OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

De dispensar.

### Prononciacion

/disˈpenso̞/, /disˈpenso̞/, provençau /disˈpẽⁿso̞/, /disˈpẽⁿso̞/

### Sillabas

dis|pen|sa

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| dispensa | dispensas |
| [disˈpenso̞] | [disˈpenso̞s] |
dispensa femenin
* Exempcion, acte qu'òm dispensa una persona de quicòm.
* (per extension) Pèça que constata l’exempcion.
* (per analogia) Permission de far una causa contrària a çò qu'es prescrich.

### Parents

* dispensar
* dispensari

### Sinonims

* exempcion
* franquesa

### Traduccions

| alemand: Dispens $^{(de)}$, Erlass $^{(de)}$ anglés: waiver $^{(en)}$, dispensation $^{(en)}$, exemption $^{(en)}$ basc: banaketa $^{(eu)}$ catalan: dispensació $^{(ca)}$, dispensa $^{(ca)}$ | espanhòl: dispensación $^{(es)}$, dispensa $^{(es)}$ francés: dispense $^{(fr)}$ italian: dispensazione $^{(it)}$ portugués: dispensação $^{(pt)}$, dispensa $^{(pt)}$ |

## Forma de vèrb

dispensa
* tresena persona del singular del present de l'indicatiu de dispensar
* segonda persona del singular de l'imperatiu afirmatiu de dispensar

# Catalan
### Etimologia

De dispensar.

### Sillabas

dis|pen|sa

## Nom comun

dispensa femenin
Declinason :
| Singular | Plural |
| dispensa | dispenses |
* dispensa $^{(oc)}$ dins lo domèni legislatiu o religiós

## Forma de vèrb

dispensa
* tresena persona del singular del present de l'indicatiu de dispensar
* segonda persona del singular de l'imperatiu afirmatiu de dispensar

# Espanhòl
### Etimologia

De dispensar.

### Sillabas

dis|pen|sa

## Nom comun

dispensa femenin
Declinason :
| Singular | Plural |
| dispensa | dispensas |
* dispensa $^{(oc)}$ dins lo domèni legislatiu o religiós
* (al plural) còsts, despensas

## Forma de vèrb

dispensa
* tresena persona del singular del present de l'indicatiu de dispensar
* segonda persona del singular de l'imperatiu afirmatiu de dispensar

# Francés
### Prononciacion

França (Lion) : escotar « dispensa »

### Prononciacion

/dispɑ̃sa/, /dispɑ̃sa/

## Forma de vèrb

dispensa
* tresena persona del singular del passat simple de l'indicatiu de dispenser

# Italian
### Prononciacion

/disˈpɛnsa/, /disˈpɛnsa/

## Forma de vèrb

dispensa
* tresena persona del singular del prassa de dispensare
* segonda persona del singular de l'imperatiu afirmatiu de dispensare

# Portugués
### Etimologia

De dispensar.

### Prononciacion

Portugal /diʃˈpẽsɐ/, /diʃˈpẽsɐ/; Brasil /dʒiʃˈpẽsɐ/, /dʒiʃˈpẽsɐ/, /dʒisˈpẽjsə/, /dʒisˈpẽjsə/

### Sillabas

dis|pen|sa

## Nom comun

dispensa femenin
Declinason :
| Singular | Plural |
| dispensa | dispensas |
* dispensa $^{(oc)}$
* (Brasil) còst, despensa

## Forma de vèrb

dispensa
* tresena persona del singular del present de l'indicatiu de dispensar
* segonda persona del singular de l'imperatiu afirmatiu de dispensar
# Italian
## Forma de vèrb

disponevo
* Primièra persona a l'imperfach del vèrb disporre.
# Occitan
### Etimologia

Del latin dispensare.

### Prononciacion

/dispenˈsa/, /dispenˈsa/, provençau /dispẽⁿˈsa/, /dispẽⁿˈsa/

### Sillabas

dis|pen|sar

## Vèrb

dispensar
* Exemptar de la règla ordinária, per favor especiala, o simplament exemptar de quicòm.
* Distribuir.
se dispensar
* S’exemptar se meteis de quicòm.

