OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

Del latin relativus.

### Prononciacion

/relaˈtiw/, /relaˈtiw/

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | relatiu | relatius |
| Masculin | [relaˈtiw] | [relaˈtiws] |
| Femenin | relativa | relativas |
| Femenin | [relaˈtiβo] | [relaˈtiβos] |
relatiu masculin
* Qu'es en relacion amb quicòm o qualqu'un.

### Parents

* relacion
* relacional
* relativitat
* relativisme
* relativament

### Traduccions

| alemand: relativ $^{(de)}$ anglés: concerning $^{(en)}$ catalan: relatiu $^{(ca)}$ | espanhòl: relativo $^{(es)}$ francés: relatif $^{(fr)}$ italian: relativo $^{(it)}$ |

# Catalan
### Etimologia

Del latin relativus.

### Prononciacion

/rəɫəˈtiw/, /rəɫəˈtiw/ (oriental), /reɫaˈtiw/, /reɫaˈtiw/ (occidental)
Espanha (Barcelona) : escotar « relatiu »

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | relatiu | relatius |
| Masculin | [rəɫəˈtiw] | [rəɫəˈtiws] |
| Femenin | relativa | relatives |
| Femenin | [rəɫəˈtiβə] | [rəɫəˈtiβəs] |
relatiu masculin
* Relatiu.
# Occitan
### Prononciacion

/relaˈtiβo/, /relaˈtiβo/

## Forma d'adjectiu

relativa
* Feminin singular de relatiu.

# Catalan
### Prononciacion

/rəɫəˈtiβə/, /rəɫəˈtiβə/

## Forma d'adjectiu

relativa
* Feminin singular de relatiu.
# Catalan
### Etimologia

Del latin relationem, acusatiu de relation, relationis.

### Prononciacion

[rələsi'o] (oriental), [relasi'o] (occidental)
Espanha (Barcelona) : escotar « relació »

### Sillabas
## Nom comun

relació femenin, pl. relacions
1. Accion de contar quicòm.
2. Ligam entre doas causas.

### Traduccions

* raconte $^{(oc)}$, relat $^{(oc)}$, relacion $^{(oc)}$: [1]
* relacion $^{(oc)}$ [2]
# Occitan
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/reˈlambi/, /reˈlambi/
França (Bearn) : escotar « relambi »

### Sillabas

re | lam | bi

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| relambi | relambis |
| [reˈlambi] | [reˈlambis] |
relambi masculin
* Moment pendent lo qual una accion es diferida.

#### Expressions e Locucions

sens relambi
* Sens repaus.

### Traduccions

| alemand: Pause $^{(de)}$ femenin anglés: respite $^{(en)}$ | catalan: respit $^{(ca)}$ masculin francés: répit $^{(fr)}$ masculin délai $^{(fr)}$ masculin |
# Occitan
### Prononciacion

/relaˈtiws/, /relaˈtiws/

## Forma d'adjectiu

relatius
* Masculin plural de relatiu.

# Catalan
### Prononciacion

/rəɫəˈtiws/, /rəɫəˈtiws/

## Forma d'adjectiu

relatius
* Masculin plural de relatiu.
# Occitan
### Prononciacion

/relaˈtiβos/, /relaˈtiβos/

## Forma d'adjectiu

relativas
* Feminin plural de relatiu.
# Occitan
### Prononciacion

/reˈlambis/, /reˈlambis/

## Forma de nom comun

relambis masculin
* Plural de relambi.
# Occitan
### Etimologia

Del latin relātus, participi passat de referō.

### Prononciacion

/reˈlat/, /reˈlat/

### Sillabas

re | lat (2)

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| relat | relats |
| [reˈlat] | [reˈlats] |
relat masculin
* Accion de contar çò que s'es passat.

