OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

    Del latin annales, plural de annalis «istòria escrocha annada per annada».

### Prononciacion

/anˈnals/, /anˈnals/

### Sillabas

an|nals

## Nom comun

annals (lengadocian) ; masculin plural
* Cronica que conta los eveniments annada per annada.

### Variantas dialectalas

* annau (gascon, provençau)

### Derivats

* annalista

### Traduccions

| alemand: Annalen $^{(de)}$, Jahrbücher $^{(de)}$ basc: anglés: annals $^{(en)}$ catalan: annals $^{(ca)}$ | espanhòl: anales $^{(es)}$ francés: annales $^{(fr)}$ italian: annali $^{(it)}$ portugués: anais $^{(pt)}$ |

## Forma d'adjectiu

annals
* Plural de annal.

# Anglés
### Etimologia

    Pel francés mejan annales del latin annales, plural de annalis «istòria escrocha annada per annada».

### Prononciacion

/ˈænəlz/, /ˈænəlz/
    Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « annals »

### Sillabas

an|nals

## Nom comun

* annals $^{(oc)}$

# Catalan
### Etimologia

    Del latin annales, plural de annalis «istòria escrocha annada per annada».

### Prononciacion

oriental /ənˈnaɫs/, /ənˈnaɫs/, occidental /anˈnaɫs/, /anˈnaɫs/

### Sillabas

an|nals

## Nom comun

* annals $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

Denominal de annèx

### Prononciacion

/annɛ't͡sa/, /annɛ't͡sa/

### Sillabas

an|nex|ar

## Vèrb

annexar
* Jónher una causa a una autra principala per que'n dependa.

### Parents

* annèx

### Traduccions

| alemand: annektieren $^{(de)}$ anglés: annex $^{(en)}$ catalan: annexar $^{(ca)}$ espanhòl: anexar $^{(es)}$ | francés: annexer $^{(fr)}$ italian: annettere $^{(it)}$ polonés: portugués: anexar $^{(pt)}$ |
| Infinitiu | annexar | annexar | annexar | annexar | annexar | annexar |
| Gerondiu | annexant | annexant | annexant | annexant | annexant | annexant |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | annexat | annexat | annexat | annexats | annexats | annexats |
| femenin | annexada | annexada | annexada | annexadas | annexadas | annexadas |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | annèxi annèxe | annèxas | annèxa | annexam | annexatz | annèxan |
| Imperfach | annexavi | annexavas | annexava | annexàvem | annexàvetz | annexavan |
| Preterit | annexèri | annexères | annexèt | annexèrem | annexèretz | annexèron |
| Futur | annexarai | annexaràs | annexarà | annexarem | annexaretz | annexaràn |
| Condicional | annexariái | annexariás | annexariá | annexariam | annexariatz | annexarián |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | annèxe | annèxes | annèxe | annexem | annexetz | annèxen |
| Imperfach | annexèssi | annexèsses | annexès annexèsse | annexèssem | annexèssetz | annexèsson |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Afirmatiu | — | annèxa ! | — | annexem ! | annexatz ! | — |
| Negatiu | — | annèxes pas ! | — | annexem pas ! | annexetz pas ! | — |
| Nòtas |||||||
| ↑ Èst e nòrd-èst (Cevena, monpelhierenc, Gavaudan, orlhagués, nòrd-Roergue) |||||||

# Catalan
### Etimologia

Denominal de annex

### Prononciacion

Espanha (Valéncia) : escotar « annexar »

### Prononciacion

/ənnəkˈsa/, /ənnəkˈsa/

### Sillabas

an|nex|ar

## Vèrb

annexar
* Annexar
# Anglés
## Forma de vèrb

announced
* Preterit del vèrb to announce.
* Participi passat del vèrb to announce.
# Francés
### Etimologia

Del latin anĕllus, forma diminutiva de anus.

### Prononciacion

/aˈno/, /aˈno/
França (París) : escotar « anneau » França (París) : escotar « anneau » França (París) : escotar « anneau » França (París) : escotar « anneau » escotar « anneau » França (París) : escotar « anneau » França (Grenòble) : escotar « anneau » França (Sant Estève) : escotar « anneau » França (Erau) : escotar « anneau » Canadà (Sainte-Marie) : escotar « anneau » França (Lion) : escotar « anneau » França (Mülhausen) : escotar « anneau » França (Ceret) : escotar « anneau » França (Sant Llorenç de Cerdans) : escotar « anneau » França (Somain) : escotar « anneau »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| anneau | anneaux |
| [aˈno] ||
anneau masculin
* Anèl.
# Occitan
### Prononciacion

/anniβeɾˈsaɾis/, /anniβeɾˈsaɾis/

## Forma de nom comun

anniversaris masculin
* Plural de anniversari.
# Occitan
### Prononciacion

/anˈnalo̞s/, /anˈnalo̞s/

## Forma d'adjectiu

annalas
* femenin plural de annal.
# Occitan
### Etimologia

Del latin anniversarius « que torna cada an ».

