OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

Del latin vulgar pendicare, derivat del latin classic pendēre.

### Prononciacion

/penˈd͡ʒa/, /penˈd͡ʒa/
França (Bearn) : escotar « penjar »

### Sillabas

pen | jar (2)

## Vèrb

penjar
* Èsser mantengut per sa part superiora sens res que la sostenga per dejós.
* Estacar una persona amb una còrda al cap a un pòst per tal que morisca.

### Sinonims

* pendolar
* pendre

### Derivats

| penjacòl penjadís penjadissa penjador penjal penjalut | penjament penjant penja penja-vestit penjorlar penjorlut |

### Antonims

* despenjar

### Traduccions

| alemand: hängen $^{(de)}$ anglés: to hang $^{(en)}$ catalan: penjar $^{(ca)}$ | espanhòl: pender $^{(es)}$, colgar $^{(es)}$ (1), ahorcar $^{(es)}$ (2) francés: pendre $^{(fr)}$ italian: pendere $^{(it)}$ |

### Conjugason

| Infinitiu | penjar | penjar | penjar | penjar | penjar | penjar |
| Gerondiu | penjant | penjant | penjant | penjant | penjant | penjant |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | penjat | penjat | penjat | penjats | penjats | penjats |
| femenin | penjada | penjada | penjada | penjadas | penjadas | penjadas |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | pengi penge | penjas | penja | penjam | penjatz | penjan |
| Imperfach | penjavi | penjavas | penjava | penjàvem | penjàvetz | penjavan |
| Preterit | pengèri | pengères | pengèt | pengèrem | pengèretz | pengèron |
| Futur | penjarai | penjaràs | penjarà | penjarem | penjaretz | penjaràn |
| Condicional | penjariái | penjariás | penjariá | penjariam | penjariatz | penjarián |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | penge | penges | penge | pengem | pengetz | pengen |
| Imperfach | pengèssi | pengèsses | pengès pengèsse | pengèssem | pengèssetz | pengèsson |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Afirmatiu | — | penja ! | — | pengem ! | penjatz ! | — |
| Negatiu | — | penges pas ! | — | pengem pas ! | pengetz pas ! | — |
| Nòtas |||||||
| ↑ Èst e nòrd-èst (Cevena, monpelhierenc, Gavaudan, orlhagués, nòrd-Roergue) |||||||
# Occitan
## Forma de vèrb

penjarai
* Primièra persona del singular al futur del vèrb penjar.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de vèrb

nacokoruj
* Segonda persona del singular a l'imperatiu de nacokorować.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de vèrb

nacokoruja
* Tresena persona del plural al present de nacokorować.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de vèrb

nacokoruje
* Tresena persona del singular al present de nacokorować.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de vèrb

nacokorujetaj
* Segonda persona del dual al present de nacokorować.
* Tresena persona del dual al present de nacokorować.

#### Nòta

Utilizat amb los noms masculins que descrivon de personas.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de vèrb

nacokorowašće
* Segonda persona del plural al preterit de nacokorować.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de vèrb

nacokorujemoj
* Primièra persona del dual al present de nacokorować.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de vèrb

nacokorujemy
* Primièra persona del plural al present de nacokorować.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de vèrb

nacokorowałoj
* Passat masculin dual de nacokorować.
* Passat femenin dual de nacokorować.
* Passat neutre dual de nacokorować.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de vèrb

nacokorowaštaj
* Segonda persona del dual al preterit de nacokorować.
* Tresena persona del dual al preterit de nacokorować.

#### Nòta

Utilizat amb los noms masculins que descrivon de personas.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de vèrb

nacokorowaštej
* Segonda persona del dual al preterit de nacokorować.
* Tresena persona del dual al preterit de nacokorować.