### Sinonims

* raconte
* relacion

### Traduccions

| catalan: relació $^{(ca)}$ | francés: récit $^{(fr)}$ |
# Espanhòl
## Forma de vèrb

relataremos
* Primièra persona del plural al futur del vèrb relatar.
# Occitan
### Etimologia

De relat.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /relaˈta/, /relaˈta/
    provençau /ʀelaˈta/, /ʀelaˈta/

### Sillabas

re|la|tar

## Vèrb

relatar
* Contar quicòm de viva votz o per escrich.

### Parents

* relacion
* relat
* relatiu

### Sinonims

* raportar
* contar / condar

### Traduccions

| alemand: berichten $^{(de)}$, erzählen $^{(de)}$ anglés: relate $^{(en)}$, tell $^{(en)}$, report $^{(en)}$, basc: catalan: relatar $^{(ca)}$ | espanhòl: relatar $^{(es)}$ francés: relater $^{(fr)}$ italian: narrare $^{(it)}$, raccontare $^{(it)}$, riferire $^{(it)}$ portugués: relatar $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

De relat.

### Prononciacion

    Oriental /rəɫəˈta/, /rəɫəˈta/
    Occidental: nord-occidental /reɫaˈta/, /reɫaˈta/, valencian /reɫaˈtaɾ/, /reɫaˈtaɾ/

### Sillabas

re|la|tar

## Vèrb

relatar
* relatar $^{(oc)}$

# Espanhòl
### Etimologia

De relato.

### Prononciacion

    /relaˈtaɾ/, /relaˈtaɾ/

### Sillabas

re|la|tar

## Vèrb

relatar
* relatar $^{(oc)}$

# Portugués
### Etimologia

De relato.

### Prononciacion

    Portugal /ʀɨlɐˈtaɾ/, /ʀɨlɐˈtaɾ/
    Brasil /ɦelaˈtaɾ/, /ɦelaˈtaɾ/, /xelaˈta/, /xelaˈta/

### Sillabas

re|la|tar

## Vèrb

relatar
* relatar $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

De sagnar e lenga.

### Sillabas
## Nom comun

sagnalenga masculin
* Bot. Planta de las espècias Galium aparine e Galium verum (Rubiaceae).
* Bot. Planta de l'espècia Rubia peregrina (Rubiaceae).

### Sinonims

1. Galium aparine o Galium verum
| agabós agalons calhalach calhalait empeganta èrba d'abelha èrba apeganta | èrba arrapa-man èrba de la cera èrba de mèl èrba peganta èrba de rebola èrba de rebora gafaròt | rebol rebola rebolh rebora registèl |
2. Rubia peregrina
| arrapaman garança rastelet rebol | rebola rebolh rebora trapa |

### Referéncias

* 1 2 3 Gui Benoèt, Las plantas, IEO edicions, 2008, ISBN 9782859104535, p. 226
# Occitan
## Forma de vèrb

sagnaretz
* Segonda persona del plural al futur del vèrb sagnar.
# Occitan
### Etimologia
### Sillabas
## Nom comun

sagnisson masculin
* Bot. Planta de l'espècia Cynodon dactylon (Poaceae).
* Bot. Planta de l'espècia Sanguinaria canadensis (Papaveraceae).

### Sinonims

1. Cynodon dactylon
| agram gramenàs milhauca | gram seda de calha pè de galina |

### Traduccions

1. Cynodon dactylon
| anglés: Bermuda Grass $^{(en)}$, Dubo $^{(en)}$, Dog's Tooth Grass $^{(en)}$, Bahama Grass $^{(en)}$, Devil's Grass $^{(en)}$, Couch Grass $^{(en)}$ Indian Doab $^{(en)}$ breton: ternud $^{(br)}$ catalan: gram $^{(ca)}$, agram $^{(ca)}$ espanhòl: grama $^{(es)}$ femenin francés: chiendent $^{(fr)}$ francoprovençau/arpitan: grâmo $^{(frp)}$ | italian: gramigna $^{(it)}$ femenin polonés: perz $^{(pl)}$ portugués: grama-de-ponta $^{(pt)}$ femenin, relva $^{(pt)}$ femenin romanés: golomăţ $^{(ro)}$ sicilian: gramigna $^{(scn)}$ femenin |

### Referéncias

* 1 2 Gui Benoèt, Las plantas, IEO edicions, 2008, ISBN 9782859104535, p. 226
# Occitan
### Etimologia

Del latin sagĭtta.