### Parents

* dispensa
* dispensari

### Sinonims

Exemptar de la règla
* exemptar
* afranquir
Distribuir
* dividir
* repartir
* despartir

### Traduccions
# Catalan
### Etimologia

Del latin dispensare, frequentatiu de dispendĕre.

### Prononciacion

    Oriental: /dispənˈsa/, /dispənˈsa/
    Occidental: nord-occidental /dispenˈsa/, /dispenˈsa/, valencian /dispenˈsaɾ/, /dispenˈsaɾ/

## Vèrb

dispensar
* dispensar.

### Sinonims

* distribuir
* repartir

# Espanhòl
### Etimologia

Del latin dispensare, frequentatiu de dispendĕre.

### Prononciacion
## Vèrb

dispensar
* dispensar.

# Portugués
### Etimologia

Del latin dispensare, frequentatiu de dispendĕre.

### Prononciacion

Portugal /diʃpẽˈsaɾ/, /diʃpẽˈsaɾ/; Brasil /dʒiʃpẽˈsaɾ/, /dʒiʃpẽˈsaɾ/, /dʒispẽˈsa/, /dʒispẽˈsa/

## Vèrb

dispensar
* dispensar.
# Occitan
### Etimologia

Del latin dispersio

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /dispeɾˈsju/, /dispeɾˈsju/
    provençau /dispeʀˈsjũⁿ/, /dispeʀˈsjũⁿ/

### Sillabas

dis|per|cion

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| dispersion | dispersions |
| [dispeɾˈsju] | [dispeɾˈsjus] |
dispersion femenin
* Accion de dispersar, de se dispersar o resultat d'aqula accion.
** (botanica) Disseminacion
** (estatistica) Desviacion d’un ensems de valors a respecte de centrala, mai sovent la valor mejana.
** (magnetisme) Fenomèn que consistís dins lo fach que una partida del flus magnetic d’una maquina electrica, un transformador, etc., es desviat del circuit magnetic que ne redutz lo flus util.
** (optica) Variacion de l’indici de refraccion d’una substància e per consequência, la frequéncia de la lutz incidenta.
** (quimia) Sistèma eterogenèu format per doas fasas o mai que la fasa de dispersat es en suspension dins lo mitan de dispersion, que siá liquid, solid o gasós.
* (figurat) Per una persona, lo fach de poder pas focalizar son atencion

### Sinonims

popular
* escampilhada
* espargiment
* esparpalh
botanica
* disseminacion

### Traduccions

| alemand: Dispersion $^{(de)}$, Verzettelung $^{(de)}$ (figurat) anglés: dispersion $^{(en)}$, dispersal $^{(en)}$ basc: catalan: dispersió $^{(ca)}$ | espanhòl: dispersión $^{(es)}$ francés: dispersion $^{(fr)}$ italian: dispersione $^{(it)}$ portugués: dispersão $^{(pt)}$ |

# Anglés
### Etimologia

Del latin dispersio

### Prononciacion

    american /dɪˈspɜːʒən/, /dɪˈspɜːʒən/, /dɪˈspɝʒən/, /dɪˈspɝʒən/

### Sillabas

dis|per|cion

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| dispersion | dispersions |
dispersion
* dispersion $^{(oc)}$

# Francés
### Etimologia

Del latin dispersio

### Prononciacion

    american /dispɛʁsjɔ̃/, /dispɛʁsjɔ̃/

### Sillabas

dis|per|cion

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| dispersion | dispersions |
| [dispɛʁsjɔ̃] ||
dispersion femenin
* dispersion $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

Del latin de jure (« per jurament »), jure es l’ablatiu de jus (« drech, justícia, juramenr »).

### Prononciacion

    lengadocian /deˈd͡ʒyɾe/, /deˈd͡ʒyɾe/
    gascon /deˈʒyɾe/, /deˈʒyɾe/
    provençau /deˈd͡ʒyʀe/, /deˈd͡ʒyʀe/
    latin /deˈjuːrɛ/, /deˈjuːrɛ/

### Sillabas

de| ju|re

## Locucion adverbiala

de jure
* (latinisme) De drech, en conformitat amb la lei.

