OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

Del latin findere.

### Prononciacion

/ˈhender/, /ˈhender/

### Sillabas

hén | der

## Vèrb

hénder femenin (gascon)
* Dividir, copar en long o en larg.

### Mots aparentats

* fenda

### Variantas dialectalas

* fendre lengadocian), (lemosin), (vivaroaupenc)
* héner (gascon)

### Traduccions

| alemand: spalten $^{(de)}$ còrs: fende $^{(co)}$ espanhòl: hender $^{(es)}$, hendir $^{(es)}$ francés: fendre $^{(fr)}$ | italian: fendere $^{(it)}$ portugués: fender $^{(pt)}$ romanch: sursilvan : fender $^{(rm)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del latin findere.

### Prononciacion

/ˈhener/, /ˈhener/
França (Bearn) - Gascon : escotar « héner »

### Sillabas

hé | ner

## Vèrb

héner femenin (gascon)
* Dividir, copar en long o en larg.

### Mots aparentats

* fenda

### Variantas dialectalas

* fendre lengadocian), (lemosin), (vivaroaupenc)
* hénder (gascon)

### Traduccions

| alemand: spalten $^{(de)}$ còrs: fende $^{(co)}$ espanhòl: hender $^{(es)}$, hendir $^{(es)}$ francés: fendre $^{(fr)}$ | italian: fendere $^{(it)}$ portugués: fender $^{(pt)}$ romanch: sursilvan : fender $^{(rm)}$ |
# Walser
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| héngier | héngiera |
''héngier masculin
* Pòrtamantèl, penjador.

### Variantas dialectalas

| Alagna Valsesia : chlaiderhoku Bosco Gurin : chleidarhàltar Formazza : gwanhechär | Gressoney : chleiderhoake Macugnaga : angeichär |

#### Nòta

Forma e ortografia del dialècte d'Issime.

### Referéncias

* Sportelli linguistici di Gressoney-La-Trinité, Gressoney-Saint-Jean e Issime, 1998, Vocabolario italiano-töitschu : B
# Francés
### Prononciacion

Soïssa (Lausana) : escotar « héritiers »
/eʁitje/, /eʁitje/

## Forma de nom comun

héritiers
* Masculin plural de héritier.

#### Omofònes

* héritier
# Occitan
### Etimologia

    participi passat substantivat e adjectivat de escriure eissit del latin scriptus

### Prononciacion

/esk'ɾit/, /esk'ɾit/

### Sillabas

es|crit

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | escrit | escrits |
| Masculin | [esk'ɾit] | [esk'ɾits] |
| Femenin | escrita | escritas |
| Femenin | [esk'ɾito̞] | [esk'ɾito̞s] |
escrit
* Recobèrt de signes grafics, subretot sus de papièr, de pergamin, etc., sus que s'escrit
** Papièr escrit dels dos costats.
* Inscrit, marcat, registrat mejans l’escritura.
** Una autorizacion escrita.
* Marcat.
** Aquel òme pòrta lo malaur escrit sus sa cara.
* Mot exprimissent lo fatalisme.
** Ai mancat ! Èra escrit.

### Variantas dialectalas

* escrich

### Traduccions

| alemand: geschrieben $^{(de)}$ anglés: written $^{(en)}$ catalan: escrit $^{(ca)}$ espanhòl: escrito $^{(es)}$ | francés: écrit $^{(fr)}$ italian: scritto $^{(it)}$ basc: idatzita $^{(eu)}$ portugués: escrito $^{(pt)}$ |

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| escrit | escrits |
| [esk'ɾit] | [esk'ɾits] |
escrit masculin
* Çò qu'es escrit sus de papièr, sus de pergamin.
** Sortir un escrit de sa pòche.
* (drech) Acte, memòri portant promessa, convencion.
** Signar un escrit.
* Obratge de la ment redigit.
** Un escrit politic.
* (educacion) Partida d'un examèn o d'un concors que se debana menans d'espròvas escritas.