### Prononciacion

/anniβeɾˈsaɾi/, /anniβeɾˈsaɾi/
França (Bearn) : escotar « anniversari »

### Sillabas

an | ni | ver | sa | ri

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| anniversari | anniversaris |
| [anniβeɾˈsaɾi] | [anniβeɾˈsaɾis] |
anniversari masculin
* Celebracion que se fa cada an del jorn de naissença d'un èsser viu.
* Celebracion annadièra de la data d'un eveniment o d'una creacion.

### Traduccions

| alemand: Geburtstag $^{(de)}$ masculin anglés: birthday $^{(en)}$ (1), anniversary $^{(en)}$ (2) catalan: aniversari $^{(ca)}$ masculin espanhòl: cumpleaños $^{(es)}$ masculin plural (1), aniversario $^{(es)}$ masculin (2) | francés: anniversaire $^{(fr)}$ masculin italian: compleanno $^{(it)}$ masculin (1), anniversario $^{(it)}$ masculin (2) ongrés: születésnap $^{(hu)}$ (1), évforduló $^{(hu)}$ (2) |
# Anglés
### Etimologia

Manlevat al francés ancian anoncier

### Prononciacion

[ʌ'naʊns]
Estats Units d'America (Nòva Jersey) : escotar « announce »

### Sillabas

an | nounce (2)

## Vèrb

| Temps | Forma |
| Infinitiu | to announce |
| Present, 3$^{ena}$ pers. del sg | announces |
| Preterit | announced |
| Participi passat | announced |
| Participi present | announcing |
to announce

### Traduccions

* anonciar $^{(oc)}$

### Derivats

* announcement
* announcer
# Kwanga
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/asa/, /asa/

## Nom comun

asa
* Can.

### Referéncias

* Takashi Manabe, 1992, Kwanga Organised Phonology Data, Ukarumpa, SIL.
# Occitan
### Etimologia

Du latin aroma.

### Prononciacion

/a'rɔmɔ/, /a'rɔmɔ/
a | rò | ma

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| aròma | aròmas |
| [a'rɔmɔ] | [a'rɔmɔs] |
aròma masculin
* Principi odorant de las flors e en general de las substàncias vegetalas.
* (Enologia) Element de descripcion dins l’analisi sensorial e dins la degustacion d'aliments e de bevendas, e especialament del vin.

### Derivats

* aromatizar
* aromatic
* aromaterapia

### Sinonims

* odor
* redoléncia (lengadocian)
* aram (gascon)

### Traduccions

* afrikaans : aroma $^{(af)}$*
* albanés : aromë $^{(sq)}$
* alemand : aroma $^{(de)}$, duft $^{(de)}$
* anglés : aroma $^{(en)}$ (1), flavour $^{(en)}$
* catalan : aroma $^{(ca)}$
* danés : aroma $^{(da)}$
* espanhòl : aroma $^{(es)}$, fragancia $^{(es)}$
* esperanto : aromo $^{(eo)}$
* feroés : angi $^{(fo)}$*
* finlandés : haju $^{(fi)}$
* francés : arôme $^{(fr)}$ masculin
* galician : aroma $^{(gl)}$
* grèc : άρωμα $^{(el)}$
* ongrés : aroma $^{(hu)}$, íz $^{(hu)}$
* ido : aromo $^{(io)}$
* indonesian : aroma $^{(id)}$
* italian : aroma $^{(it)}$
* japonés : 芳香 $^{(ja)}$, アロマ $^{(ja)}$
* neerlandés : aroma $^{(nl)}$, geur $^{(nl)}$
* papiamento : aroma $^{(pap)}$, sabor $^{(pap)}$
* portugués : aroma $^{(pt)}$, fragrância $^{(pt)}$, odor $^{(pt)}$
* rus : аромат $^{(ru)}$
* sami del nòrd : hádja $^{(se)}$
* Modèl:srnv1 : smeri $^{(srn)}$
* turc : güzel koku $^{(tr)}$
* winnebago : pąną́ $^{(win)}$
# Seba bet gurage
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Numeral

arβät (chaha), (gumer)
* Quatre.