### Antonims

* de facto
# Occitan
### Etimologia

Del latin de e del latin pĕdis, derivat de pēs.

### Prononciacion

/de pɛs/, /de pɛs/

## Locucion adverbiala

de pès
* Drech ; plantat suls dos pès ; quilhat.

### Variantas dialectalas

* depès
* de pe
* d'enpè

### Sinonims

* d'aut
* drech, drecha
* quilhat, quilhada

## Interjeccion

de pès !
* Se dich quand se vòl far quilhar quaqu'un qu'es tombat o setat.

### Traduccions

| anglés: upright $^{(en)}$, standing $^{(en)}$, vertically $^{(en)}$ catalan: dempeus $^{(ca)}$ espanhòl: parado $^{(es)}$ de pie $^{(es)}$ francés: debout $^{(fr)}$ | gaelic irlandés: portugués: verticalmente $^{(pt)}$, em pé $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del vèrb rescondre.

### Prononciacion

[rreskun'dus]

## Locucion adverbiala

de rescondons
* D'un biais rescondut.

### Sinonims

* d'amagat

### Traduccions

* anglés:
* catalan: d'amagat $^{(ca)}$
* francés: en cachette $^{(fr)}$
# Occitan
### Etimologia

    Compausat de de, tira e que.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /de ˌtiɾo̞ ˈke/, /de ˌtiɾo̞ ˈke/

## Locucion conjontiva

de tira que
* A partir del moment que, immediatament aprèp que.

### Sinonims

* aprèp que
* entre que
* incontinent que
* quand e quand que
* tanlèu que
* un còp que

### Traduccions

| alemand: sobald $^{(de)}$ anglés: as soon as $^{(en)}$ basc: catalan: tan bon punt $^{(ca)}$, tot seguit de $^{(ca)}$, immediatament després $^{(ca)}$ | espanhòl: tan pronto como $^{(es)}$, en cuanto $^{(es)}$, apenas $^{(es)}$, tan pronto como $^{(es)}$, ni bien $^{(es)}$ francés: aussitôt que $^{(fr)}$, dès que $^{(fr)}$ italian: non appena $^{(it)}$, una volta che $^{(it)}$ portugués: assim que $^{(pt)}$, tão logo $^{(pt)}$, logo que $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Amb de, man e en.

### Prononciacion

/de‿man‿em‿man/, /de‿man‿em‿man/

## Locucion adverbiala

de man en man
* De la man d’una persona cap a aquela d’una autra, e d'aquela cap a d’autras successivament, fins a la darrièra.
** L'argent que passa de man en man.

### Traduccions

| anglés: catalan espanhòl: | francés: de main en main $^{(fr)}$ italian: di mano in mano $^{(it)}$ |
# Occitan

De de, per e abans

### Prononciacion

    /de ‿ peɾ ‿ aˈβans/, /de ‿ peɾ ‿ aˈβans/

### Sillabas

de| per| a|abans

## Locucion adverbiala

de per abans (lengadocian)
* Abans, en parlar d’una prioritat de temps.

### Sinonims

* abans (lengadocian)
* aperavans (provençau)
* audavant / adavant (gascon)
* ath davant (gascon)
* per abans (gascon)
* prumèr / purmèr (gascon)

### Traduccions

| alemand: vorher $^{(de)}$, früher $^{(de)}$, zuvor $^{(de)}$, vorweg $^{(de)}$, im voraus $^{(de)}$, vorn $^{(de)}$, davor $^{(de)}$ anglés: before $^{(en)}$, beforehand $^{(en)}$, formerly $^{(en)}$, previously $^{(en)}$ basc: catalan: abans $^{(ca)}$ | espanhòl: antes $^{(es)}$, anteriormente $^{(es)}$, previamente $^{(es)}$ francés: auparavant $^{(fr)}$ italian: prima $^{(it)}$, in precedenza $^{(it)}$, precedentemente $^{(it)}$ portugués: anteriormente $^{(pt)}$, antes $^{(pt)}$, |
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