### Prononciacion

/saˈd͡ʒeto/, /saˈd͡ʒeto/
França (Bearn) : escotar « sageta »

### Sillabas

sa | ge | ta

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| sageta | sagetas |
| [saˈd͡ʒeto] | [saˈd͡ʒetos] |
sageta femenin
* Trach lançat amb un arc.
* Simbòl de la forma d'una sageta per indicar una direccion.

### Sinonims

* flècha
* vira

### Variantas dialectalas

* flecha (lemosin), (vivaroalpenc)

### Traduccions

| alemand: Pfeil $^{(de)}$ masculin anglés: arrow $^{(en)}$ catalan: fletxa $^{(ca)}$ femenin, sageta $^{(ca)}$ femenin espanhòl: flecha $^{(es)}$ femenin | francés: flèche $^{(fr)}$ femenin italian: freccia $^{(it)}$ femenin portugués: flecha $^{(pt)}$ femenin, seta $^{(pt)}$ femenin |

# Catalan
### Etimologia

Del latin sagĭtta.

### Prononciacion

/səˈʒɛtə/, /səˈʒɛtə/ (oriental central), /səˈʒətə/, /səˈʒətə/, /səˈʒɛtə/, /səˈʒɛtə/ (balear), /saˈʒeta/, /saˈʒeta/ (nòrd occidental), /saˈd͡ʒeta/, /saˈd͡ʒeta/ (valencian)
Espanha (Valéncia) : escotar « sageta »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| sageta | sagetes |
| [səˈʒɛtə] | [səˈʒɛtəs] |
sageta femenin
* Sageta.
# Occitan
### Etimologia

    De sagnar.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /sannaˈmen/, /sannaˈmen/
    provençau /sanaˈmẽⁿ/, /sanaˈmẽⁿ/

### Sillabas

sai|gne|ment

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| sagnament | sagnaments |
| [sannaˈmen] | [sannaˈmens] |
sagnament masculin
* Escolament, escampament de sang, especialament pel nas.

### Sinonims

* emorragia
scientific, sagnament de nas
* epistaxis

### Parents

| sagnada sagnadís sagnador sagnadura sagnaire sagnant | sagnar sagnatge sagneta sagnetar sagnós sanguin |

### Traduccions

| alemand: Blutung $^{(de)}$ anglés: bleeding $^{(en)}$ basc: catalan: dessagnament $^{(ca)}$ | espanhòl: desangramiento $^{(es)}$ francés: saignement $^{(fr)}$ italian: sanguinamento $^{(it)}$ portugués: sangramento $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

De sageta.

### Prononciacion

/sad͡ʒeˈta/, /sad͡ʒeˈta/

### Sillabas

sa|ge|tar

## Vèrb

sagetar
* Mandar una sageta, caçar amb de sagetas.
* Matar de sageta.

### Traduccions

| alemand: verletzen $^{(de)}$ anglés: shoot $^{(en)}$ or hit $^{(en)}$ with an arrow) basc: catalan: assagetar $^{(ca)}$ | espanhòl: flechar $^{(es)}$, asaetear $^{(es)}$, asaetar $^{(es)}$ francés: lancer $^{(fr)}$ (des flèches), percer $^{(fr)}$ (de flèches), italian: saettare $^{(it)}$, frecciare $^{(it)}$ portugués: flechar $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/saˈd͡ʒetos/, /saˈd͡ʒetos/

## Forma de nom comun

sagetas
* Plural de sageta
# Romanch
### Etimologia

Del latin salire.