#### Nòta

Utilizat amb los noms masculins que descrivon d'animals o de causas, e amb los noms femenins o neutres.
# Catalan
### Etimologia
### Prononciacion

[ʎə'βɔs] (oriental), [ʎa'vɔɾs] (valencian)
Espanha (Barcelona) : escotar « llavors »

### Sillabas

lla | vors (2)

## Nom comun

llavors femenin, plural
* Plural de llavor.

## Advèrbi

llavors
* alara $^{(oc)}$
# Catalan
### Etimologia

Bastit a partir de lleganya, evolucion probabla de llaganya, amb lo sufix verbal -ós.

### Prononciacion

[ʎəγə'ɲos] (oriental), [ʎeγa'ɲos] (occidental)

### Sillabas

lle | ga | nyós (3)

## Adjectiu

lleganyós masculin, pl. lleganyosos

### Variantas dialectalas

* llaganyós (tortosin e valencian)

### Traduccions

* laganhós $^{(oc)}$, cirós $^{(oc)}$
# Catalan
## Forma de vèrb

llavà
* Tresena persona del singular al passat simple del vèrb llavar.
# Espanhòl
## Forma de vèrb

llegué
* Primièra persona del singular al passat simple del vèrb llegar.
# Catalan
### Etimologia
### Prononciacion

[ʎə'βo] (oriental), [ʎa'voɾ] (valencian)
Espanha (Manresa) : escotar « llavor »

### Sillabas

lla | vor (2)

## Nom comun

llavor femenin
* grana $^{(oc)}$
* Per extension e metaforicament, origina de quicòm.
# Catalan
### Etimologia

Del latin lĕpŏrem.

### Prononciacion

['ʎeβrə] (oriental), ['ʎeβre] (occidental)

### Sillabas

lle | bre (2)

## Nom comun

llebre femenin

### Traduccions

* lèbre $^{(oc)}$
# Espanhòl
### Etimologia

Del latin plicāre. De meteissa formacion que lo portugués chegar o lo catalan valencian aplegar.

### Prononciacion

[ʎe'ɣar]

### Sillabas

lle | gar (2)

## Vèrb

llegar

### Traduccions

* arribar $^{(oc)}$

### Derivats

* llegada
# Espanhòl
### Prononciacion

/ʎeɣaˈɾemos/, /ʎeɣaˈɾemos/

## Forma de vèrb

llegaremos
* Primièra persona del plural al futur de llegar.
# Espanhòl
## Forma de vèrb

llegaste
* Segonda persona del singular al passat simple del vèrb llegar.
# Catalan
### Etimologia

Del latin lĕgĕre.

### Prononciacion

[ʎə'ʒi] (oriental), [ʎe'ʤiɾ] (valencian)

### Sillabas

lle | gir (2)

## Vèrb

llegir

### Traduccions

* legir $^{(oc)}$

### Derivats

* lector -a
* lectura
# Naut sorab
### Etimologia

Del protoeslau *nositi.

### Prononciacion
## Vèrb

nosyć imperfectiu
* Portar.

### Mots aparentats

* nosydło
* nošadło

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
# Occitan
### Etimologia

    De notable amb lo sufix «-itat»

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /nutaβiliˈtat/, /nutaβiliˈtat/
    provençau /nutabiliˈta/, /nutabiliˈta/

### Sillabas

no|ta|bi|li|tat

## Nom comun

notabilitat femenin
Declinason :
| Singular | Plural |
| notabilitat | notabilitats |
| [nutaβiliˈtat] | [nutaβiliˈtats] |
* Caractèr de çò notable.
* (per extension) Persona notabla.
* (per extension) Nom collectiu per las personas notablas d'endacòm.

