OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sard
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

dèntighe masculin
* Daine (Sparus dentex).

#### Nòta

Forma del sard comun.

### Referéncias

* Dizionario italiano – sardo
# Sapadin
### Prononciacion
## Forma de nom comun

dèrme
* Plural de dorm.

### Referéncias

* Cristina Kratter e Marcella Benedetti, s. d., Ans, kans, hunderttausnt Berter saint et schtane - Frasario del sappadino, Sappada, Associazione Plodar Germanofoni di Sappada.
# Sami de Pite
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

[tɔlːɔ]

## Nom comun

dållå

### Traduccions

* fuòc $^{(oc)}$ masculin

### Referéncias

* Joshua Wilbur, 2014, A grammar of Pite Saami, Berlin, Language Science Press.
# Sard
### Etimologia

Del latin debere.

### Prononciacion
## Vèrb

dèbere
* Deure.

#### Nòta

Forma del sard comun.

### Referéncias

* Dizionario italiano – sardo
# Anglés ancian
### Etimologia
### Prononciacion

/dæj/

## Nom comun

dæġ masculin
* jorn, dia
* ᛞ, la letra del fuþorc anglosaxon que representa lo fonèma /d/
# Sapadin
### Prononciacion
## Forma de nom comun

dècse
* Plural de dòcs.

### Referéncias

* Cristina Kratter e Marcella Benedetti, s. d., Ans, kans, hunderttausnt Berter saint et schtane - Frasario del sappadino, Sappada, Associazione Plodar Germanofoni di Sappada.
# Espanhòl
## Forma de vèrb

grité
* Primièra persona del singular al passat simple del vèrb gritar.
# Occitan
### Etimologia

De

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /ˈgru/, /ˈgru/
    provençau /ˈgʀu/, /ˈgʀu/

### Sillabas

gro

## Nom comun

gro (lengadocian) , (provençau)
Declinason :
| Dialècte : lengadocien ||
| Singular | Plural |
| gro | gros |
| [ˈgru] | [ˈgrus] |
* (Ictiologia) Accion de groar los peissons e los amfibians
* (Ictiologia) Periòde pendent que se debana la ponduda dels peissons e dels amfibians.
* (Ictiologia) Ensenble dels uòus ponduts per un peissons o un amfibian dins un periòde de temps determinat.

### Sinonims

* groanha
* frega
* groüm
* peissilha

### Parents

* groada
* groadís
* groar
* groason
* groat

### Traduccions

| alemand: Laich $^{(de)}$, Laichzeit $^{(de)}$ anglés: spawning $^{(en)}$, spawn $^{(en)}$,fry $^{(en)}$ basc: catalan: fresa $^{(ca)}$ | espanhòl: desova $^{(es)}$, freza $^{(es)}$ francés: frai $^{(fr)}$ italian: deposizione delle uova $^{(it)}$ portugués: desova $^{(pt)}$ |
# Espanhòl
## Forma de vèrb

gritaré
* Primièra persona del singular al futur del vèrb gritar.
# Espanhòl
## Forma de vèrb

gritaste
* Segonda persona del singular al passat simple del vèrb gritar.
# Occitan
### Etimologia

Del latin gryllus, eissit del grèc ancian γρύλλος (grúllos), « dançaire dins una dança egipciana, comic figura comica, caricatura ».

### Prononciacion

/grit/, /grit/, /gric/, /gric/
França (Bearn) - Gascon : escotar « grith »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| grith | griths |
| [grit] | [grits] |
grith masculin (gascon)
* Entom. Insècte de l'espècia Gryllus domesticus.

### Variantas dialectalas

* grelh (lengadocian)
* greu (lemosin)
* grilhet (provençal), (vivaroaupenc)

### Traduccions

| alemand: Grille $^{(de)}$ femenin anglés: cricket $^{(en)}$ catalan: grill $^{(ca)}$ masculin | espanhòl: grillo $^{(es)}$ masculin francés: grillon $^{(fr)}$ masculin italian: grillo $^{(it)}$ masculin |
# Sapadin
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Adjectiu

grisat
* Gris.