### Variantas dialectalas

* escrich

### Traduccions

| alemand: Skript $^{(de)}$ anglés: writing $^{(en)}$, script $^{(en)}$ catalan: escrit $^{(ca)}$ espanhòl: escrito $^{(es)}$ | francés: écrit $^{(fr)}$ italian: scrittura $^{(it)}$ basc: idazki bat $^{(eu)}$ portugués: escrito $^{(pt)}$, texto $^{(pt)}$ |

## Forma de vèrb

escrit
* Participi passat masculin singular de escriure

### Variantas dialectalas

* escrich

# Catalan
### Etimologia

    participi passat substantivat e adjectivat de escriure eissit del latin scriptus

### Prononciacion

/əsˈkɾit/, /əsˈkɾit/, /esˈkɾit/, /esˈkɾit/, /asˈkɾit/, /asˈkɾit/

### Sillabas

es|crit

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | escrit | escrits |
| Femenin | escrita | escrites |
escrit
* escrit

## Nom comun

escrit masculin
* escrit

## Forma de vèrb

escrit
* Participi passat masculin singular de escriure
# Occitan
### Prononciacion

    /eskɾiptyˈɾals/, /eskɾiptyˈɾals/, /eskɾittyˈɾals/, /eskɾittyˈɾals/

## Forma d'adjectiu

escripturals
* femenin plural de escriptural

# Catalan
### Prononciacion
## Forma d'adjectiu

escripturals masculin o femenin
* plural de escriptural
# Occitan
### Prononciacion

/esk'ɾitos/, /esk'ɾitos/

## Forma d'adjectiu

escrits
* Masculin plural de escrit

## Forma de nom comun

escrits masculin
* Plural de escrit

## Forma de vèrb

escrits
* Participi passat masculin plural de escriure

# Catalan
### Prononciacion

/əsˈkɾits/, /əsˈkɾits/, /esˈkɾits/, /esˈkɾits/, /asˈkɾits/, /asˈkɾits/

## Forma d'adjectiu

escrits
* Masculin plural de escrit

## Forma de nom comun

escrits masculin
* Plural de escrit

## Forma de vèrb

escrits
* Participi passat masculin plural de escriure
# Occitan
### Prononciacion

    /eskɾiptyˈɾalo̞/, /eskɾiptyˈɾalo̞/, /eskɾittyˈɾalo̞/, /eskɾittyˈɾalo̞/

## Adjectiu

escripturala
* femenin singular de escriptural.
# Occitan
### Prononciacion

/esk'ɾito̞s/, /esk'ɾito̞s/

## Forma d'adjectiu

escritas
* Femenin plural de escrit

## Forma de vèrb

escritas
* Participi passat femenin plural de escriure
# Catalan
### Etimologia

Del latin scriptūra.

### Prononciacion

/əskɾipˈtuɾə/, /əskɾipˈtuɾə/ (oriental), /eskɾipˈtuɾa/, /eskɾipˈtuɾa/ (occidental)

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| escriptura | escriptures |
| [əskɾipˈtuɾə] | [əskɾipˈtuɾəs] |
escriptura femenin
* Escritura.

### Parents

* escriptor
* escriure
# Occitan
### Prononciacion

    /eskɾiptyˈɾalo̞/, /eskɾiptyˈɾalo̞/, /eskɾittyˈɾalo̞/, /eskɾittyˈɾalo̞/

## Forma d'adjectiu

escripturala
* femenin singular de escriptural / escripturau
# Espanhòl
### Etimologia

Pres del latin scriptōre.

### Prononciacion

[eskri'tor]

### Sillabas

es | cri | tor (3)

## Nom comun

escritor masculin

### Traduccions

* escrivan $^{(oc)}$

### Parents

* escriba
* escribir
* escritura
# Occitan
### Etimologia

    Sus la basa del latin scriptura « escritura »

### Prononciacion

    /eskɾiptyˈɾal/, /eskɾiptyˈɾal/, /eskɾittyˈɾal/, /eskɾittyˈɾal/

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | escriptural | escripturals |
| Masculin | [eskɾittyˈɾal] | [eskɾittyˈɾals] |
| Femenin | escripturala | escripturalas |
| Femenin | [eskɾittyˈɾalo̞] | [eskɾittyˈɾalo̞s] |
escriptural (lengadocian)
* Relatiu a l'escritura.
** Analisi escriptural.
* (en particular, religion) Relatiu a las Escrituras, a la Bíblia.
* (eonomia) Se ditz de la massa monetària escricha, creada pels agents economics (chèc, letra de cambi, etc.) per oposicion a las monedas metallica o de papièr creadas per l'Estat.
** En Euròpa, un tèrç de las transaccions escripturalas se fa per carta bancària.