### Sinonims

Caractèr de çò notable
* notorietat
persona notabla
* capussat / capussada
* notable / notabla
personas notablas
* notables

### Traduccions

| alemand: Beachtlichkeit $^{(de)}$ anglés: notability $^{(en)}$, noteworthiness $^{(en)}$ basc: catalan: notabilitat $^{(ca)}$ | espanhòl: notabilidad $^{(es)}$ francés: notabilité $^{(fr)}$ italian: notabilità $^{(it)}$ portugués: notabilidade $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    De notable amb lo sufix «-itat»

### Prononciacion

    /nutəβiliˈtat/, /nutəβiliˈtat/

### Sillabas

no|ta|bi|li|tat

## Nom comun

notabilitat femenin
Declinason :
| Singular | Plural |
| notabilitat | notabilitats |
* notabilitat $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

    lengadocian, gascon /nuˈtaβlo̞s/, /nuˈtaβlo̞s/
    lengadocian /nuˈtaplo̞s/, /nuˈtaplo̞s/
    provençau /nuˈtablə/, /nuˈtablə/

### Sillabas

no|ta|blas

## Forma d'adjectiu

notablas
* femenin plural de notable

## Forma de nom comun

notabla
* plural de notabla
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

nosydłow
* Genitiu plural de nosydło.
* Genitiu dual de nosydło.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin notabilis.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /nuˈtaβlo̞/, /nuˈtaβlo̞/
    lengadocian /nuˈtaplo̞/, /nuˈtaplo̞/
    França (Bearn) : escotar « notabla »
    provençau /nuˈtablə/, /nuˈtablə/

### Sillabas

no|ta|bla

## Nom comun

notabla femenin, (masculin: notable)
Declinason :
| Singular | Plural |
| notabla | notablas |
| [nuˈtaβlo̞] | [nuˈtaβlo̞s] |
* Femna importanta d’un grop uman, d’une vila, d’una region.

### Sinonims

* dignitària
* notabilitat
* personalitat

### Traduccions

| alemand: Beachtlichkeit $^{(de)}$ anglés: notable $^{(en)}$, worthy $^{(en)}$ basc: catalan: notabilitat $^{(ca)}$, pròcer $^{(es)}$ | espanhòl: notable $^{(es)}$, prócer $^{(es)}$ francés: notable $^{(fr)}$ italian: notabile $^{(it)}$ portugués: dignitária $^{(pt)}$, figurã $^{(pt)}$ |

## Forma d'adjectiu

notabla
* femenin singular de notable
# Occitan
### Etimologia

    Del latin notatio.

### Prononciacion

/nutaˈsju/, /nutaˈsju/, provençau /nutaˈsjũⁿ/, /nutaˈsjũⁿ/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| notacion | notacions |
| [nutaˈsju] | [nutaˈsjus] |
notacion femenin
* Accion, biais d’indicar, de representar per de signes convenguts.
* Evaluacion, classament.

### Traduccions

| alemand: Notation $^{(de)}$ (1), Wertung $^{(de)}$ (2) anglés: notation $^{(en)}$ (1), rating $^{(en)}$ (2) basc: catalan: notació $^{(ca)}$ (1), valoració $^{(ca)}$ (2) | espanhòl: apariencia $^{(es)}$, calificación $^{(es)}$ (2) francés: notation $^{(fr)}$ italian: notazione $^{(it)}$ (1), valutazione $^{(it)}$ (2) portugués: notação $^{(pt)}$ (1), avaliação $^{(pt)}$ (2) |
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

nosydłu
* Datiu singular de nosydło.
# Romanch
### Etimologia

Del latin nox, noctem.

### Prononciacion
## Nom comun

not femenin (vallader) (puter)
* Nuèch.

### Variantas dialectalas

* notg (surmiran), (sursilvan), (sutsilvan)
# Occitan
### Etimologia

    Del latin notabilis.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /nuˈtaβles/, /nuˈtaβles/
    lengadocian /nuˈtaples/, /nuˈtaples/
    provençau /nuˈtable/, /nuˈtable/

### Sillabas

no|ta|bles

## Nom comun

notables masculin, invariable
* Nom collectiu per las gens notablas.

### Sinonims

* notabilitat

## Forma d'adjectiu

notables
* masculin plural de notable.