### Referéncias

* Cristina Kratter e Marcella Benedetti, s. d., Ans, kans, hunderttausnt Berter saint et schtane - Frasario del sappadino, Sappada, Associazione Plodar Germanofoni di Sappada.
# Espanhòl
## Forma de vèrb

gritaremos
* Primièra persona del plural al futur del vèrb gritar.
# Espanhòl
## Forma de vèrb

gritó
* Tresena persona del singular al passat simple del vèrb gritar.
# Espanhòl
### Etimologia

A partir del latin *quiritare.

### Prononciacion

['grito]
Colómbia (Cartagena) : escotar « grito »

### Sillabas

gri | to (2)

## Nom comun

grito masculin
    La elipse de un grito, va de monte a monte.
    Desde los olivos, será un arco iris negro sobre la noche azul. (Federico García Lorca, El grito)

### Traduccions

* crit $^{(oc)}$

### Derivats

* gritar
# Espanhòl
### Etimologia

Del latin *quiritare.

### Prononciacion

[gri'tar]

### Sillabas

gri | tar (2)

## Vèrb

gritar

### Traduccions

* cridar $^{(oc)}$

### Derivats

* grito
# Occitan
### Prononciacion

/faɾiˈnuzes/, /faɾiˈnuzes/

## Forma d'adjectiu

farinoses (lengadocian)
* Masculin plural de farinós.

# Catalan
### Prononciacion

/fəɾiˈnuzəs/, /fəɾiˈnuzəs/

## Forma d'adjectiu

farinoses
* Femenin plural de farinós.
# Occitan
### Etimologia

De farina amb lo sufix -èla.

### Prononciacion

/faɾiˈnɛlo/, /faɾiˈnɛlo/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| farinèla | farinèlas |
| [faɾiˈnɛlo] | [faɾiˈnɛlos] |
farinèla femenin
* Bot. Planta de l'espècia Chenopodium album.

### Variantas dialectalas

* aumòt
* blet blanc

### Traduccions

| alemand: Weißer Gänsefuß $^{(de)}$ masculin anglés: lamb's quarters $^{(en)}$, melde $^{(en)}$, white goosefoot $^{(en)}$ catalan: blet blanc $^{(ca)}$ masculin | espanhòl: cenizo $^{(es)}$ masculin francés: chénopode blanc $^{(fr)}$ masculin italian: farinello comune $^{(it)}$ masculin |
# Ladin
### Etimologia

del bas latin frigidus.

### Prononciacion
## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | fariédo | / |
| Femenin | fariéda | / |
fariédo masculin
* Freg.

### Variantas dialectalas

* frëit (Val Gardena), (Val Badia)
* freit ( fassan), (Fodom)
* fret (Selva di Cadori)
* feriédo (Oltrechiusa)
* fiédo (ampezan)

#### Nòta

Forma del dialècte d'Oltrechiusa.

### Referéncias

* Dizionario Ladino d'Oltrechiusa - Italiano
# Occitan
### Etimologia

Del latin fabrica.

### Prononciacion

/ˈfard͡zo/, /ˈfard͡zo/

### Sillabas

far | ja (2)

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : naut lemosin ||
| Singular | Plural |
| farja | farjas |
| [ˈfard͡zo] | [ˈfard͡zaː] |
(lemosin) farja femenin
* Endrech ont eran fabricats divers objectes a partir de metau.

### Variantas dialectalas

* farga
* fòrga

### Traduccions

* alemand: Schmiede $^{(de)}$ femenin
* anglés: forge $^{(en)}$
* catalan: farga $^{(ca)}$, forja $^{(ca)}$
* espanhòl: fragua $^{(es)}$
* francés: forge $^{(fr)}$
* italian: fucina $^{(it)}$, forgia $^{(it)}$
* sicilian: forgia $^{(scn)}$
# Occitan
### Prononciacion

/faɾiˈnuzos/, /faɾiˈnuzos/

## Forma d'adjectiu

farinosas
* Femenin plural de farinós.
# Occitan
### Prononciacion

/faɾiˈnɛlos/, /faɾiˈnɛlos/

## Forma de nom comun

farinèlas femenin
* Plural de farinèla.
# Occitan
### Etimologia

Del latin farinōsus.