### Prononciacion
## Vèrb

saglir (puter)
* Sautar.
# Occitan
### Etimologia

Del latin sanguĭnāre.

### Prononciacion

França (Bearn) : escotar « sagnar »

### Prononciacion

/sanˈna/, /sanˈna/

### Sillabas

sag | nar (2)

## Vèrb

sagnar
* Pèrdre la sang.

### Derivats

| sagnaclocas sagnada sagnadís sagnador sagnagals sagnaire sagnairòla sagnalenga sagnant | sagnariá sagnariquet sagnatge sagnejar sagneta sagnetar sagnièira sagnós |

### Traduccions

| alemand: bluten $^{(de)}$ anglés: to bleed $^{(en)}$ catalan: sagnar $^{(ca)}$ chèc: krvácet $^{(cs)}$ espanhòl: sangrar $^{(es)}$ esperanto: sangi $^{(eo)}$ francés: saigner $^{(fr)}$ | italian: sanguinare $^{(it)}$ neerlandés: bloeden $^{(nl)}$ ongrés: vérzik $^{(hu)}$ romanés: a sângera $^{(ro)}$ rus: кровоточить $^{(ru)}$ suedés: blöda $^{(sv)}$ |

### Conjugason

| Infinitiu | sagnar | sagnar | sagnar | sagnar | sagnar | sagnar |
| Gerondiu | sagnant | sagnant | sagnant | sagnant | sagnant | sagnant |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | sagnat | sagnat | sagnat | sagnats | sagnats | sagnats |
| femenin | sagnada | sagnada | sagnada | sagnadas | sagnadas | sagnadas |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | sagni sagne | sagnas | sagna | sagnam | sagnatz | sagnan |
| Imperfach | sagnavi | sagnavas | sagnava | sagnàvem | sagnàvetz | sagnavan |
| Preterit | sagnèri | sagnères | sagnèt | sagnèrem | sagnèretz | sagnèron |
| Futur | sagnarai | sagnaràs | sagnarà | sagnarem | sagnaretz | sagnaràn |
| Condicional | sagnariái | sagnariás | sagnariá | sagnariam | sagnariatz | sagnarián |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Present | sagne | sagnes | sagne | sagnem | sagnetz | sagnen |
| Imperfach | sagnèssi | sagnèsses | sagnès sagnèsse | sagnèssem | sagnèssetz | sagnèsson |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | ieu | tu | el ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | eles elas |
| Afirmatiu | — | sagna ! | — | sagnem ! | sagnatz ! | — |
| Negatiu | — | sagnes pas ! | — | sagnem pas ! | sagnetz pas ! | — |
| Nòtas |||||||
| ↑ Èst e nòrd-èst (Cevena, monpelhierenc, Gavaudan, orlhagués, nòrd-Roergue) |||||||
# Occitan
## Forma de vèrb

sagnarai
* Primièra persona del singular al futur del vèrb sagnar.
# Occitan
### Etimologia

    Del bas latin *pistrire, de pistrix (« fornièra »)

### Prononciacion

    /pɾesˈti/, /pɾesˈti/

### Sillabas

pres|tir

## Vèrb

prestir
* Malaxar de farina amb d’aiga per realizar la pasta.
** Prestir de pasta
* (Per extension) Premsar e malaxar d'autras matèrias per donar una forma.
** Prestir de cera. Prestir d'argila
* (Per extension) Premsar, comprimir.

### Derivats

* prestida
* prestidor / prestider

### Sinonims

| far la pasta prestigar pastar malaxar per donar una forma faiçonar modelar | comprimir cachar (lengadocian), (gascon) esquichar (lengadocian), (provençau) prémer (gascon) premsar quichar (lengadocian) sarrar (gascon) |
# Espanhòl
### Etimologia

Participi passat de presuponer ("presupausar").

