OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

    De detonar

### Prononciacion

/detunaˈðu/, /detunaˈðu/

### Sillabas

de|to|na|dor

## Nom comun

detonador (lengadocian) , masculin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| detonador | detonadors |
| [detunaˈðu] | [detunaˈðus] |
* Instrument o membre d’un mecanisme qu'amoda una detonacion.
* Subsisténcia capabla de provocar d'explosions violentas.
* (figurat) Çò qu'amòda una cadena d'eveniments.

### Variantas dialectalas

* detonator (provençau, gascon)

### Derivats

* detonar
* detonant

### Traduccions

| alemand: Detonator $^{(de)}$, Zünder $^{(de)}$ anglés: detonator $^{(en)}$ basc: catalan: detonador $^{(ca)}$, detonant $^{(ca)}$ | espanhòl: detonador $^{(es)}$ francés: détonateur $^{(fr)}$ italian: detonatore $^{(it)}$ portugués: detonador $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    De detonar

### Prononciacion

/dətunəˈðo/, /dətunəˈðo/

### Sillabas

de|to|na|dor

## Adjectiu

detonador
Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | detonador | detonadors |
| Femenin | detonadora | detonadores |
* Detonant

## Nom comun

detonador masculin
* detonador $^{(oc)}$

# Espanhòl
### Etimologia

    De detonar

### Prononciacion

/d̪et̪onaˈð̞oɾ/, /d̪et̪onaˈð̞oɾ/

### Sillabas

de|to|na|dor

## Adjectiu

detonador
Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | detonador | detonadores |
| Masculin | [d̪et̪onaˈð̞oɾ] | [d̪et̪onaˈð̞oɾes] |
| Femenin | detonadora | detonadoras |
| Femenin | [d̪et̪onaˈð̞oɾa] | [d̪et̪onaˈð̞oɾas] |
* Detonant

## Nom comun

detonador masculin
* detonador $^{(oc)}$

# Portugués
### Etimologia

    De detonar

### Prononciacion

    Portugal /dɨtunɐˈdoɾ/, /dɨtunɐˈdoɾ/
    Brasil /detõnaˈdoɾ/, /detõnaˈdoɾ/, /detonaˈdoɾ/, /detonaˈdoɾ/

### Sillabas

de|to|na|dor

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| detonador | detonadores |
detonador masculin
* detonador $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

    De detonar

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /detuˈnant/, /detuˈnant/
    provençau /detuˈnãⁿ/, /detuˈnãⁿ/

### Sillabas

de|to|nant

## Adjectiu

detonant
Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | detonant | detonants |
| Masculin | [detuˈnant] | [detuˈnants] |
| Femenin | detonanta | detonantas |
| Femenin | [detuˈnanto̞] | [detuˈnanto̞s] |
* Que detona o que poiriá detonar.
* (figurat) Que sospren qu'es inesperat.

### Parents

* detonacion
* detonador / detonator
* detonar

### Traduccions

| alemand: detonierend $^{(de)}$, knallend $^{(de)}$ anglés: stunning $^{(en)}$, shattering $^{(en)}$ basc: catalan: detonant $^{(ca)}$ | espanhòl: detonante $^{(es)}$ francés: détonant $^{(fr)}$ italian: detonante $^{(it)}$ portugués: detonante $^{(pt)}$ |

## Forma de vèrb

detonant
* participi present de detonar.

# Catalan
### Etimologia

    De detonar

### Prononciacion

    lengadocian, gascon

### Sillabas

de|to|nant

## Adjectiu

detonant masculin o femenin, (plurals: detonants)
* detonant $^{(oc)}$.

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| detonant | detonants |
* (figurat) Detonador

## Forma de vèrb

detonant
* participi present de detonar.
# Occitan
### Prononciacion

/deteɾminaˈtiβo̞/, /deteɾminaˈtiβo̞/, provençau /deteʀminaˈtiβo̞/, /deteʀminaˈtiβo̞/

## Forma d'adjectiu

determinativa
* femenin singular de determinatiu.