### Prononciacion

/faɾiˈnus/, /faɾiˈnus/

### Sillabas

fa | ri | nós (3)

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | farinós | farinoses |
| Masculin | [faɾiˈnus] | [faɾiˈnuzes] |
| Femenin | farinosa | farinosas |
| Femenin | [faɾiˈnuzo] | [faɾiˈnuzos] |
farinós masculin
* Que conten de farina.
* Qu'a la consisténcia de la farina.
* Qu'es cobèrt de farina.

### Traduccions

| alemand: mehlig $^{(de)}$ anglés: floury $^{(en)}$ catalan: farinós $^{(ca)}$ espanhòl: harinoso $^{(es)}$ francés: farineux $^{(fr)}$ | italian: farinoso $^{(it)}$ ongrés: lisztes $^{(hu)}$ polonés: mączny $^{(pl)}$ portugués: farinhoso $^{(pt)}$ naut sorab: mučnaty $^{(hsb)}$ (1), mukojty $^{(hsb)}$ |

# Catalan
### Etimologia

Del latin farinōsus.

### Prononciacion

/fəɾiˈnus/, /fəɾiˈnus/

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | farinós | farinosos |
| Masculin | [fəɾiˈnus] | [fəɾiˈnuzus] |
| Femenin | farinosa | farinoses |
| Femenin | [fəɾiˈnuzə] | [fəɾiˈnuzəs] |
farinós masculin
* Que conten de farina.
* Qu'a la consisténcia de la farina.
* Qu'es cobèrt de farina.
# Italian
### Etimologia

Del latin farinōsus.

### Prononciacion

[fari'noso]

### Sillabas

fa | ri | no | so (4)

## Adjectiu

farinoso masculin, pl. farinosi

### Traduccions

* farinós $^{(oc)}$
# Catalan
### Prononciacion

/fəɾiˈnuzus/, /fəɾiˈnuzus/

## Forma d'adjectiu

farinosos
* Masculin plural de farinós.
# Occitan
### Prononciacion

/ˈfard͡zaː/, /ˈfard͡zaː/

## Forma de nom comun

(lemosin) farjas femenin
* Plural de farja.
# Espanhòl
### Etimologia
### Prononciacion

[impliθita'mente]

### Sillabas

im | plí | ci | ta | men | te (6)

## Advèrbi

implícitamente

### Traduccions

* implicitament $^{(oc)}$
# Zolo
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/imˈpɔːndo/, /imˈpɔːndo/

## Nom comun

impondo classa 9, plural : izimpondo
* Guidon.
# Occitan
### Etimologia

    De importar.

### Prononciacion

/impuɾtaˈðy/, /impuɾtaˈðy/

### Sillabas

im|por|ta|dor

## Adjectiu

importador (gascon)
Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | importador | importadors |
| Masculin | [impuɾtaˈðy] | [impuɾtaˈðys] |
| Femenin | importadora | importadoras |
| Femenin | [impuɾtaˈðyɾo̞] | [impuɾtaˈðyɾo̞s] |
Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | importador | importadors |
| Masculin | [impuɾtaˈðy] | [impuɾtaˈðys] |
| Femenin | importairitz | importairises |
| Femenin | [impuɾtajˈɾit͡s] | [impuɾtajˈɾizes] |
* (comerci) Que fa d’importacion

### Variantas dialectalas

* importaire
* importator

### Parents

* importable
* importacion
* importar

### Antonims

* exportador

### Traduccions

| alemand: anglés: basc: catalan: importador $^{(ca)}$ | espanhòl: importador $^{(es)}$ francés: importeur $^{(fr)}$ italian: importatore $^{(it)}$ portugués: importador $^{(pt)}$ |

## Nom comun

importator masculin, (femenin: importairitz / importadora)
Declinason :
| Singular | Plural |
| importador | importadors |
| [impuɾtaˈðy] | [impuɾtaˈðys] |
* (comerci) Lo que fa lo comèrci d’importacion: comerçant independent que crompa fèrm las merças de l'exportator e que las torna vendre per son compte, doncas que pòrta los risques e profits, se pagant en levant una marge.
* Entitat qu'impòrta.