### Variantas dialectalas

* arbätt (muher)

#### Nòta

Mot transcrich dins una ortografia lingüistica. La lenga ten pas d'escritura oficiala.

### Referéncias

* Sascha Völlmin, 2012, Towards a Grammar of Gumer - Phonology and Morphology of a Western Gurage Variety, Tèsa, Zuric.
* Degif Petros Banksira, 2000, Sound Mutations. The morphophonology of Chaha, Amsterdam, John Benjamins.
# Esperanto
### Etimologia

Bastit a partir del nom arĝento ("argent") amb lo sufix verbal -i.

### Prononciacion

[ar'ʤenti]
França (Tolosa) : escotar « arĝenti »

### Sillabas

ar | ĝen | ti (3)

## Vèrb

arĝenti

### Traduccions

* argentar $^{(oc)}$
# Chambri
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ɑɾəm/, /ɑɾəm/

## Nom comun

arɨm
* Aiga.

### Referéncias

* Anonim, 2011, Chambri Organised Phonological Data, Ukarumpa, SIL International.
# Bokar
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

arɯk
* Camp.

### Referéncias

* Ouyang Jueya, 1985, 珞巴族语言简志(崩尼-博嘎尔语) - Luòbāzú yǔyán jiǎnzhì (bēngní-bógāěryǔ), Pequin, Minzu Chubanshe.
# Francoprovençal
### Etimologia

Del latin arietem.

### Prononciacion

[a'rɛ], [a're], [a'ʁɛ], [a'ʁe]

### Sillabas

a | rêt (2)

## Nom comun

arêt masculin
* Aret.
# Kitsai
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

aríːku
* Bana.

### Referéncias

* Douglas R Parks, 1979, The Northern Caddoan Languages: Their Subgrouping and Time Depths, Nebraska History 60, p. 197-213.
# Comanche
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/aɾɨkaʔ/, /aɾɨkaʔ/

## Nom comun

arʉkaʔ
* Cèrvi.

### Referéncias

* Lila Wistrand-Robinson, James Armagost, 1990, Comanche Dictionary and Grammar, Dallas, Summer Institute of Linguistics.
# Occitan
### Etimologia

Del latin basaltes.

### Prononciacion

/baˈzalt/, /baˈzalt/

### Sillabas

ba|salt

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| basalt | basalts |
| [baˈzalt] | [baˈzalts] |
basalt masculin
* (Perrografia) Ròca eruptiva basica, sovent negra, d'estructura microlitica, compacta, formada d’un agregat de cristals pichons de tota mena calhat dins un veire.

### Sinonims

* ròc ferral

### Derivats

* basaltic

### Traduccions

| alemand: Basalt $^{(de)}$ anglés: basalt $^{(en)}$, whimstone $^{(en)}$ basc: basalto $^{(eu)}$ catalan: basalt $^{(ca)}$ | espanhòl: basalto $^{(es)}$ francés: basalte $^{(fr)}$ italian: basalto $^{(it)}$ portugués: basalto $^{(pt)}$ |

# Anglés
### Etimologia

Del latin basaltes.

### Prononciacion

    RU /ˈbæsɒlt/, /ˈbæsɒlt/, /ˈbæsəlt/, /ˈbæsəlt/, /ˈbæsɔːlt/, /ˈbæsɔːlt/
    EUA /bəˈsɑlt/, /bəˈsɑlt/, /ˈbæsɑlt/, /ˈbæsɑlt/, /ˈbeɪˌsɑlt/, /ˈbeɪˌsɑlt/
    Canadà /ˈbæsɒlt/, /ˈbæsɒlt/, /ˈbæsɑlt/, /ˈbæsɑlt/

### Sillabas

ba|salt

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| basalt | basalts |
basalt masculin
* basalt $^{(oc)}$

# Catalan
### Etimologia

Del latin basaltes.

### Prononciacion

Espanha (Barcelona) : escotar « basalt »

### Sillabas

ba|salt

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| basalt | basalts |
basalt masculin
* basalt $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/ˈbazo̞s/, /ˈbazo̞s/

## Forma de nom comun

basas femenin
* Plural de basa.

## Forma de vèrb

basas
* segonda persona del singular del present de l'indicatiu de basar.