### Prononciacion

[presu'pwesto]
Veneçuèla : escotar « presupuesto »

### Sillabas

pre | su | pues | to (4)

## Nom comun

presupuesto masculin, pl. presupuestos

### Traduccions

* budgèt $^{(oc)}$

### Derivats

* presupuestar
* presupuestario, -a
# Catalan
### Etimologia

Del latin praesentia.

### Prononciacion

/pɾəˈzɛnsiə/, /pɾəˈzɛnsiə/ (oriental), /pɾeˈzɛnsia/, /pɾeˈzɛnsia/ (occidental)
Espanha (Barcelona) : escotar « presència »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| presència | presències |
| [pɾəˈzɛnsiə] | [pɾəˈzɛnsiəs] |
presència femenin
* Preséncia.

### Parents

* present

### Antonims

* absència
# Occitan
### Etimologia

    Del latin praestigium.

### Prononciacion

    lengadocian /pɾesˈtid͡ʒi/, /pɾesˈtid͡ʒi/
    gascon /pɾesˈtiʒi/, /pɾesˈtiʒi/
    escotar « prestigi »
    provençau /pʀesˈtid͡ʒi/, /pʀesˈtid͡ʒi/

### Sillabas

pres|ti|gi

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| prestigi | prestigis |
| [pɾesˈtid͡ʒi] | [pɾesˈtid͡ʒis] |
prestigi masculin
* (figurat) Impression de quicòm de meravilhós, de manifèst, facha sus l’arma, sus la ment, sus l’imaginacion per las produccions de la literatura e las arts.
* Autoritat morala d’una persona, gaubi qu’exercís sus l’imaginacion dels òmes.

### Derivats

* prestigiós

### Traduccions

| alemand: Prestige $^{(de)}$, Ansehen $^{(de)}$, Geltung $^{(de)}$, Wertschätzung $^{(de)}$ anglés: prestige $^{(en)}$ basc: catalan: prestigi $^{(ca)}$ | espanhòl: prestigio $^{(es)}$ francés: prestige $^{(fr)}$ italian: prestigio $^{(it)}$ portugués: prestígio $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    Del latin praestigium.

### Prononciacion

    Oriental: /pɾəsˈtiʒi/, /pɾəsˈtiʒi/
    Occidental: nord-occidental /pɾesˈtiʒi/, /pɾesˈtiʒi/, valencian /pɾesˈtid͡ʒi/, /pɾesˈtid͡ʒi/

### Sillabas

pres|ti|gi

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| prestigi | prestigis |
prestigi masculin
* prestigi $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

Del latin praesēpe

### Prononciacion

[pre'zɛp]

### Sillabas

pre | sèp (2)

## Nom comun

presèp masculin
* Agri. Manjadoira pels animals.
* Relig. Representacion per de figurinas o santons de la naissença de Jèsus.

### Sinonims

* presèpi
* betlèm
* grèpia

### Traduccions

| alemand: Krippe $^{(de)}$ anglés: crib $^{(en)}$, crèche $^{(en)}$, Nativity scene $^{(en)}$ catalan: pessebre $^{(ca)}$ espanhòl: pesebre $^{(es)}$ | francés: mangeoire $^{(fr)}$ femenin (1), crèche $^{(fr)}$ femenin (2) italian: presepe $^{(it)}$ neerlandés: portugués: presépio $^{(pt)}$ |
# Espanhòl
### Etimologia

Bastit a partir de presupuesto ("budgèt") amb lo sufix adjectival -ario.

### Prononciacion

[presupwes'tarjo]

### Sillabas

pre | su | pues | ta | rio (5)

## Adjectiu

presupuestario masculin, pl. presupuestarios

### Traduccions

* budgetari $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

[pre'zɛpi]

### Sillabas

pre | sè | pi (3)

## Nom comun

presèpi masculin
* Agri. Manjadoira pels animals.
* Relig. Representacion per de figurinas o santons de la naissença de Jèsus.