### Variantas dialectalas

* importaire
* importator

### Parents

* importable
* importacion
* importar

### Antonims

* exportador

### Traduccions

| alemand: Importeur $^{(de)}$ anglés: importer $^{(en)}$ basc: catalan: importador $^{(ca)}$ | espanhòl: importador $^{(es)}$ francés: importeur $^{(fr)}$ italian: importatore $^{(it)}$ portugués: importador $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    De importar.

### Sillabas

im|por|ta|dor

## Nom comun e adjectiu

importador masculin
Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | importador | importadores |
| Femenin | importadora | importadores |
* importador $^{(oc)}$

# Espanhòl
### Etimologia

    De importar.

### Prononciacion

/impoɾtaˈðoɾ/, /impoɾtaˈðoɾ/

### Sillabas

im|por|ta|dor

## Nom comun e adjectiu

importador masculin
Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | importador | importadoras |
| Masculin | [impoɾtaˈðoɾ] | [impoɾtaˈðoɾes] |
| Femenin | importadora | importadores |
| Femenin | [impoɾtaˈðoɾa] | [impoɾtaˈðoɾas] |
* importador $^{(oc)}$

# Portugués
### Etimologia

    De importar.

### Prononciacion

    Portugal /ĩpoɾtɐˈdoɾ/, /ĩpoɾtɐˈdoɾ/
    Brasil /ĩpohtaˈdoɾ/, /ĩpohtaˈdoɾ/, /ĩpoɾtaˈdoɾ/, /ĩpoɾtaˈdoɾ/

### Sillabas

im|por|ta|dor

## Nom comun e adjectiu

importador masculin
Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | importador | importadoras |
| Femenin | importadora | importadores |
* importador $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

    De importar.

### Prononciacion

/impuɾtaˈðuɾo̞/, /impuɾtaˈðuɾo̞/

### Sillabas

im|por|ta|do|ra

## Nom comun

importadora femenin, (masculin: importador)
Declinason :
| Singular | Plural |
| importadora | importadoras |
| [impuɾtaˈðuɾo̞] | [impuɾtaˈðuɾo̞s] |
* (comerci) La que fa lo comèrci d’importacion: comerçant independent que crompa fèrm las merças de l'exportador e que las torna vendre per son compte, doncas que pòrta los risques e profits, se pagant en levant una marge.

### Variantas dialectalas

* importairitz

### Variantas dialectalas

* importaira
* importatora / importatairitz

### Parents

* importable
* importacion
* importar

### Antonims

* exportadora

### Traduccions

| alemand: Importeurin $^{(de)}$ anglés: importer $^{(en)}$ basc: catalan: importadora $^{(ca)}$ | espanhòl: importadora $^{(es)}$ francés: importatrice $^{(fr)}$ italian: importatora $^{(it)}$ portugués: importadora $^{(pt)}$ |

## Forma d'adjectiu

importadora
* femenin singular de importador

# Catalan
### Etimologia

    De importar.

### Sillabas

im|por|ta|dor

## Nom comun

importadora femenin, (masculin importador)
Declinason :
| Singular | Plural |
| importadora | importadores |
* importadora $^{(oc)}$

## Forma d'adjectiu

importadora
* femenin singular de importador

# Espanhòl
### Etimologia

    De importar.

### Prononciacion

/impoɾtaˈðoɾa/, /impoɾtaˈðoɾa/

### Sillabas

im|por|ta|dor

## Nom comun

importadora femenin, (masculin importador)
Declinason :
| Singular | Plural |
| importadora | importadoras |
| [impoɾtaˈðoɾa] | [impoɾtaˈðoɾas] |
* importadora $^{(oc)}$

## Forma d'adjectiu

importadora
* femenin singular de importador

# Portugués
### Etimologia

    De importar.