### Variantas dialectalas

* escripturau (provençau, gascon)

### Antonims

economia
* fiduciari

### Locucions

* moneda escripturala

### Traduccions

| alemand: schrift... $^{(de)}$, urkunden... $^{(de)}$, bibel.... $^{(de)}$ anglés: scriptural $^{(en)}$ basc: catalan: escriptural $^{(ca)}$ | espanhòl: escritural $^{(es)}$ francés: scriptural $^{(fr)}$ italian: scritturale $^{(it)}$ portugués: escritural $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    Sus la basa del latin scriptura « escritura »

### Prononciacion

    oriental /əskɾiptuˈɾaɫ/, /əskɾiptuˈɾaɫ/
    occidental /eskɾiptuˈɾaɫ/, /eskɾiptuˈɾaɫ/

## Adjectiu

escriptural masculin o femenin, (plurals: escripturals)
* escriptural $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/esk'ɾito̞/, /esk'ɾito̞/

## Forma d'adjectiu

escrita
* Femenin singular de escrit

## Forma de vèrb

escrita
* Participi passat femenin singular de escriure

# Catalan
### Prononciacion

/əsˈkɾits/, /əsˈkɾits/, /esˈkɾits/, /esˈkɾits/, /asˈkɾits/, /asˈkɾits/

## Forma d'adjectiu

escrita
* Femenin singular de escrit

## Forma de vèrb

escrita
* Participi passat femenin singular de escriure
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jelenicomaj
* Datiu-instrumental-locatiu dual de jelenica.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jelenicow
* Genitiu plural de jelenica.
* Genitiu dual de jelenica.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jelenicami
* Instrumental plural de jelenica.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jelenicam
* Datiu plural de jelenica.
# Naut sorab
### Etimologia

Del protoeslau *elenjь.

### Prononciacion
## Nom comun

jeleń masculin
* Cèrvi.

### Derivats

* jelenica

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
# Naut sorab
### Etimologia

De jeleń.

### Prononciacion
## Nom comun

| Cas | Singular | Plural | Dual |
| Nominatiu | jelenica | jelenicy | jelenicy |
| Genitiu | jelenicy | jelenicow | jelenicow |
| Datiu | jelenicy | jelenicam | jelenicomaj |
| Acusatiu | jelenicu | jelenicy | jelenicy |
| Instrumental | jelenicu | jelenicami | jelenicomaj |
| Locatiu | jelenicy | jelenicach | jelenicomaj |
jelenica femenin
* Cèrvia.

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jelenicu
* Acusatiu-instrumental singular de jelenica.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jelenicy
* Genitiu-datiu-locatiu singular de jelenica.
* Nominatiu-acusatiu plural de jelenica.
* Nominatiu-acusatiu dual de jelenica.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jelenicach
* Locatiu plural de jelenica.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jejce
* Nominatiu-acusatiu dual de jejko.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jeji
* Nominatiu-acusatiu dual de jejo.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jejam
* Datiu plural de jejo.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jeja
* Genitiu singular de jejo.
* Nominatiu-acusatiu plural de jejo.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jejach
* Locatiu plural de jejo.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jejemi
* Instrumental plural de jejo.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jejka
* Genitiu singular de jejko.
* Nominatiu-acusatiu plural de jejko.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jejkach
* Locatiu plural de jejko.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jejkam
* Datiu plural de jejko.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

jejkami
* Instrumental plural de jejko.
# Francés
### Prononciacion

/ʒyʒyˈbje/, /ʒyʒyˈbje/

## Forma de nom comun

jujubiers masculin
* Plural de jujubier.
# Kuku-yalanji
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

juku
* Arbre.