[grati'pawtos]

## Locucion adverbiala

de gratipautas

### Traduccions

* anglés: on all fours $^{(en)}$
* catalan: de quatre grapes $^{(ca)}$
* francés: à quatre pattes $^{(fr)}$
# Occitan
### Etimologia

    Compausat de de e tira.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /de ˈtiɾo̞/, /de ˈtiɾo̞/

## Locucion adverbiala

de tira
* successivament, de biais consecutiu
* sulcòp, sens esperar

### Sinonims

de biais consecutiu
* d'arrèu
* d'una tirada
* tot de tira
sulcòp
* sul pic / suu pic
* sens tardança
# Occitan
### Etimologia

De genolh.

### Prononciacion

[(d)ʒenu'ʎus]

## Locucion adverbiala

de genolhons

### Traduccions

* anglés:
* catalan: de genollons $^{(ca)}$
* francés:
# Occitan
### Etimologia

Del latin caerimonia.

### Prononciacion

/seɾeˈmunjo/, /seɾeˈmunjo/

### Sillabas

ce | re | mo | nia

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| ceremonia | ceremonias |
| [seɾeˈmunjo] | [seɾeˈmunjos] |
ceremonia femenin
* Ensems de rites faches pendent un culte religiós.
* Formalitats seguidas pendent una celebracion.

### Derivats

* ceremonial
* ceremoniau (gascon), (provençau), (lemosin)
* ceremoniós

### Traduccions

| alemand: Zeremonie $^{(de)}$ femenin, Feier $^{(de)}$ femenin anglés: ceremony $^{(en)}$ catalan: cerimònia $^{(ca)}$ femenin | espanhòl: ceremonia $^{(es)}$ femenin francés: cérémonie $^{(fr)}$ femenin italian: cerimonia $^{(it)}$ femenin |

# Espanhòl
### Etimologia

Del latin caerimonia.

### Prononciacion

/θeɾeˈmonja/, /θeɾeˈmonja/
Colómbia (Cartagena) : escotar « ceremonia »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| ceremonia | ceremonias |
| [θeɾeˈmonja] | [θeɾeˈmonjas] |
ceremonia femenin
* Ceremonia.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin caerimonialis.

### Prononciacion

/seɾemuˈnjal/, /seɾemuˈnjal/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| ceremonial | ceremonials |
| [seɾemuˈnjal] | [seɾemuˈnjals] |
ceremonial (lengadocian) , masculin
* Libre liturgic per las ceremonias de la Glèisa
* (per extension) Ensemble dels usatges e rites reglant las ceremonias religiosas o politicas.
* (per extension) Ceremonia, civilitat de convivéncia acordada entre particulars.

### Variantas dialectalas

* ceremoniau (gascon, provençau)

### Traduccions

| alemand: Zeremoniell $^{(de)}$ anglés: ceremonial $^{(en)}$ basc: catalan: cerimonial $^{(ca)}$ | espanhòl: ceremonial $^{(es)}$ francés: cérémonial $^{(fr)}$ italian: cerimoniale $^{(it)}$ portugués: cerimonial $^{(pt)}$ |

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | ceremonial | ceremonials |
| Masculin | [seɾemuˈnjalo] | [seɾemuˈnjals] |
| Femenin | ceremoniala | ceremonialas |
| Femenin | [seɾemuˈnjalo̞] | [seɾemuˈnjalo̞s] |
ceremonial (lengadocian)
* Qu'a una relacion amb la cerimonia.
* Que pracrica de cerimonias o qu'es plen de cerimonia.

### Variantas dialectalas

* ceremoniau (gascon, provençau)

### Sinonims

Que'es plen de cerimonia
* ceremoniós (2)

# Anglés
### Etimologia

    Del latin caerimonialis.

### Prononciacion

/ˌsɛɹɪˈmoʊniəl/, /ˌsɛɹɪˈmoʊniəl/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| ceremonial | ceremonials |
| [ˌsɛɹɪˈmoʊniəl] | [ˌsɛɹɪˈmoʊniəls] |
ceremonial
* ceremonial $^{(oc)}$

## Adjectiu

ceremonial
* ceremonial $^{(oc)}$

# Espanhòl
### Etimologia

    Del latin caerimonialis.