# Francés
### Prononciacion

/baza/, /baza/

## Forma de vèrb

basas
* segonda persona del singular del present de l'indicatiu de basar.
* Segonda persona del singular au passat simple de baser.
# Occitan
### Prononciacion

/ˈbaskos/, /ˈbaskos/

## Forma de nom comun

bascas
* Femenin plural de basc.

## Forma d'adjectiu

bascas
* Femenin plural de basc.
# Occitan
### Etimologia

    Derivat del francés ancian basculer de bas e cul, «batre lo tafanari»

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /basˈkylo̞/, /basˈkylo̞/
    provençau /basˈkylə/, /basˈkylə/,

### Sillabas

bas|cu|la

## Nom comun

bascula femenin
* Sistèma mobil consistissent en una palanca que los braces oscilla alternativament de cada costar d’un punt fixe.
* (metrologia) Balança adaptada per a determinar los peses elevats.
* (electronica) Dispositiu electronic que mantan dos estats d’equilibri e es capable de bascular de l’un a l’altre alternativament.
* (espectacle) Pòst basculant utilizat pels sautaires.

### Sinonims

* bassacula
* capleva
* coaleva

### Traduccions

| alemand: Waage $^{(de)}$, Kippschaltung $^{(de)}$ (electronica) anglés: scales $^{(en)}$, weighing machine $^{(en)}$ basc: catalan: bàscula $^{(ca)}$ | espanhòl: báscula $^{(es)}$ francés: bascule $^{(fr)}$ italian: congegno $^{(it)}$, basculante $^{(it)}$, basculla $^{(it)}$ (balança) portugués: baloiço $^{(pt)}$, balancim $^{(pt)}$, báscula $^{(pt)}$ |

## Forma de vèrb

bascula
* tresena persona del singular del present de l'indicatiu de bascular
* segonda persona del singular de l'imeratiu afirmatiu de bascular

# Francés
### Prononciacion

    /baskyˈla/, /baskyˈla/

### Sillabas

bas|cu|la

## Forma de vèrb

bascula
* tresena persona del singular del passat simple de bascular
# Occitan
### Prononciacion

/ˈbasko/, /ˈbasko/

## Forma de nom comun

basca
* Femenin singular de basc.

## Forma d'adjectiu

basca
* Femenin singular de basc.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin basis, del grèc ancian βάσις, básis « grasa ».

### Prononciacion

/ˈbazo̞/, /ˈbazo̞/ França (Bearn) : escotar « basa »

### Sillabas

ba|sa

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| basa | basas |
| [ˈbazo̞] | [ˈbazo̞s] |
basa femenin
* Partida inferiora d’un còrs que li servís de sosten.
* (particular) (arquitectura) Çò que sosten lo fust de la colomna.
* (matematicas)
** (geometria) Superficia sus que se concep unes còrses solids ont son piejats.
*** La basa d’una piramida, d’un cilindre, d’un còn.
*** (per extension) Costat du triangle opausat a l’angle que s'agach coma essent lo suc.
**** La basa del triangle.
*** Costat d’una figura geometrica naturalament causit coma costa máger.
** (algèbra lineària) Familha liura de vectors, generatritz d’un espaci vectorial.
** (analisi real) Nombre real auçat a una poténcia variabla.
** (aritmetica) Nombre de chifras utilizat per desnombrar.
*** Passar un nombre de la basa decimala a la basa exadecimala.
* (analogia) (botanica) Costat opausat a la partida mai aguda d’un organ.
* (militar) Ensemble dels punts d'avitalhament amb que una armada en campanha ten de relacions de contunh.
** basa d’operacions.
** Copar una armada de sas basas.
* (marina) Pòrt d'avitalhament o de refugi per las naus de guèrra.
* (quimia) Quina que siá matèria qu'a la proprietat de reagir als acids e de los neutralizar, al mens en partida. Solucion avent un pH superior a 7.
** Fòrça basas son pas que d'oxids metallics.
* (telecomunicacions) Aparelh ligat a una linha fixa permetent lo foncionament de telefons sens fil a usatge domestic.
* (electronica) Nom d’una de las electròdes d’un transistor bipolar.
* (politica) Ensemble dels electors, dels sostens d’una politica o d’un partit.
* (figurat) Çò qu'es lo principi, la donada fondamentala de quicòm o se que se pieja.

### Parents

* basic

### Traduccions

| alemand: Grundlage $^{(de)}$, Basis $^{(de)}$, Ansatz $^{(de)}$ anglés: base $^{(en)}$, basis $^{(en)}$ basc: oinarria $^{(eu)}$ catalan: base $^{(ca)}$, fonament $^{(ca)}$ | espanhòl: base $^{(es)}$, fundamento $^{(es)}$ francés: base $^{(fr)}$ italian: base $^{(it)}$ portugués: base $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

De basalt.