### Prononciacion

    Portugal /ĩpoɾtɐˈdoɾ/, /ĩpoɾtɐˈdoɾ/
    Brasil /ĩpohtaˈdoɾa/, /ĩpohtaˈdoɾa/, /ĩpoɾtaˈdoɾa/, /ĩpoɾtaˈdoɾa/

### Sillabas

im|por|ta|dor

## Nom comun

importadora femenin, (masculin importador)
Declinason :
| Singular | Plural |
| importadora | importadoras |
* importadora $^{(oc)}$

## Forma d'adjectiu

importadora
* femenin singular de importador
# Occitan
### Etimologia

De ponderable, amb lo prefix «imp-»

### Prononciacion

    lengadocian /impundeˈɾaple/, /impundeˈɾaple/
    lengadocian, gascon /impundeˈɾaβle/, /impundeˈɾaβle/
    provençau /ĩⁿpũⁿdeˈʀabe/, /ĩⁿpũⁿdeˈʀabe/

## Adjectiu

imponderable
Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | imponderable | imponderables |
| Masculin | [impundeˈɾaβle] | [impundeˈɾaβles] |
| Femenin | imponderabla | imponderablas |
| Femenin | [impundeˈɾaβlo̞] | [impundeˈɾaβlo̞s] |
* Qu’òm pòt pas determinar o mesurar lo pes.
* Qu’a pas de materialitat fisica, mesurabla, malgrat una reala eficiéncia.
* (figurat) Que l’accion, quitament s'es efectiva, se pòt pas preveire.

### Antonims

* ponderable
* previsible

### Traduccions

| alemand: Unwägbarkeiten $^{(de)}$ plural, Imponderabilien $^{(de)}$ plural anglés: imponderable $^{(en)}$, inexpressible $^{(en)}$, unutterable $^{(en)}$ basc: catalan: imponderable $^{(ca)}$ | espanhòl: imponderable $^{(es)}$ francés: impondérable $^{(fr)}$ italian: imponderabile $^{(it)}$ portugués: imponderável $^{(pt)}$ |

## Nom comun

imponderable masculin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| imponderable | imponderables |
| [impundeˈɾaβle] | [impundeˈɾaβles] |
* Element imprevisible qu'a una influéncia suls cors dels eveniments.

### Sinonims

* alea
* escasença / escadença

### Parents

* imponderabilitat

### Derivats

* imponderablament

### Traduccions

| alemand: unwägbar $^{(de)}$ anglés: imponderable $^{(en)}$ basc: catalan: imponderable $^{(ca)}$ | espanhòl: imponderable $^{(es)}$ francés: impondérable $^{(fr)}$ italian: imponderabile $^{(it)}$ portugués: imponderável $^{(pt)}$ |

# Anglés
### Etimologia

De ponderable, amb lo prefix «imp-»

### Prononciacion

    general /ɪmˈpɒndəɹəbl/, /ɪmˈpɒndəɹəbl/
    EUA /ɪmˈpɑːndəɹəbl/, /ɪmˈpɑːndəɹəbl/

## Adjectiu

imponderable
* (sens pròpri) imponderable $^{(oc)}$.
* (figurat) Malaisit de comprene o d'evaluir.

## Nom comun

imponderable
Declinason :
| Singular | Plural |
| imponderable | imponderables |
* (fisica) substància imponderabla.
* Question qu'òm pòt pas apreciar.
* imponderable $^{(oc)}$

# Catalan
### Etimologia

De ponderable, amb lo prefix «imp-»

### Prononciacion

    /impundəˈɾabblə/, /impundəˈɾabblə/

## Adjectiu

imponderable masculin o femenin, (plurals: imponderables)
* imponderable $^{(oc)}$.

## Nom comun

imponderable masculin o femenin
Declinason :
| Singular | Plural |
| imponderable | imponderables |
* imponderable $^{(oc)}$

# Espanhòl
### Etimologia

De ponderable, amb lo prefix «imp-»

### Prononciacion
## Adjectiu

imponderable masculin o femenin, (plurals: imponderables)
* imponderable $^{(oc)}$.

## Nom comun

imponderable masculin o femenin
Declinason :
| Singular | Plural |
| imponderable | imponderables |
* imponderable $^{(oc)}$
# Espanhòl
### Etimologia

Del latin impōnere.

### Prononciacion

[impo'ner]
Colómbia (Cartagena) : escotar « imponer »

### Sillabas

im | po | ner (3)

## Vèrb

imponer

### Traduccions

* impausar $^{(oc)}$

### Parents

* imposición
# Catalan
### Etimologia

Bastit a partir d'implícit -a amb un sufix -ment.