### Prononciacion

/θeɾemoˈnjal/, /θeɾemoˈnjal/, /seɾemoˈnjal/, /seɾemoˈnjal/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| ceremonial | ceremoniales |
ceremonial masculin
* ceremonial $^{(oc)}$

## Adjectiu

ceremonial masculin o femenin, (plurals: ceremoniales)
* ceremonial $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/seɾemuˈnjals/, /seɾemuˈnjals/

## Forma de nom comun

ceremonials
* Plural de ceremonial.

## Forma d'adjectiu

ceremonials
* Masculin plural de ceremonial.

# Anglés
### Prononciacion

/ˌsɛɹɪˈmoʊniəls/, /ˌsɛɹɪˈmoʊniəls/

## Forma de nom comun

ceremonials
* Plural de ceremonial.
# Occitan
### Prononciacion

/seɾeˈmunjos/, /seɾeˈmunjos/

## Forma de nom comun

ceremonias femenin
* Plural de ceremonia.

# Espanhòl
### Prononciacion

/θeɾeˈmonjas/, /θeɾeˈmonjas/

## Forma de nom comun

ceremonias femenin
* Plural de ceremonia.
# Espanhòl
### Etimologia

Del latin cerasum, pres del grèc ancian κερασός.

### Prononciacion

[θe'reθo]
Colómbia (Cartagena) : escotar « cerezo »

### Sillabas

ce | re | zo (3)

## Nom comun

cerezo masculin, pl. cerezos

### Traduccions

* cerièr $^{(oc)}$

### Parents

* cereza
# Espanhòl
### Prononciacion

/θeˈɾeθos/, /θeˈɾeθos/

## Forma de nom comun

cerezos masculin
* Plural de cerezo.
# Italian
## Forma de vèrb

cererò
* Primièra persona al futur del vèrb cerare.
# Espanhòl
### Prononciacion

/θeˈɾeθas/, /θeˈɾeθas/

## Forma de nom comun

cerezas femenin
* Plural de cereza.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin caerimoniosus.

### Prononciacion

    gascon, lengadocian /seɾemuˈnjus/, /seɾemuˈnjus/
    provençau /seʀemuˈnjus/, /seʀemuˈnjus/

### Sillabas

se|re|mo|niós

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | ceremoniós | ceremonioses |
| Masculin | [seɾemuˈnjus] | [seɾemuˈnjuzes] |
| Femenin | ceremoniosa | ceremoniosas |
| Femenin | [seɾemuˈnjuzo̞] | [seɾemuˈnjuzo̞s] |
ceremoniós
* Que fa fòrça ceremonias; qu'es d'una cortesiá compassada, incomòda.

### Sinonims

* faiçonós

### Parents

* ceremonia
* ceremonial

### Derivats

* ceremoniosament

### Traduccions

| alemand: förmlich $^{(de)}$, feierlich $^{(de)}$ anglés: ceremonious $^{(en)}$ basc: catalan: cerimoniós $^{(ca)}$ | espanhòl: ceremonioso $^{(es)}$ francés: cérémonieux $^{(fr)}$ italian: cerimonioso $^{(it)}$ portugués: cerimonioso $^{(pt)}$ |
# Espanhòl
### Etimologia

Del latin cerasum, pres del grèc ancian κερασός.

### Prononciacion

[θe'reθa]

### Sillabas

ce | re | za (3)

## Nom comun

cereza femenin, pl. cerezas

### Traduccions

* cerièra $^{(oc)}$

### Derivats

* cerezo
# Reel
### Etimologia

    → Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

dɔ̈k plural : däu
* Ribièra.

### Referéncias

* Tim Stirtz, Mark Akec Cien et al., 2015, Reel-English Dictionary, Juba, Reel Language Committee & SIL South Sudan.
# Iogor de l'oèst
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

dəl
* Lenga.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Chén Zōngzhèn, Léi Xuănchūn, 1985, 西部裕固语简志 - Xībù Yùgùyŭ jiānzhì, Pékin, Minzu Chubanshe.
# Iogor de l'oèst
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

dərmɑq
* Det.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Chén Zōngzhèn, Léi Xuănchūn, 1985, 西部裕固语简志 - Xībù Yùgùyŭ jiānzhì, Pékin, Minzu Chubanshe.
# Gurene
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

dɩa
* Facocher.