### Referéncias

* Henry D. Hershberger, Ruth Hershberger, 1998, Kuku-Yalanji Dictionary, Darwin, SIL Australia.
# Iogor de l'oèst
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

juldəs
* Estela.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Chén Zōngzhèn, Léi Xuănchūn, 1985, 西部裕固语简志 - Xībù Yùgùyŭ jiānzhì, Pékin, Minzu Chubanshe.
# Esperanto
### Etimologia

Creat a partir de l'alemand jucken amb lo sufix verbal -i.

### Prononciacion

['juki]
Païses Basses (Wijchen) : escotar « juki » França (Tolosa) : escotar « juki »

### Sillabas

ju | ki (2)

## Vèrb

juki

### Traduccions

* prusir $^{(oc)}$

### Derivats

* juko
# Ngajumaya
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/cula/, /cula/

## Nom comun

jula
* Emó.

### Referéncias

* Suzanne M. Prober, Emma Yuen, Michael H. O'Connor, Les Schultz, Ngadju kala: Ngadju ﬁre knowledge and contemporary ﬁre management in the Great Western Woodlands, Wembley, CSIRO Ecosystem Sciences, Coolgardie, Ngadju Conservation.
* Carl Georg von Brandenstein, 1980, Ngadjumaja: An Aboriginal Language of South-East Western Australia, Innsbruck, Institut für Sprachwissenschaft der Universität Innsbruck.
# Dyirbal
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

jujamu
* Aiga doça.

### Vocabulari aparentat

* bana
* gamu (dialèctes walmalbarra e girramay)
* nuba (dialècte ngajan, vocabulari de l'evitacion)

#### Nòta

Mot del vocabulari de l'evitacion (« jalnguy ») dels dialèctes dugulbarra mamu e jabunbarra jirrbal.

### Referéncias

* R. M. W. Dixon, 1990, The Origin of "Mother-in-Law Vocabulary" in Two Australian Languages, Anthropological Linguistics 32:1-2, p. 1-56.
# Francés
### Etimologia

De jujube amb lo sufix -ier.

### Prononciacion

/ʒyʒyˈbje/, /ʒyʒyˈbje/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| jujubier | jujubiers |
| [ʒyʒyˈbje] ||
jujubier masculin
* Ginjorlièr.

# Romanés
### Prononciacion

/ʒu.ʒu.biˈer/, /ʒu.ʒu.biˈer/

## Nom comun

jujubier masculin
* Ginjorlièr.
# Tzeltal
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

jukeb
* Set.
# Esperanto
### Etimologia

Creat a partir de juki amb lo sufix nominal -o.

### Prononciacion

['juko]
Itàlia (Turin) : escotar « juko »

### Sillabas

ju | ko (2)

## Nom comun

juko, pl. jukoj

### Traduccions

* prusor $^{(oc)}$ femenin, prusiment $^{(oc)}$ masculin

### Parents

* juki
# Wajarri
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

julga
* Coide.

### Referéncias

* Wilfrid H. Douglas, 1981, Watjarri, dins R. M. W. Dixon e Barry J. Blake (editors), The Handbook of Australian Languages vol 2, Canberra, The National University Press, p. 197-272.
* Wajarri Dictionary, Irra Wangga Language Centre.
# Occitan
### Etimologia

De esperit

### Prononciacion

/espiɾiˈtɥalo̞s/, /espiɾiˈtɥalo̞s/

### Sillabas

es|pi|ri|tua|las

## Forma d'adjectiu

espiritualas
* Femenin plural de espiritual.
# Occitan
### Etimologia

D'esperit.

### Prononciacion

/espiɾiˈtus/, /espiɾiˈtus/

### Sillabas

es|pi|ri|tós

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | espiritós | espiritoses |
| Masculin | [espiɾiˈtus] | [espiɾiˈtuzes] |
| Femenin | espiritosa | espiritosas |
| Femenin | [espiɾiˈtuzo̞] | [espiɾiˈtuzo̞s] |
espiritós
* Plen d’esperit, engenhós.
* Que conten d’alcòl.

