] |
jutjariá femenin
* Limits d'un territòri ont s'exercís una autoritat.
* Poder que exercís l'autoritat legala.

### Sinonims

* juridiccion
* jurisdiccion

### Traduccions

| alemand: Zuständigkeitsbereich $^{(de)}$ anglés: jurisdiction $^{(en)}$ basc: jurisdikzio $^{(eu)}$ catalan: jurisdicció $^{(ca)}$ | espanhòl: jurisdicción $^{(es)}$ francés: juridiction $^{(fr)}$ italian: giurisdizione $^{(it)}$ portugués: jurisdição $^{(pt)}$ |

## Forma de vèrb

jutjariá
* Tresena persona del singular del condicional present de jutjar
# Catalan
## Forma de vèrb

jutjà
* Tresena persona del singular al passat simple del vèrb jutjar.
# Olonèts
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

juuri
* Raiç.

### Referéncias

* T. P. Boiko, L. F. Markianova, 2011, Grand diccionari rus-carelian, dialècte livvicovian, Petrozavodsk, Rossiskoi Akademii Nauk.
# Finlandés
### Etimologia

Manlevat a un protogermanic justaz.

### Prononciacion

['ju:sto]

### Sillabas

juus | to (2)

## Nom comun

juusto, pl. juustot

### Traduccions

* formatge $^{(oc)}$ masculin
# Espanhòl
### Etimologia

De l'espanhòl ancian judgar, vengut del latin iūdicāre.

### Prononciacion

[xuð'gar]
Colómbia (Cartagena) : escotar « juzgar »

### Sillabas

juz | gar (2)

## Vèrb

juzgar

### Traduccions

* jutjar $^{(oc)}$

### Parents

* juez
* juzgado
# Occitan
### Etimologia

Del latin classic lolium.

### Prononciacion

/ˈd͡ʒyɛl/, /ˈd͡ʒyɛl/

### Sillabas

juèlh

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| juèlh | juèlhs |
| [ˈd͡ʒyɛl] | [ˈd͡ʒyɛls] |
juèlh masculin
* (botanica) Lolium temulentum L., espècia adventissa dels camps de cerealum.
* (per extension) Grana d'aquela adventissa.

### Sinonims

* iraga
* embriaga
* jòlh

### Traduccions

| alemand: Lolch $^{(de)}$ anglés: ryegrass $^{(en)}$ basc: catalan: cugulla $^{(ca)}$, mala herba $^{(ca)}$ | espanhòl: francés: ivraie $^{(fr)}$ italian: loglio $^{(it)}$ portugués: |
# Achi
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

juun
* Un.
# Naut sorab
### Etimologia

Del protoeslau *utro.

### Prononciacion
## Advèrbi

jutře
* Deman.

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
# Yulparija
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

juwirri
* Aiga.

### Vocabulari aparentat

* kalyu
* kapi
* kari
* marta
* putirrpa
* walangin

### Referéncias

* Sally Dixon, 2009, Yulparija Dictionary, South Hedland, Wangka Maya Pilbara Aboriginal Language Centre.
# Occitan
### Prononciacion

/ˈd͡ʒyɛls/, /ˈd͡ʒyɛls/

## Forma de nom comun

juèlhs
* Plural de juèlh
# Espanhòl
## Forma de vèrb

endureceremos
* Primièra persona del plural al futur del vèrb endurecer.
# Occitan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/enˈdɔɾto/, /enˈdɔɾto/
França (Bearn) - Gascon : escotar « endòrta »

### Sillabas

en | dòr | ta (2)

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : gascon ||
| Singular | Plural |
| endòrta | endòrtas |
| [enˈdɔɾto] | [enˈdɔɾtos] |
endòrta femenin (gascon)
* Maneta en forma d'anèth que servís per agantar un objècte.

### Variantas dialectalas

* carba
* quèrba

### Mots aparentats

* ansa

### Traduccions

| alemand: Henkel $^{(de)}$ masculin anglés: handle $^{(en)}$ catalan: ansa $^{(ca)}$ femenin espanhòl: asa $^{(es)}$ femenin | francés: anse $^{(fr)}$ femenin italian: ansa $^{(it)}$ femenin sicilian: arzuni $^{(scn)}$ |
# Catalan
## Forma de vèrb

enduraren
* Tresena persona del plural al passat simple del vèrb endurar.
# Occitan
### Etimologia

Del latin inhibere.

### Prononciacion

/eneˈβi/, /eneˈβi/

### Sillabas

e | ne | bir (3)

## Vèrb

enebir
* Impausar que non se faga una causa.

### Sinonims

* defendre
* interdire
* proïbir
* vedar

### Traduccions

| alemand: verbieten $^{(de)}$ anglés: to forbid $^{(en)}$, to prohibit $^{(en)}$ catalan: prohibir $^{(ca)}$ espanhòl: prohibir $^{(es)}$ francés: interdire $^{(fr)}$, prohiber $^{(fr)}$ | italian: proibire $^{(it)}$ naut sorab: zakazać $^{(hsb)}$ perfectiu neerlandés: verbieden $^{(nl)}$ portugués: proibir $^{(pt)}$ sicilian: pruibbiri $^{(scn)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del latin inimīcus.

### Prononciacion

/eneˈmik/, /eneˈmik/
França (Bearn) : escotar « enemic »

### Sillabas

e | ne | mic (3)

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | enemic | enemics |
| Masculin | [eneˈmik] | [eneˈmits] |
| Femenin | enemiga | enemigas |
| Femenin | [eneˈmiɣo] | [eneˈmiɣos] |
enemic masculin
* Persona que manifèsta una actitud sistematicament ostila.

### Derivats

* enemistat

### Antonims

* amic

### Traduccions

| alemand: Feind $^{(de)}$ masculin anglés: foe $^{(en)}$ catalan: enemic $^{(ca)}$ masculin espanhòl: enemigo $^{(es)}$ masculin | esperanto: malamiko $^{(eo)}$ francés: ennemi $^{(fr)}$ masculin italian: nemico $^{(it)}$ masculin xhosa: utshaba $^{(xh)}$ |