### Referéncias

* Idda Niggli, Urs Niggli, 2007, De la phonologie à l'orthographe : le ninkare du Burkina Faso, Ouagadougou, SIL.
# Judeotat
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

[dæhimyn]

## Adjectiu numeral

dǝhimyn

### Traduccions

* desen $^{(oc)}$

### Referéncias

* J. M. Agarunov, M. J. Agarunov, 1997, diccionari judeotat-rus, Moscòu, Ievreïskiï Universtet v Moskve.
# Yoy
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

dɔk¹ maj¹
* Flor.

### Referéncias

* Naiyapak Phakkahn , 2017, Phonology and Grammar Sketch of yoy, Tèsa, Silpakorn University.
# Seba bet gurage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

dəbər (ezha)
* Forèst.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Wolf Leslau, 1979, Etymological dictionary of Gurage, Wiesbaden, O. Harrassowitz.
# Noroèc
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

## Nom comun

dǫnsk tunga femenin
* Noroèc (lenga).

### Referéncias

* Andreas Heusler, 1932, Altisländisches Elementarbuch, Heidelberg, Carl Winters Universitätsbuchhhandlung.
# Iogor de l'oèst
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

dəs
* Dent.

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Chén Zōngzhèn, Léi Xuănchūn, 1985, 西部裕固语简志 - Xībù Yùgùyŭ jiānzhì, Pékin, Minzu Chubanshe.
# Judeotat
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/dændy/, /dændy/

## Nom comun

dǝndy
* Dent.

### Referéncias

* J. M. Agarunov, M. J. Agarunov, 1997, diccionari judeotat-rus, Moscòu, Ievreïskiï Universtet v Moskve.
# Francés
### Prononciacion

/diviz/, /diviz/

## Forma de vèrb

divise
* Primièra persona del singular del present de l'indicatiu de diviser.
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu de diviser.
* Primièra persona del singular del present del subjontiu de diviser.
* Tresena persona del singular del present del subjontiu de diviser.
* Segonda persona del singular al present de l'imperatiu de diviser.
# Italian
### Etimologia

Bastit a partir de divino -a.

### Prononciacion

[divini'ta]

### Sillabas

di | vi | ni | tà (4)

## Nom comun

divinità femenin invariable

### Traduccions

* divinitat $^{(oc)}$

### Parents

* dio
* diva
* divino -a
* divinizzare
# Italian
### Etimologia

Bastit a partir de divino -a amb lo sufix verbal -izzare.

### Prononciacion

[divinid'ʣare]

### Sillabas

di | vi | niz | za | re (5)

## Vèrb

divinizzare

### Traduccions

* divinizar $^{(oc)}$

### Derivats

* divinizzazione

### Parents

* dio
* diva
* divino -a
* divinità
# Italian
## Forma de vèrb

divinizzavo
* Primièra persona a l'imperfach del vèrb divinizzare.
# Francés
### Prononciacion

/diviz/, /diviz/

## Forma de vèrb

divises
* Segonda persona del singular del present de l'indicatiu de diviser.
* Segonda persona del singular del present del subjontiu de diviser.
# Romanés
### Etimologia

Adaptacion del francés diviniser.

### Prononciacion

[divini'za]

### Sillabas

di | vi | ni | za (4)

## Vèrb

a diviniza

### Traduccions

* divinizar $^{(oc)}$

### Derivats

* divinizare
* divinizat
# Italian
## Forma de vèrb

divinizzavi
* Segonda persona a l'imperfach del vèrb divinizzare.
# Italian
### Etimologia

Del latin dīvīnus.