### Sinonims

* presèp
* betlèm
* grèpia

### Traduccions

| afrikaans: galés: alemand: Krippe $^{(de)}$ anglés: crib $^{(en)}$, crèche $^{(en)}$, Nativity scene $^{(en)}$ catalan: pessebre $^{(ca)}$ chèc: danés: espanhòl: pesebre $^{(es)}$ esperanto: basc: finlandés: | gaelic irlandés: islandés: italian: presepe $^{(it)}$ lituanian: neerlandés: polonés: portugués: presépio $^{(pt)}$ romanés: suedés: turc: ucraïnian: |
# Occitan
### Etimologia

Del latin praesentia.

### Prononciacion

/pɾeˈzensjo/, /pɾeˈzensjo/
França (Bearn) : escotar « preséncia »

### Sillabas

pre | sén | cia

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| preséncia | preséncias |
| [pɾeˈzensjo] | [pɾeˈzensjos] |
preséncia femenin
* Fach d'èsser aquí, d'èsser present.

### Traduccions

| alemand: Anwesenheit $^{(de)}$ femenin, Präsenz $^{(de)}$ femenin anglés: presence $^{(en)}$ arabi: حُضُور $^{(ar)}$ masculin catalan: presència $^{(ca)}$ femenin espanhòl: presencia $^{(es)}$ femenin | francés: présence $^{(fr)}$ femenin {{itv1} : presenza $^{(it)}$ femenin neerlandés: aanwezigheid $^{(nl)}$ femenin persan: حضور $^{(fa)}$ |
# Occitan
### Etimologia

    Del latin praesumĕre.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /pɾezyˈmi/, /pɾezyˈmi/
    escotar « presumir »
    provençau /pʀezyˈmi/, /pʀezyˈmi/

### Sillabas

pre|su|mir

## Vèrb

presumir
* Conjecturar ; jutjar per induccion.
* (absoludament) Aver una opinion plan tròp nauta.

### Derivats

* presumidor
* presumit

### Traduccions

| alemand: vermuten $^{(de)}$, annehmen $^{(de)}$, mutmaßen $^{(de)}$, voraussetzen $^{(de)}$ anglés: presume $^{(en)}$, assume $^{(en)}$, suppose $^{(en)}$ basc: catalan: presumir $^{(ca)}$ | espanhòl: presumir $^{(es)}$ francés: présumer $^{(fr)}$ italian: presumere $^{(it)}$ portugués: presumir $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    Del latin praesumĕre.

### Prononciacion

    Oriental /pɾəzuˈmi/, /pɾəzuˈmi/
    Occidental: nord-occidental /pɾezuˈmi/, /pɾezuˈmi/, valencian /pɾezuˈmiɾ/, /pɾezuˈmiɾ/

### Sillabas

pre|su|mir

## Vèrb

presumir
* presumir $^{(oc)}$

# Espanhòl
### Etimologia

    Del latin praesumĕre.

### Prononciacion

    /pɾesuˈmiɾ/, /pɾesuˈmiɾ/

### Sillabas

pre|su|mir

## Vèrb

presumir
* presumir $^{(oc)}$

# Portugués
### Etimologia

    Del latin praesumĕre.

### Prononciacion

    Portugal /pɾɨzuˈmiɾ/, /pɾɨzuˈmiɾ/
    Brasil /pɾezũˈmiɾ/, /pɾezũˈmiɾ/, /pɾezuˈmi/, /pɾezuˈmi/

### Sillabas

pre|su|mir

## Vèrb

presumir
* presumir $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

    Del latin praestigiosus.

### Prononciacion

    lengadocian /pɾesˈtid͡ʒjus/, /pɾesˈtid͡ʒjus/
    gascon /pɾesˈtiʒjus/, /pɾesˈtiʒjus/
    escotar « prestigiós »
    provençau /pʀesˈtid͡ʒjus/, /pʀesˈtid͡ʒjus/

### Sillabas

pres|ti|giós

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | prestigiós | prestigioses |
| Masculin | [pɾesˈtid͡ʒjus] | [pɾesˈtid͡ʒjuzes] |
| Femenin | prestigiosa | prestigiosas |
| Femenin | [pɾesˈtid͡ʒuzo̞] | [pɾesˈtid͡ʒuzo̞s] |
prestigiós
* Que fa de prestigis.
* Que ten de prestigi.