### Variantas dialectalas

* espirituós
* esperituós
* esperitós

### Traduccions

| alemand: geistiges $^{(de)}$ anglés: spirit $^{(en)}$ (1), spirituous $^{(en)}$ (2) basc: espiritu $^{(eu)}$ catalan: espiritual $^{(ca)}$, esperits $^{(ca)}$ | espanhòl: espiritual $^{(es)}$ francés: spiritueux $^{(fr)}$ (1), spirituel $^{(fr)}$ (2) italian: spirituale $^{(it)}$ (1), spirito $^{(it)}$ (2) portugués: espíritos $^{(pt)}$ |

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| espiritós | espiritoses |
| [espiɾiˈtus] | [espiɾiˈtuzes] |
espiritós
* Òme plen d’esperit, engenhós.
* alcòl.
# Occitan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

França (Bearn) : escotar « espitalitat »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| espitalitat | espitalitats |
espitalitat femenin (lengadocian) (provençau)
* Liberalitat qu'òm exercís en albergant gratuïtament un estrangièr.

### Variantas dialectalas

* ospitalitat gascon

### Traduccions

| alemand: Gastfreundchaft $^{(de)}$ femenin anglés: hospitality $^{(en)}$ catalan: hospitalitat $^{(ca)}$ femenin | espanhòl: hospitalidad $^{(es)}$ femenin francés: hospitalité $^{(fr)}$ femenin portugués: hospitalidade $^{(pt)}$ femenin |

### Referéncias

* "vòstras referéncias"
# Occitan
### Etimologia

    De espital

### Prononciacion

/espitaˈljɛ/, /espitaˈljɛ/

### Sillabas

es|pi|ta|lièr

## Adjectiu

espitalièr
Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | espitalièr | espitalièrs |
| Masculin | [espitaˈljɛ] | [espitaˈljɛs] |
| Femenin | espitalièra | espitalièras |
| Femenin | [espitaˈljɛɾo̞] | [espitaˈljɛɾo̞s] |
* Relatiu als espitals.
* (religion) Qualificava los òrdres e los religioses que son ligats e qu'administravan los espitals.
* (istòria) Qualifiacava los òrdres monastics instituits per administrar los espitals destinéat als pelegrins cap a la Tèrra santa.
* Que practica l’espitalitat, aculhent.
* Qualifica los luòcs ont se pratica volontièrs l’espitalitat.
* Que dona l’espitalitat e sos avantatges.

### Variantas

* ospitalièr (literari)

### Traduccions

| alemand: gastfreundlich $^{(de)}$ anglés: hospitable $^{(en)}$, hospital $^{(en)}$ basc: abegitsu $^{(eu)}$ catalan: hospitalari $^{(ca)}$ | espanhòl: hospitalario $^{(es)}$ francés: hospitalier $^{(fr)}$ italian: ospedaliero $^{(it)}$ portugués: hospitaleiro $^{(pt)}$ |

## Nom comun

espitalièr masculin, (equivalent femenin: espitalièra)
Declinason :
| Singular | Plural |
| espitalièr | espitalièrs |
| [espitaˈljɛ] | [espitaˈljɛs] |
* (religiós) Religiós de l’òrdre de Sant-Joan de Jerusalèm.
* (òrdre dels maçons) Oficièr que, dins una lòtja, es encargat de la benfasença.

### Variantas

* ospitalièr (literari)
# Occitan
### Etimologia

Derivat d'un latin *hospitalia « espital ».

### Prononciacion

/espiˈtal/, /espiˈtal/
França (Bearn) - Lengadocian : escotar « espital »

### Sillabas

es | pi | tal (3)

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| espital | espitals |
| [espiˈtal] | [espiˈtals] |
espital masculin (lengadocian)
* Establiment ont son aculhidas las gents que patisson d'un problèma de santat per èsser garits.