# Catalan
### Prononciacion
## Forma d'adjectiu

determinativa
* femenin singular de determinatiu.

# Espanhòl
### Prononciacion
## Forma d'adjectiu

determinativa
* femenin singular de determinativa.

# Portugués
### Prononciacion
## Forma d'adjectiu

determinativa
* femenin singular de determinativa.

# Italian
### Prononciacion
## Forma d'adjectiu

determinativa
* femenin singular de determinativa.
# Occitan
### Etimologia

    Per alemand Determinismus, del latin terminus

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /deteɾmiˈnisme/, /deteɾmiˈnisme/
    provençau /deteʀmiˈnisme/, /deteʀmiˈnisme/

### Sillabas

de|ter|mi|nis|me

## Nom comun

determinisme masculin
Declinason :
| Singular | Plural |
| determinisme | determinismes |
| [deteɾmiˈnisme] | [deteɾmiˈnismes] |
* (filosofia) Sistèma segon lo qual los fenomèns de la natura son fatalament produchs per un encadenament necessari d’antecedents e de consequents, de causas e d’efièchs.
* (filosofia) Sistèma que denega l’influéncia del liure arbitre suls actes umans.
* (informatica) Qualitat dels sistèmas, des procediment que l’eissida depend pas que de las condicions inicialas.

### Sinonims

filosofia
* fatalisme

### Parents

* determinacion

### Traduccions

| alemand: Determinismus $^{(de)}$ anglés: determinism $^{(en)}$ basc: catalan: determinisme $^{(ca)}$ | espanhòl: determinismo $^{(es)}$ francés: déterminisme $^{(fr)}$ italian: determinismo $^{(it)}$ portugués: determinismo $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    De determini

### Prononciacion

    oriental /dətərmiˈnizmə/, /dətərmiˈnizmə/
    occidental /deteɾmiˈnizme/, /deteɾmiˈnizme/

### Sillabas

de|ter|mi|nis|me

## Nom comun

determinisme masculin
Declinason :
| Singular | Plural |
| determinisme | determinismes |
* determinisme $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

    De determinacion.

### Prononciacion

/deteɾminaˈtiw/, /deteɾminaˈtiw/, provençau /deteʀminaˈtiw/, /deteʀminaˈtiw/

### Sillabas

de|ter|mi|na|cion

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | determinatiu | determinatius |
| Masculin | [deteɾminaˈtiw] | [deteɾminaˈtiw] |
| Femenin | determinativa | determinativas |
| Femenin | [deteɾminaˈtiβo̞] | [deteɾminaˈtiβo̞s] |
determinatiu
* (gramatica) Que determina, que precisa o restrench la significacion d’un mot.

### Parents

* susceptibilitat

### Traduccions

| alemand: determinativ $^{(de)}$ anglés: determinative $^{(en)}$ basc: determinatzailea $^{(eu)}$ catalan: determinatiu $^{(ca)}$ | espanhòl: determinativo $^{(es)}$ francés: déterminatif $^{(fr)}$ italian: determinativo $^{(it)}$ portugués: determinativo $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    De determinacion.

### Sillabas

de|ter|mi|na|cion

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | determinatiu | determinatius |
| Femenin | determinativa | determinatives |
determinatiu
* determinatiu $^{(oc)}$
# Occitan
### Etimologia

    De determinacion.

### Prononciacion

/deteɾminaˈtiws/, /deteɾminaˈtiws/, provençau /deteʀminaˈtiws/, /deteʀminaˈtiws/

### Sillabas

de|ter|mi|na|cion

## Forma d'adjectiu

determinatius
* Masculin plural de determinatiu

# Catalan
### Prononciacion
## Forma d'adjectiu

determinatius
* Masculin plural de determinatiu
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

chlěbom
* Instrumental singular de chlěb.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

chlěbow
* Genitiu plural de chlěb.
* Genitiu dual de chlěb.
# Naut sorab
### Etimologia

De chlěb.