## Forma de nom comun

notables
* plural de notable.

# Anglés
### Sillabas

no|ta|bles

## Forma de nom comun

notables
* plural de notable.

# Catalan
### Sillabas

no|ta|bles

## Forma d'adjectiu

notables
* plural de notable.

## Forma de nom comun

notables
* plural de notable.

# Espanhòl
### Prononciacion

    /noˈtaβles/, /noˈtaβles/

### Sillabas

no|ta|bles

## Forma d'adjectiu

notables
* plural de notable.

## Forma de nom comun

notables
* plural de notable.

# Francés
### Etimologia

    Del latin notabilis.

### Prononciacion

    /nɔtabl/, /nɔtabl/

### Sillabas

no|ta|bles

## Nom comun

notables masculin, invariable
* Nom collectiu per las gens notablas.

## Forma d'adjectiu

notables
* plural de notable.

## Forma de nom comun

notables
* plural de notable.
# Occitan
### Etimologia

Derivat de pic amb lo sufix -òla.

### Prononciacion

/piˈkɔlo/, /piˈkɔlo/

### Sillabas

pi |cò | la

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| picòla | picòlas |
| [piˈkɔlo] | [piˈkɔlos] |
picòla femenin (gascon)
* Instrument compausat d'un margue e d'un talhant d'acièr plan agusat que servís essencialament per copar de fusta o la lenha.

### Variantas dialectalas

* àpia (provençal), (vivaroaupenc)
* destral
* destrau (gascon), (provençal), (lemosin)
* manaira
* pigassa (lengadocian), (gascon)
* picassa (gascon)
* piòla (gascon)

### Traduccions

| alemand: Axt $^{(de)}$ femenin anglés: axe $^{(en)}$, ax $^{(en)}$ bashquir: балта $^{(ba)}$ basc: aizkora $^{(eu)}$ catalan: destral $^{(ca)}$ masculin chewa: nkhwangwa $^{(nya)}$ chovash: пуртӑ $^{(cv)}$ espanhòl: hacha $^{(es)}$ femenin | finlandés: kirves $^{(fi)}$ francés: hache $^{(fr)}$ femenin italian: scure $^{(it)}$ femenin, ascia $^{(it)}$ femenin neerlandés: bijl $^{(nl)}$ polonés: siekiera $^{(pl)}$ femenin suedés: yxa $^{(sv)}$ ucraïnian: сокира $^{(uk)}$ femenin |
# Italian
### Etimologia

De pidocchio provesit del sufix -oso.

### Prononciacion

[pidok'kjozo]

### Sillabas

pi | doc | chio | so (4)

## Adjectiu

pidocchioso masculin, pl. pidocchiosi

### Traduccions

* pesolhós $^{(oc)}$

### Derivats

* pidocchiosa
# Meglenoromanés
### Etimologia

Del latin petiolus.

### Prononciacion

/piˈt͡ʃu̯or/, /piˈt͡ʃu̯or/

## Nom comun

piciuor masculin
* Pè.

### Variantas dialectalas

* picior
* piciuăr

### Referéncias

* Petar Atanasov, 1990, Le mégléno-roumain de nos jours, Balkan-Archiv, Neue Folge, Beiheft Band 7, Amborg, Helmut Buske Verlag.
# Meglenoromanés
### Etimologia

Del latin petiolus.

### Prononciacion

/piˈt͡ʃu̯ər/, /piˈt͡ʃu̯ər/

## Nom comun

piciuăr masculin
* Pè.

### Variantas dialectalas

* picior
* piciuor

### Referéncias

* Petar Atanasov, 1990, Le mégléno-roumain de nos jours, Balkan-Archiv, Neue Folge, Beiheft Band 7, Amborg, Helmut Buske Verlag.
# Istriòt
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ˈpit͡ʃo/, /ˈpit͡ʃo/, /ˈpit͡ɕo/, /ˈpit͡ɕo/

## Adjectiu

picio masculin
* Pichon.