### Prononciacion

[impɫisitə'men]

### Sillabas

im | pli | ci | ta | ment (5)

## Advèrbi

implícitament

### Traduccions

* implicitament $^{(oc)}$
# Espanhòl
## Forma de vèrb

impondremos
* Primièra persona del plural al futur del vèrb imponer.
# Catalan
### Etimologia

Del latin .

### Prononciacion

[impurtəsi'o] (oriental), [importasi'o] (occidental)

### Sillabas

im | por | ta | ci | ó (5)

## Nom comun

importació femenin, pl. importacions

### Traduccions

* importacion $^{(oc)}$
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

kuntworu
* Acusatiu-instrumental singular de kuntwora.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

kuntwory
* Genitiu singular de kuntwora.
* Nominatiu-acusatiu plural de kuntwora.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

kunu
* Acusatiu-instrumental singular de kuna.
# Canoe
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/kunĩ/, /kunĩ/

## Nom comun

kunĩ
* Aiga.
* Ribièra.

### Referéncias

* Laércio Nora Bacelar, 2010, vocbulário illustrado Kanoé-Português, Projeto de documentação da língua Kanoê, Goiâna.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

kuntworomaj
* Datiu-instrumental-locatiu dual de kuntwora.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

kuntworow
* Genitiu plural de kuntwora.
* Genitiu dual de kuntwora.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

kuny
* Genitiu singular de kuna.
* Nominatiu-acusatiu plural de kuna.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

kuntworje
* Datiu-locatiu singular de kuntwora.
* Nominatiu-acusatiu dual de kuntwora.
# Wali
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| kuong | kuonhi |
kuong
* Aiga.

### Referéncias

* Solomon A.Dansieh, 2017, English-Waalii Dictionary Webonary.org. SIL International, accedit lo 08/12/2017.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

kuntworami
* Instrumental plural de kuntwora.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin epidemia del grèc ancian ἐπιδημία « a l'ostal »

### Prononciacion

/epiðeˈmio̞/, /epiðeˈmio̞/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| epidemia | epidemias |
| [epiðeˈmio̞] | [epiðeˈmio̞s] |
epidemia (gascon) , femenin
* (medecina) Malautiá infecciosa accidentala e transitòria, que s'espandís a un gran nombre de personas dins territòri o una region donadas.
* (fitopatologia) Plaga infecciosa per las plantas, de granda viruléncia a un moment donat.
* (figurat) Marrida causa de grand espandiment.

### Variantas dialectalas

* epidèmia (lengadocian, provençau)

### Sinonims

* morina (gascon)
* aram (gascon)
* raquèra (gascon)
* marrana (lengadocian)
* garramanha (lengadocian)
* reba (lengadocian)

### Derivats

* epidemic
** epidemicament
** epidemicitat
* epidemiologia
** epidemiologic
* epidemiologista

### Parents

* endemia
* pandemia

### Traduccions

| alemand: Epidemie $^{(de)}$, Volkskrankheit $^{(de)}$ anglés: epidemic $^{(en)}$ basc: izurri $^{(eu)}$ catalan: epidèmia $^{(ca)}$ | espanhòl: epidemia $^{(es)}$ francés: épidémie $^{(fr)}$ italian: epidemia $^{(it)}$ portugués: epidemia $^{(pt)}$ |

# Espanhòl
### Etimologia

    Del latin epidemia del grèc ancian ἐπιδημία « a l'ostal »

### Prononciacion

/epiˈð̞emja/, /epiˈð̞emja/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| epidemia | epidemias |
| [epiˈð̞emja] | [epiˈð̞emjas] |
epidemia femenin
* epidemia $^{(oc)}$

# Italian
### Etimologia

    Del latin epidemia del grèc ancian ἐπιδημία « a l'ostal »

### Prononciacion

/epideˈmia/, /epideˈmia/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| epidemia | epidemie |
| [epideˈmia] | [epideˈmie] |
epidemia femenin
* epidemia $^{(oc)}$

# Portugués
### Etimologia

    Del latin epidemia del grèc ancian ἐπιδημία « a l'ostal »

### Prononciacion

    Portugal /ipidɨˈmiɐ/, /ipidɨˈmiɐ/
    Portugal (Coïmbra) : escotar « epidemia »
    Brasil /epidẽˈmiɐ/, /epidẽˈmiɐ/, /epideˈmijə/, /epideˈmijə/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| epidemia | epidemias |
epidemia femenin
* epidemia $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/epiðeˈmiko̞/, /epiðeˈmiko̞/, provençau /epideˈmiko̞/, /epideˈmiko̞/

## Forma d'adjectiu

epidemica
* Femenin singular de epidemic.