### Prononciacion

/bazalˈtik/, /bazalˈtik/

### Sillabas

ba|sal|tic

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | basaltic | basaltics |
| Masculin | [bazalˈtik] | [bazalˈtiks] |
| Femenin | basaltica | basalticas |
| Femenin | [bazalˈtiko̞] | [bazalˈtiko̞s] |
basaltic
* (Perrografia) Qu'es format de basalt.
* Relatiu al basalt.

### Traduccions

| alemand: basaltisch $^{(de)}$ anglés: basaltic $^{(en)}$ basc: catalan: basàltic $^{(ca)}$ | espanhòl: basáltico $^{(es)}$ francés: basaltique $^{(fr)}$ italian: basaltico $^{(it)}$ portugués: basáltico $^{(pt)}$ |

# Anglés
### Etimologia

Del latin basaltes.

### Sillabas

ba|sal|tic

## Adjectiu

basalt masculin
* basaltic $^{(oc)}$
# Catalan
## Forma de vèrb

basaves
* Segonda persona del singular a l'imperfach del vèrb basar.
# Occitan
### Etimologia

Del nom latin Vascones, un pòble de l'Antiquitat.

### Prononciacion

/bask/, /bask/
Lengadocian : escotar « basc »

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | basc | basques |
| Masculin | [bask] | [ˈbaskes] |
| Femenin | basca | bascas |
| Femenin | [ˈbasko] | [ˈbaskos] |
basc masculin
* Persona originària del País Basc.
* Ling. Lenga originària del País Basc.

### Traduccions

| anglés: Basque $^{(en)}$ alemand: Baske $^{(de)}$ masculin (1), Baskisch $^{(de)}$ neutre (2) catalan: basc $^{(ca)}$ masculin espanhòl: vasco $^{(es)}$ masculin basc: euskaldun $^{(eu)}$ (1), euskara $^{(eu)}$ (2) | francés: basque $^{(fr)}$ masculin neerlandés: Bask $^{(nl)}$ masculin (1), Baskisch $^{(nl)}$ (2) italian: basco $^{(it)}$ masculin sicilian: bascu $^{(scn)}$ masculin |

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | basc | basques |
| Masculin | [bask] | [ˈbaskes] |
| Femenin | basca | bascas |
| Femenin | [ˈbasko] | [ˈbaskos] |
basc masculin
* Relatiu al País Basc o a la lenga basca.

### Sinonims

* basco

### Traduccions

| anglés: Basque $^{(en)}$ alemand: Baskisch $^{(de)}$ catalan: basc $^{(ca)}$ espanhòl: vasco $^{(es)}$ basc: euskal $^{(eu)}$ | francés: basque $^{(fr)}$ neerlandés: baskisch $^{(nl)}$ italian: basco $^{(it)}$ sicilian: bascu $^{(scn)}$ |

### Vejatz tanben

* Mots en basc dins lo Wikiccionari
* basc sus Wikipèdia
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion
## Locucion adverbiala

contra subèrna (lengadocian)
* Contra lo corrent.

### Variantas dialectalas

* a contrabriu
* a l'arreboish
* còntra corrent

### Traduccions

* anglés: against the flow $^{(en)}$ against the grain $^{(en)}$
* catalan: contra el corrent $^{(ca)}$
* francés: à contre-courant $^{(fr)}$
* omaha-ponca: kkímąhą $^{(oma)}$

# Occitan ancian
### Prononciacion
## Locucion adverbiala

contra subèrna
* Contra lo corrent.
    ex:Ieu sui Arnautz qu'amas l'aura
       e cas la lebre ab lo bueu
       e nadi contra suberna. Arnaut Danièl
# Occitan
### Etimologia

    Del latin contrahere (participi contractus) de con- e de trahere (« traÏnar », « entraïnar », « tirar cap a se »).

### Prononciacion

    lengadocian : /kontɾatˈta/, /kontɾatˈta/
    provençau : /kontʁatˈta/, /kontʁatˈta/
França (Bearn) : escotar « contractar »

### Sillabas

con|trac|tar

## Vèrb 1

contractar
* Conclure un contracte.
* Aquerir per d'accions reiteradas.
** Es un vici que se contracta aisidament.
** particular) Formar un ligam entre doas personas per frequentacion abitualla.
*** Contractar una amistiat amb qualqu’un.
* Atrapar per contagion, o d'un autre biais.