### Variantas dialectalas

* peîcio
* peicio

#### Nòta

Forma dels dialèctes de Pola, Fasana.

### Referéncias

* Goran Filipi, Barbara Buršić Giudici, 1998, Istriotski lingvistički atlas. Atlante linguistico istrioto, Znanstvena udruga Mediteran, Pula.
# Tharrgari
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

picu
* Susor.

### Referéncias

T. J. Klokeid, 1969, Thargari phonology and morphology, PL-B12, Pacific Linguistics, Canberra, The Australian National University.
# Aromanés
### Etimologia

Del latin vulgar pedŭcŭlus. Parent del meglenoromanés piducl’u e del romanés păduche.

### Prononciacion

/piˈduklʲu/, /piˈduklʲu/

## Nom comun

piduclju masculin
* Pesolh.

### Referéncias

* Rainer Schlösser, 1985, Historische Lautlehre des Aromunischen von Metsovon, Balkan-Archiv, Neue Folge, Beiheft Band 3, Amborg, Helmut Buske Verlag.
# Meglenoromanés
### Etimologia

Del latin petiolus.

### Prononciacion

/piˈt͡ʃor/, /piˈt͡ʃor/

## Nom comun

picior masculin
* Pè.

### Variantas dialectalas

* piciuor
* piciuăr

### Referéncias

* Petar Atanasov, 1990, Le mégléno-roumain de nos jours, Balkan-Archiv, Neue Folge, Beiheft Band 7, Amborg, Helmut Buske Verlag.
# Occitan
### Prononciacion

/piˈkɔlos/, /piˈkɔlos/

## Forma de nom comun

picòlas femenin (gascon)
* Plural de picòla.
# Cri de las planas
### Etimologia

Del proto-algonquian *neʔθwi.

### Prononciacion
## Numeral

nisto
* Tres.
# Shawnee
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/nitelapi/, /nitelapi/

## Forma de vèrb

nitelapi
* J'agachi.

### Referéncias

* David J. Costa, 1996, Reconstructing Initial Change in Algonquian, Anthropological Linguistics, 38:1, p. 39-72.
# murrinh-patha
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

nithi
* Braç.

### Referéncias

* Chester S. Street, Gregory Panpawa Mollingin, 1983, Dictionary English - Murrinh-Patha, Port Keats, Wadeye Press.
# Chickasaw
### Etimologia

    → Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/nitaʔ/, /nitaʔ/

## Nom comun

nita'
* Ors.
# Shawnee
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/nitekʷa/, /nitekʷa/

## Forma de vèrb

nitekwa
* El me ditz.

### Referéncias

* David J. Costa, 1996, Reconstructing Initial Change in Algonquian, Anthropological Linguistics, 38:1, p. 39-72.
# Shawnee
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

nitepi
* Mon cervèl.

### Referéncias

* Towhid Bin Muzaffar, 1982, Computer Simulation of Shawnee Historical Phonology, tèsa, St John's, Department of Linguistics, Memorial University of Newfoundland.
# Occitan
### Etimologia

Del latin īnsŭla.

### Prononciacion

[ni'sulo]

### Sillabas

ni |so | la (3)

## Nom comun

nisola femenin
* Tèrra emergida completament enrodat d'aiga .
Variantas
* isla
* iscla
* illa
* isola / ísola

### Traduccions

| alemand: Eiland $^{(de)}$ anglés: island $^{(en)}$ catalan: illa $^{(ca)}$ espanhòl: isla $^{(es)}$ esperanto: insulo $^{(eo)}$ estonian: saar $^{(et)}$ francés: île $^{(fr)}$ francoprovençau/arpitan: ila $^{(frp)}$ | italian: isola $^{(it)}$ neerlandés: eiland $^{(nl)}$ polonés: wyspa $^{(pl)}$ portugués: ilha $^{(pt)}$ romanés: insulă $^{(ro)}$ sicilian:ìsula $^{(scn)}$ ucraïnian: острів $^{(uk)}$ |
# Rumsen
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/nisːis/, /nisːis/

## Nom comun

nissis
* Planta de l'essència Toxicodendron diversilobum.