# Italian
### Prononciacion

/epiˈdɛmika/, /epiˈdɛmika/

## Forma d'adjectiu

epidemica
* Femenin singular de epidemico.
# Occitan
### Prononciacion

/epiðeˈmiko̞s/, /epiðeˈmiko̞s/, provençau /epideˈmiko̞s/, /epideˈmiko̞s/

## Forma d'adjectiu

epidemicas
* Femenin plural de epidemic.
# Occitan
### Etimologia

    De epidèmia

### Prononciacion

/epiðemjuluˈd͡ʒisto̞/, /epiðemjuluˈd͡ʒisto̞/, /epiðemjuluˈʒisto̞/, /epiðemjuluˈʒisto̞/, procençau /epidemjuluˈd͡ʒisto̞/, /epidemjuluˈd͡ʒisto̞/

## Nom comun

epidemioligista masculin o femenin, (plural: epidemioligistas)
* Persona especialista en epidemiologia.

### Parents

* epidemiològ / epidemiològa

### Traduccions

| alemand: Epidemiologe $^{(de)}$ anglés: epidemiologist $^{(en)}$ basc: catalan: epidemiòleg $^{(ca)}$, epidemiòlega $^{(ca)}$ | espanhòl: epidemiólogo $^{(es)}$, epidemióloga $^{(es)}$ francés: épidémiologiste $^{(fr)}$ italian: epidemiologo $^{(it)}$, epidemiologa $^{(it)}$ portugués: epidemiologista $^{(pt)}$, epidemiólogo $^{(pt)}$, epidemióloga $^{(pt)}$ |

# Portugués
### Etimologia

    De epidêmia

### Prononciacion

Portugal /ipidɨmjuluˈʒiʃtɐ/, /ipidɨmjuluˈʒiʃtɐ/, Brasil /epidẽmjoloˈʒiʃtɐ/, /epidẽmjoloˈʒiʃtɐ/, /epidemioloˈʒistə/, /epidemioloˈʒistə/

## Nom comun

epidemiologista masculin o femenin, (plural: epidemiologistas)
* epidemiologista $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/e'piks/, /e'piks/

## Forma d'adjectiu

epics
* Masculin plural de epic.

# Anglés
### Prononciacion

    /ˈɛpɪks/, /ˈɛpɪks/
    Estats Units d'America (Tèxas) : escotar « epics »

## Forma de nom comun

epics
* Masculin plural de epic.

## Forma d'adjectiu

epics
* Masculin plural de epic.
# Occitan
### Prononciacion

/epiðeˈmiks/, /epiðeˈmiks/, provençau /epideˈmiks/, /epideˈmiks/

## Forma d'adjectiu

epidemics
* Masculin plural de epidemic

# Anglés
### Prononciacion

/ˌɛpɪˈdɛmɪks/, /ˌɛpɪˈdɛmɪks/

## Forma de nom comun

epidemics
* Plural de epidemic
# Occitan
### Prononciacion

/epiðeˈmio̞s/, /epiðeˈmio̞s/

## Forma de nom comun

epidemias
* Plural de epidemia.

# Espanhòl
### Prononciacion

/epiˈð̞emjas/, /epiˈð̞emjas/

## Forma de nom comun

epidemias
* Plural de epidemia.

# Portugués
### Prononciacion

Portugal /ipidɨˈmiɐʃ/, /ipidɨˈmiɐʃ/; Brasil /epidẽˈmiɐʃ/, /epidẽˈmiɐʃ/, /epideˈmijəs/, /epideˈmijəs/

## Forma de nom comun

epidemias
* Plural de epidemia.