### Variantas dialectalas

* espitau (gascon), (provençal), (vivaroaupenc)

### Derivats

* espitalièr
* ospitalizar

### Traduccions

| albanés: spital $^{(sq)}$ alemand: Krankenhaus $^{(de)}$ neutre anglés: hospital $^{(en)}$ basc: ospitale $^{(eu)}$ bulgar: болница $^{(bg)}$ catalan: hospital $^{(ca)}$ masculin chèc: nemocnice $^{(cs)}$ danés: hospital $^{(da)}$, sygehus $^{(da)}$ eslovac: nemocnica $^{(sk)}$ eslovèn: bolnišnica $^{(sl)}$ femenin, bolnica $^{(sl)}$ femenin espanhòl: hospital $^{(es)}$ masculin esperanto: malsanulejo $^{(eo)}$ estonian: haigla $^{(et)}$ finlandés: sairaala $^{(fi)}$ francés: hôpital $^{(fr)}$ masculin gaelic irlandés: ospidéal $^{(ga)}$ | islandés: sjúkrahús $^{(is)}$ neutre italian: ospedale $^{(it)}$ masculin lituanian: ligoninė $^{(lt)}$ neerlandés: ziekenhuis $^{(nl)}$, hospitaal $^{(nl)}$ norvegian: sykehus $^{(no)}$ neutre ongrés: kórház $^{(hu)}$ polonés: szpital $^{(pl)}$ portugués: hospital $^{(pt)}$ masculin romanés: spital $^{(ro)}$ rus: больница $^{(ru)}$ femenin, госпиталь $^{(ru)}$ (militar) sard: ospidale $^{(sc)}$ naut sorab: chorownja $^{(hsb)}$ suedés: sjukhus $^{(sv)}$ turc: hastane $^{(tr)}$ ucraïnian: лікарня $^{(uk)}$ femenin |
# Occitan
### Etimologia

    De espital

### Prononciacion

/espitaˈljɛɾo̞/, /espitaˈljɛɾo̞/

### Sillabas

es|pi|ta|liè|ra

## Nom comun

espitalièra femenin, (equivalent masculin: espitalièr)
Declinason :
| Singular | Plural |
| espitalièra | espitalièras |
| [espitaˈljɛɾo̞] | [espitaˈljɛɾo̞s] |
* (religiós) Religiosa de l’òrdre de Sant-Joan de Jerusalèm.

### Variantas

* ospitalièra (literari)

## Forma d'adjectiu

espitalièra
* Femenin singular de espitalièr.
# Occitan
## Forma de nom comun

espitalièras
* Plural de espitalièra.

## Forma d'adjectiu

espitalièras
* Femenin plural de espitalièr.
# Occitan
### Prononciacion

/espiɾiˈtuals/, /espiɾiˈtuals/

## Forma d'adjectiu

espirituals
* Masculin plural de espiritual

# Catalan
### Prononciacion

    oriental /əspiɾituˈaɫs/, /əspiɾituˈaɫs/
    occidental /əspiɾituˈaɫs/, /əspiɾituˈaɫs/

## Forma d'adjectiu

espirituals masculin o femenin
* Plural de espiritual
# Occitan
### Etimologia

D'esperit.

### Prononciacion

/espiɾityˈus/, /espiɾityˈus/

### Sillabas

es|pi|ri|tu|ós

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | espirituós | espirituoses |
| Masculin | [espiɾityˈus] | [espiɾityˈuzes] |
| Femenin | espirituosa | espirituosas |
| Femenin | [espiɾityˈuzo̞] | [espiɾityˈuzo̞s] |
espirituós
* Plen d’esperit, engenhós.
* Que conten d’alcòl.