### Prononciacion

[di'vino]

### Sillabas

di | vi | no (3)

## Adjectiu

divino masculin, pl. divini

### Traduccions

* divin $^{(oc)}$, divenc $^{(oc)}$

### Parents

* dio
* diva
* divinità
* divinizzare
# Occitan
### Etimologia

Del latin dividere (« partejar, divisar ») → veire devisar.

### Prononciacion

* /dibi'za/, /dibi'za/

## Vèrb

divisar (gascon) (vivaroaupenc)
* Separar en partidas; trocejar ; fraccionar.
* (Matematicas) Separar en parts egalas. Aplicar l’operacion matematica permetent d’arribar a aquel resultat.
** Divisar 99 per 9 dona 11.
* (Figurat) Metre en discòrdia ; desunir.

### Derivats

* division

### Variantas dialectalas

* dividir gascon
* devesir lengadocian, provençal

### Sinonims

* despartir
* separar

### Antonims

* (separar) reünir
* (matematica) multiplicar
* (metre es discòrdia) unir

### Traduccions

| afrikaans: alemand: dividieren $^{(de)}$, teilen $^{(de)}$ anglés: to divide $^{(en)}$ basc: banatu $^{(eu)}$ breton: bulgar: catalan: dividir $^{(ca)}$ corean: chèc: danés: espanhòl: dividir $^{(es)}$ esperanto: francés: diviser $^{(fr)}$ | indi: बंटवारे के लिए $^{(hi)}$ grèc: να χωρίσω $^{(el)}$ naut sorab: italian: dividese $^{(it)}$ neerlandés: verdelen $^{(nl)}$ ongrés: polonés: podzielić $^{(pl)}$ portugués: dividir $^{(pt)}$ romanés: a sard: sicilian: parrari $^{(scn)}$ suedés: ucraïnian: |

### Conjugason

| Infinitiu | divisar | divisar | divisar | divisar | divisar | divisar |
| Gerondiu | divisant | divisant | divisant | divisant | divisant | divisant |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | divisat | divisat | divisat | divisats | divisats | divisats |
| femenin | divisada | divisada | divisada | divisadas | divisadas | divisadas |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | jo | tu | eth era | nosautes nosautas | vosautes vosautas | eths eras |
| Present | divisi | divisas | divisa | divisam | divisatz | divisan |
| Imperfach | divisavi | divisavas | divisava | divisàvam | divisàvatz | divisavan |
| Preterit | divisèi | divisès | divisè | divisèm | divisètz | divisèn |
| Futur | divisarèi | divisaràs | divisarà | divisaram | divisaratz | divisaràn |
| Condicional | divisarí | divisarés | divisaré | divisarem | divisaretz | divisarén |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | jo | tu | eth era | nosautes nosautas | vosautes vosautas | eths eras |
| Present | divisi | divises | divise | divisem | divisetz | divisen |
| Imperfach | divisèssi | divisèsses | divisèsse | divisèssem | divisèssetz | divisèssen |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | jo | tu | eth era | nosautes nosautas | vosautes vosautas | eths eras |
| Afirmatiu | — | divisa ! | — | divisem ! | divisatz ! | — |
| Negatiu | — | ne divises pas ! | — | ne divisem pas ! | ne divisetz pas ! | — |

### Referéncias

* Lo Congrès Multidiccionari
# Occitan
### Prononciacion

/enga'niβo̞/, /enga'niβo̞/

### Sillabas

en|ga|ni|va

## Forma d'adjectiu

enganiva
* Femenin singular de enganiu.
# Occitan
### Prononciacion

/eŋˈgans/, /eŋˈgans/

## Forma de nom comun

engans masculin
* Plural de engan.
# Catalan
### Etimologia
### Prononciacion

[əŋɡəɲ'ʃa] (oriental), [eŋɡaɲ'ʧaɾ] (valencian)
Espanha (Barcelona) : escotar « enganxar »

### Sillabas

en | gan | xar (3)

## Vèrb

enganxar

### Traduccions

* agafar $^{(oc)}$, enganchar $^{(oc)}$
* (pegar) empegar $^{(oc)}$

### Derivats

| enganxacabells enganxada enganxadones enganxador -a enganxall | enganxament enganxifós, -osa enganxó enganxós, -osa |