### Referéncias

* Catherine A. Callaghan, 1992, The Riddle of Rumsen, International Journal of American Linguistics, vol. 58, n° 1, p. 36-48.
# Catalan
### Etimologia

Del latin nox, noctis.

### Prononciacion

['nit]

## Nom comun

nit femenin

### Traduccions

* nuèch/nuèit

### Derivats

* nocturn -a
# Shawnee
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/niteʃitehe/, /niteʃitehe/, /nitesitehe/, /nitesitehe/

## Forma de vèrb

nitesitehe
* Jo pensi.

### Referéncias

* David J. Costa, 1996, Reconstructing Initial Change in Algonquian, Anthropological Linguistics, 38:1, p. 39-72.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin maxillaris « de la maissa », de maxilla.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /masilˈla/, /masilˈla/
    provençau /masiˈla/, /masiˈla/

### Sillabas

ma|xil|la o ma|xi|lla

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | maxillar | maxillars |
| Masculin | [masilˈla] | [masilˈlas] |
| Femenin | maxillara | maxillaras |
| Femenin | [masilˈlaɾo̞] | [masilˈlaɾo̞s] |
maxillar
* Relatiu o qu'aperten a la maissa.

### Traduccions

| alemand: maxillar $^{(de)}$ anglés: maxillary $^{(en)}$ basc: catalan: maxil·lar $^{(ca)}$ | espanhòl: maxilar $^{(es)}$ francés: maxillaire $^{(fr)}$ italian: mascellare $^{(it)}$ portugués: maxilar $^{(pt)}$ |

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| maxillar | maxillars |
| [masilˈla] | [masilˈlas] |
maxillar masculin
* (per elipsi) Cadun dels òsses maxillars.

### Traduccions

| alemand: Kiefer $^{(de)}$ anglés: jaw $^{(en)}$, jawbone $^{(en)}$ basc: catalan: maxil·lar $^{(ca)}$ | espanhòl: maxilar $^{(es)}$ francés: maxillaire $^{(fr)}$ italian: mascella $^{(it)}$ portugués: maxilar $^{(pt)}$, maxila $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

De maximum.

### Prononciacion

/masiˈmal/, /masiˈmal/, /maksiˈmal/, /maksiˈmal/

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | maximal | maximals |
| Masculin | [maksiˈmal] | [maksiˈmals] |
| Femenin | maximala | maximalas |
| Femenin | [maksiˈmalo̞] | [maksiˈmalo̞s] |
maximal (lengadocian)
* Qu'aperten a un maximum.

### Variantas dialectalas

* maximau (provençau, gascon)

### Antonims

* minimal

### Derivats

* maximalisme
* maximalista
* maximalizacion
* maximalizar

### Traduccions

| alemand: maximal $^{(de)}$ anglés: maximal $^{(en)}$ basc: catalan: màxim $^{(ca)}$, maximal $^{(ca)}$ | espanhòl: máximo $^{(es)}$ francés: maximal $^{(fr)}$ italian: massimo $^{(it)}$ portugués: máximo $^{(pt)}$ |

# Anglés
### Etimologia

De maximum.

## Adjectiu

maximal
* maximal $^{(oc)}$

## Nom comun

maximal (Plural: maximals)
* maximum $^{(oc)}$

### Prononciacion

    Estats Units d'America (Califòrnia) : escotar « maximal »
    Reialme Unit (Southern England) : escotar « maximal »

# Catalan
### Etimologia

De maximum.

### Prononciacion
## Adjectiu

maximal masculin o femenin, (Plural: maximals)
* En algèbra, maximal $^{(oc)}$

# Francés
### Etimologia

De maximum.