### Variantas dialectalas

* espiritós
* esperituós
* esperitós

### Traduccions

| alemand: geistiges $^{(de)}$ anglés: spirit $^{(en)}$ (1), spirituous $^{(en)}$ (2) basc: espiritu $^{(eu)}$ catalan: espiritual $^{(ca)}$, esperits $^{(ca)}$ | espanhòl: espiritual $^{(es)}$ francés: spiritueux $^{(fr)}$ (1), spirituel $^{(fr)}$ (2) italian: spirituale $^{(it)}$ (1), spiriti $^{(it)}$ (2) portugués: espíritos $^{(pt)}$ |

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| espirituós | espirituoses |
| [espiɾityˈus] | [espiɾityˈuzes] |
espirituós
* Òme plen d’esperit, engenhós.
* alcòl.
# Occitan
### Etimologia

De espital, amb lo sufix -izar.

### Prononciacion

/espitaliˈza/, /espitaliˈza/
França (Bearn) : escotar « espitalizar »

### Sillabas

es | pi | ta | li | zar (5)

## Vèrb

espitalizar
* Accion de far intrar o d'enviar una persona a l'espital per un tractament.

### Parents

* espital

### Variantas dialectalas

* ospitalizar (gascon)

### Traduccions

| anglés: hospitalize $^{(en)}$ (EUA), hospitalise $^{(en)}$ (RU) catalan: hospitalitzar $^{(ca)}$ | espanhòl: hospitalizar $^{(es)}$ francés: hospitaliser $^{(fr)}$ femenin |

### Conjugason

| Infinitiu | espitalizar | espitalizar | espitalizar | espitalizar | espitalizar | espitalizar |
| Gerondiu | espitalizant | espitalizant | espitalizant | espitalizant | espitalizant | espitalizant |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | espitalizat | espitalizat | espitalizat | espitalizats | espitalizats | espitalizats |
| femenin | espitalizada | espitalizada | espitalizada | espitalizadas | espitalizadas | espitalizadas |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | espitalizi espitalize | espitalizas | espitaliza | espitalizam | espitalizatz | espitalizan |
| Imperfach | espitalizavi | espitalizavas | espitalizava | espitalizàvem | espitalizàvetz | espitalizavan |
| Preterit | espitalizèri | espitalizères | espitalizèt | espitalizèrem | espitalizèretz | espitalizèron |
| Futur | espitalizarai | espitalizaràs | espitalizarà | espitalizarem | espitalizaretz | espitalizaràn |
| Condicional | espitalizariái | espitalizariás | espitalizariá | espitalizariam | espitalizariatz | espitalizarián |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | espitalize | espitalizes | espitalize | espitalizem | espitalizetz | espitalizen |
| Imperfach | espitalizèssi | espitalizèsses | espitalizès espitalizèsse | espitalizèssem | espitalizèssetz | espitalizèsson |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Afirmatiu | — | espitaliza ! | — | espitalizem ! | espitalizatz ! | — |
| Negatiu | — | espitalizes pas ! | — | espitalizem pas ! | espitalizetz pas ! | — |
| Nòtas |||||||
| ↑ Èst e nòrd-èst (Cevena, monpelhierenc, Gavaudan, orlhagués, nòrd-Roergue) |||||||
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

flatèssetz
* Segonda persona del plural a l'imperfach del subjontiu de flatar.
# Occitan
### Prononciacion
## Forma de vèrb

flatèt
* Tresena persona del singular al preterit de flatar.
# Occitan
### Etimologia

Benlèu de l'occitan ancian flautar, crosament probable del verb flaujar amb lo latin tardiu flatare

### Prononciacion

[flaˈyto]
França (Bearn) : escotar « flaüta »

### Sillabas

fla | ü | ta (3)

## Nom comun

flaüta femenin
* Instrument musical de vent consistent en un tub amb d'orificis e una embocadura per i bufar.

### Parents

| flaujòl flaüt flaütar flaütaire | flaütèl flaütèt flaütista |

### Traduccions

| alemand: Flöte $^{(de)}$ anglés: flute $^{(en)}$ azèri: fleyta $^{(az)}$ catalan: flauta $^{(ca)}$ espanhòl: flauta $^{(es)}$ | francés: flûte $^{(fr)}$ galician: frauta $^{(gl)}$ italian: flauto $^{(it)}$ turc: flüt $^{(tr)}$ |

### Referéncias

* ↑ Gran Diccionari de la llengua catalana