### Sinonims

Conclure un contracte
* estipular

### Parents

* contracte
* contractual
* contractualament

### Traduccions

| alemand: einen Vertrag schließen $^{(de)}$, abschließen $^{(de)}$, kontrahieren $^{(de)}$ anglés: contract $^{(en)}$ basc: kontratatu $^{(eu)}$ catalan: contractar $^{(ca)}$ | espanhòl: contratar $^{(es)}$ (1), contraer $^{(es)}$ (3) francés: contracter $^{(fr)}$ italian: contrattare $^{(it)}$ portugués: contratar $^{(pt)}$ |

## Vèrb 2

contractar
* Reduire, acorchir, ressarrar pel raprochament de las partidas constitutivas.
** Lo muscles se contractan.
* (gramatica) Reünir doas vocalas o doas sillabas per ne formar pas qu’una.
** Se contracta « a lo » en « al », « de lo » en « del ».
* (figurat) Per una persona, venir nerviosa

### Antonims

* dilatar

### Parents

* contractat
* contractil
* contraccion
* contractura
* retractar

### Traduccions

| alemand: kontrahieren $^{(de)}$ anglés: contract $^{(en)}$ basc: kontratatu $^{(eu)}$ catalan: contraure $^{(ca)}$ | espanhòl: contraer $^{(es)}$, encoger $^{(es)}$ francés: contracter $^{(fr)}$ italian: contrarre $^{(it)}$ portugués: contraer $^{(es)}$, encoger $^{(es)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    Del latin contrahere (participi contractus) de con- e de trahere (« traÏnar », « entraïnar », « tirar cap a se »).

### Prononciacion

* catalan oriental e majorquin : /kuntɾəkˈta/, /kuntɾəkˈta/
* valencian : /kontɾakˈtaɾ/, /kontɾakˈtaɾ/
* catalan nord-occidental : /kontɾakˈta/, /kontɾakˈta/

### Sillabas

con|trac|tar

## Vèrb

contractar
* Conclure un contracte.
* Engatjar per trabalh.
# Catalan
## Forma de vèrb

contractaren
* Tresena persona del plural al passat simple del vèrb contractar.
# Catalan
## Forma de vèrb

contractaven
* Tresena persona del plural a l'imperfach del vèrb contractar.
# Catalan
### Etimologia

Del latin contractiōnis.

### Prononciacion

[kuntrəksi'o] (oriental), [kontraksi'o] (occidental)
Espanha (Barcelona) : escotar « contracció »

### Sillabas

con | trac | ci | ó (4)

## Nom comun

contracció femenin, pl. contraccions

### Traduccions

* contraccion $^{(oc)}$

### Parents

* atracció
* contraure
* retracció
* tracció
* traure
# Occitan
### Prononciacion

/kuntɾaˈt͡sjus/, /kuntɾaˈt͡sjus/, provençau /kũⁿtʀaˈt͡sjũⁿs/, /kũⁿtʀaˈt͡sjũⁿs/, gascon /kuntʀaˈksjus/, /kuntʀaˈksjus/

## Forma de nom comun

contraccions femenin
* Plural de contraccion,
# Occitan
### Etimologia

Del latin contraceptio.

### Prononciacion

    lengadocian /kuntɾasesˈsju/, /kuntɾasesˈsju/
    lengadocian, gascon /kuntɾasepˈsju/, /kuntɾasepˈsju/
    escotar « contracepcion »
    provençau /kũⁿtʀasepˈsjũⁿ/, /kũⁿtʀasepˈsjũⁿ/

### Sillabas

con|tra|cep|tiu

## Nom comun

contracepcion femenin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| contracepcion | contracepcions |
| [kuntɾasepˈsju] | [kuntɾasepˈsjus] |
* Mejan utilizat per evitar que de rapòrts sexuals menan a un emprenhament.

### Parents

* contraceptiu

### Traduccions

| alemand: Empfängnisverhütung $^{(de)}$, Kontrazeption $^{(de)}$ anglés: contraception $^{(en)}$ basc: catalan: contracepció $^{(ca)}$ | espanhòl: contracepción $^{(es)}$, anticoncepción $^{(es)}$ francés: contraception $^{(fr)}$ italian: contraccezione $^{(it)}$ portugués: anticoncepção $^{(pt)}$, contracepção $^{(pt)}$, contraceção $^{(pt)}$ |