### Traduccions

| alemand: wundervoll $^{(de)}$, zauberhaft $^{(de)}$ anglés: prestigious $^{(en)}$ basc: catalan: prestigiós $^{(ca)}$ | espanhòl: prestigioso $^{(es)}$ francés: prestigieux $^{(fr)}$ italian: prestigioso $^{(it)}$ portugués: prestigioso $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    Del latin praestigiosus.

### Prononciacion

    Oriental: /pɾəstiʒiˈos/, /pɾəstiʒiˈos/
    Occidental: nord-occidental /pɾestiʒiˈos/, /pɾestiʒiˈos/, valencian /pɾestid͡ʒiˈos/, /pɾestid͡ʒiˈos/

### Sillabas

pres|ti|gi|ós

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | prestigiós | prestigiosos |
| Femenin | prestigiosa | prestigioses |
prestigiós
* prestigiós $^{(oc)}$
# Esperanto
### Etimologia

A partir del latin rīdere amb lo sufix verbal -i.

### Prononciacion

['ridi]
Brasil : escotar « ridi » França (Tolosa) : escotar « ridi » França (Vòges) : escotar « ridi »

### Sillabas

ri | di (2)

## Vèrb

ridi

### Traduccions

* rire $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/riðiˈkylo̞/, /riðiˈkylo̞/, provençau /ʀidiˈkylo̞/, /ʀidiˈkylo̞/ França (Bearn) : escotar « ridicula »

## Forma d'adjectiu

ridicula
* Femenin singular de ridicul / ridicule
# Occitan
### Prononciacion

/riðiˈkyles/, /riðiˈkyles/, provençau /ʀidiˈkyles/, /ʀidiˈkyles/

## Forma d'adjectiu

ridicules
* Masculin plural de ridicule.

# Francés
### Prononciacion

França (Lion) : escotar « ridicules »

### Prononciacion

/ʁidikyl/, /ʁidikyl/

## Forma d'adjectiu

ridicules masculin o femenin
* Plural de ridicule.
# Occitan
### Etimologia

Del latin ridiculus.

### Prononciacion

/riðiˈkyl/, /riðiˈkyl/, provençau /ʀidiˈkyl/, /ʀidiˈkyl/ França (Bearn) : escotar « ridicul »

### Sillabas

ri|di|cul

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | ridicul | ridiculs |
| Masculin | [riðiˈkyl] | [riðiˈkyls] |
| Femenin | ridicula | ridiculas |
| Femenin | [riðiˈkylo̞] | [riðiˈkylo̞s] |
ridicul
* Que pòrta a rire o a la trufariá.
* Qu'es absurd, qu'es pas gaire senat.

### Variantas dialectalas

* ridicule

### Sinonims

* risible
* absurd
* caricatural
* derisòri
* grotesc

### Traduccions

| alemand: lächerlich $^{(de)}$ anglés: ridiculous $^{(en)}$, farcical $^{(en)}$ basc: barregarri $^{(eu)}$ catalan: ridícul $^{(ca)}$ | espanhòl: ridículo $^{(es)}$ francés: ridicule $^{(fr)}$ italian: ridicolo $^{(it)}$ portugués: ridículo $^{(pt)}$, risível $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/riðiˈkylo̞s/, /riðiˈkylo̞s/, provençau /ʀidiˈkylo̞s/, /ʀidiˈkylo̞s/

## Forma d'adjectiu

ridiculas
* Femenin plural de ridicul / ridicule
# Catalan
### Etimologia

Del latin .