### Prononciacion

    /maksimal/, /maksimal/
    França (Sant Llorenç de Cerdans) : escotar « maximal »

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | maximal | maximaux |
| Masculin | [maksimal] | [maksimo] |
| Femenin | maximale | maximales |
| Femenin | [maksimal] | [maksimal] |
maximal
* maximal $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

    De maximal.

### Prononciacion

/masimaˈlisme/, /masimaˈlisme/, /maksimaˈlisme/, /maksimaˈlisme/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| maximalisme | maximalismes |
| [maksimaˈlisme] | [maksimaˈlismes] |
maximalisme masculin
* Doctrina o comportament que consistís a revendicar lo maximum.
* (politica) Corrent politic al sens del Partit socialista italian creada per Giacinto Menotti Serrati en 1919, cercan a realizar los objectius anticapitalistas e revolucionaris del socialisme.

### Sinonims

* extremisme

### Antonims

* minimamlisme (1)

### Parents

* minimamlista

### Traduccions

| alemand: Maximalismus $^{(de)}$ anglés: maximalism $^{(en)}$ basc: catalan: maximalisme $^{(ca)}$ | espanhòl: maximalismo $^{(es)}$ francés: maximalisme $^{(fr)}$ italian: massimalismo $^{(it)}$ portugués: maximalismo $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    De màxim.

### Prononciacion
## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| maximalisme | maximalismes |
maximalisme masculin
* maximalisme $^{(oc)}$

# Francés
### Etimologia

    De maximal.

### Prononciacion

/maksimalism/, /maksimalism/
    França (Somain) : escotar « maximalisme »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| maximalisme | maximalismes |
maximalisme masculin
* maximalisme $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

De maximal.

### Prononciacion

/masimaliˈza/, /masimaliˈza/, /maksimaliˈzal/, /maksimaliˈzal/

## Vèrb

maximalizar
* Far venir maximal.

### Antonims

* minimalizar

### Sinonims

* maximizar

### Derivats

* maximalisme
* maximalista
* maximalizacion

### Traduccions

| alemand: maximieren $^{(de)}$ anglés: maximize $^{(en)}$ basc: catalan: maximitzar $^{(ca)}$ | espanhòl: maximizar $^{(es)}$ francés: maximaliser $^{(fr)}$, maximiser $^{(fr)}$ italian: massimizzare $^{(it)}$ portugués: maximizar $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/masiˈmals/, /masiˈmals/, /maksiˈmals/, /maksiˈmals/

## Forma d'adjectiu

maximals
* Plural de maximal.

# Anglés
### Prononciacion
## Forma de nom comun

maximals
* Plural de maximal.

# Catalan
### Prononciacion
## Forma de nom comun

maximals
* Plural de maximal.
# Sotho del nòrd
### Prononciacion
## Forma de nom comun

mawatle classa 6
* Plural de lewatle.
# Occitan
### Prononciacion

/masiˈmalo̞/, /masiˈmalo̞/, /maksiˈmalo̞/, /maksiˈmalo̞/

## Forma d'adjectiu

maximala
* Femenin singular de maximal / maximau
# Occitan
### Prononciacion

/masiˈmalo̞s/, /masiˈmalo̞s/, /maksiˈmalo̞s/, /maksiˈmalo̞s/

## Forma d'adjectiu

maximalas
* Femenin plural de maximal / maximau
# Occitan
### Prononciacion

/masimaˈlismes/, /masimaˈlismes/, /maksimaˈlismes/, /maksimaˈlismes/

## Forma de nom comun

maximalismes
* Plural de maximalisme

# Catalan
### Prononciacion
## Forma de nom comun

maximalismes
* Plural de maximalisme

# Francés
### Prononciacion

/maksimalism/, /maksimalism/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| maximalisme | maximalismes |
maximalismes
* Plural de maximalisme