### Prononciacion

[riδikuɫidzəsi'o] (oriental), [riδikuɫizasi'o] (valencian)

### Sillabas

ri | di | cu | li | tza | ci | ó (7)

## Nom comun

ridiculització femenin, pl. ridiculitzacions

### Traduccions

* ridiculizacion $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/riðiˈkyls/, /riðiˈkyls/, provençau /ʀidiˈkyls/, /ʀidiˈkyls/

## Forma d'adjectiu

ridiculs
* Masculin plural de ridicul.
# Francés
### Etimologia

Creat a partir de ridicule ("ridicul -a") amb lo sufix verbal -iser.

### Prononciacion

[ʁidikuli'ze]
França (Somain) : escotar « ridiculiser »

### Sillabas

ri | di | cu | li | ser (5)

## Vèrb

ridiculiser

### Traduccions

* ridiculizar $^{(oc)}$

### Derivats

* ridiculisation
# Italian
## Forma de vèrb

riducerò
* Primièra persona al futur del vèrb ridurre.
# Coeur d'alene
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

si̲kwe'
* Aiga.

### Referéncias

* Timothy Montler, Ivy Doak, 2006, Church Teachings, Reichard's Coeur d'Alene Texts.
# Abenaqui de l'oèst
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/skːamɔ̃n/, /skːamɔ̃n/

## Nom comun

skamôn
* Milh.
# Oneida
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

skaˀnyúhsaˀ
* Orinhal.

### Referéncias

* Clifford Abbott, Oneida Dictionary.
# Suedés
### Etimologia

Mot compausat bastit a partir de sjuk ("malaut") e de hus ("ostal"). Parent de l'islandés sjúkrahús e del norvegian sykehus. Formacion comparabla a l'alemand Krankenhaus o al neerlandés ziekenhuis.

### Prononciacion

['ɧʉ:kˌhʉ:s]

### Sillabas

sjuk | hus (2)

## Nom comun

sjukhus neutre, pl. sjukhus

### Traduccions

* espital $^{(oc)}$ masculin

### Derivats

| annexsjukhus barnsjukhus djursjukhus epidemisjukhus fältsjukhus garnisonssjukhus länssjukhus mentalsjukhus regionsjukhus ur bruk sjukhusbibliotek | sjukhusdirektör sjukhusfysiker sjukhushygien sjukhusinfektion sjukhuskläder sjukhuskost sjukhussjuka sjukhussäng sjukhusvård undervisningssjukhus universitetssjukhus |
# Suedés
### Etimologia

De l'escandinau ancian syngja. Parent de l'islandés syngja e del danés e norvegian synge.

### Prononciacion

['²ɧɵŋ:a]

### Sillabas

sjun | ga (2)

## Vèrb

sjunga

### Traduccions

* cantar $^{(oc)}$

### Derivats

* besjunga
* insjunga
* uppsjunga
# Suedés
### Etimologia

Del noroèc sǽr. Parent del danés sø e de l'alemand See.

### Prononciacion
## Nom comun

Declinason :
| comun | Singular | Singular | Plural | Plural |
| comun | Indefinit | Definit (lo/la/l’) | Indefinit | Definit (los/las) |
| Nominatiu | sjö | sjön | sjöar | sjöarna |
| Genitiu | sjös | sjöns | sjöars | sjöarnas |
sjö comun
* Lac.
* Mar pichona.
    Östersjön
    Mar Baltica
# Islandés
### Etimologia

Mot compausat bastit a partir de sjúkur ("malaut") e de hús ("ostal"). Parent del suedés sjukhus e del norvegian sykehus. Formacion comparabla a l'alemand Krankenhaus o al neerlandés ziekenhuis.

### Prononciacion

['sju:kraˌhu:s]

### Sillabas

sjú | kra | hús (2)

## Nom comun

sjúkrahús neutre, pl. sjúkrahús

### Traduccions

* espital $^{(oc)}$ masculin