### Prononciacion
## Adjectiu

chlěbowy masculin
* De Pan.

### Mots aparentats

* chlěb

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

chlěbej
* Datiu singular de chlěb.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

chlěby
* Nominatiu-acusatiu plural de chlěb.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

chlěbomaj
* Datiu-instrumental-locatiu dual de chlěb.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

chlěbami
* Instrumental plural de chlěb.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

chlěbje
* Locatiu singular de chlěb.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

chlěbo
* Vocatiu singular de chlěb.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

chlěbam
* Datiu plural de chlěb.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin continuator.

### Prononciacion

    /kuntinyaˈtɾit͡s/, /kuntinyaˈtɾit͡s/

### Sillabas

con|ti|nu|a|tritz

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| continuatritz | continuatrises |
| [kuntinyaˈtɾit͡s] | [kuntinyaˈtɾizes] |
continuatritz femenin, (masculin: continuator)
* La que continua çò començat après d'autres.
* (En particular) Lq que continua l’òbra començada per una autra persona.

### Variantas dialectalas

* continutora

### Sinonims

* continuaira / contunhaira

### Parents

| continú continuabilitat continuable continuacion | continual continualament continuar |

### Traduccions

| alemand: Fortsetzerin $^{(de)}$, Fortführerin $^{(de)}$ anglés: continuator $^{(en)}$, continuer $^{(en)}$ basc: catalan: continuadora $^{(ca)}$ | espanhòl: continuadora $^{(es)}$ francés: continuatrice $^{(fr)}$ italian: continuateice $^{(it)}$ portugués: continuadora $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/kuntinyˈals/, /kuntinyˈals/

## Forma d'adjectiu

contunals (lengadocian)
* Plural de continual.

# Anglés
### Etimologia

    De continú.

### Prononciacion

/kənˈtɪnjuəlz/, /kənˈtɪnjuəlz/, /kənˈtɪnjəlz/, /kənˈtɪnjəlz/

## Forma d'adjectiu

contunals
* Plural de continual.
# Occitan
### Prononciacion

/kuntiˈnyo̞s/, /kuntiˈnyo̞s/

## Forma d'adjectiu

continuas
* Femenin plural de continú

## Forma de vèrb

continuas
* segonda persona del singular del present de l'indicatiu de continuar
# Occitan
### Etimologia

    De continual.

### Prononciacion

/kuntiˈnɥal/, /kuntiˈnɥal/

### Sillabas

con|ti|nual

## Advèrbi

continual (lengadocian)
* Sens interrupcion, de biais continual.

### Sinonims

| lengadocian de contunh de contunha de longa | gascon continuadament a contunhar provençau de contünia de lònga |

### Parents

| continú continuabilitat continuable | continuaire continual continuar |

### Traduccions

| alemand: ständig $^{(de)}$, unaufhörlich $^{(de)}$, dauern $^{(de)}$ anglés: continually $^{(en)}$, constantly $^{(en)}$, continuously $^{(en)}$ basc: etengabe $^{(eu)}$, gelditu gabe $^{(eu)}$ catalan: contínuament $^{(ca)}$, sense parar $^{(ca)}$ | espanhòl: continuamente $^{(es)}$, invariablemente $^{(es)}$, sin cesar $^{(es)}$ italian: continuamente $^{(it)}$, senza sosta $^{(it)}$ francés: contunuellement $^{(fr)}$, sans cesse $^{(fr)}$ portugués: continuamente $^{(pt)}$, sem parar $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

    Del latin continuator.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /kuntinyaˈtu/, /kuntinyaˈtu/

### Sillabas

con|ti|nu|a|tor

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| continuator | continuators |
| [kuntinyaˈtu] | [kuntinyaˈtus] |
continuator masculin, (femenin: continuatora / continuatritz)
* Lo que continua çò començat après d'autres.
* (En particular) Lo que continua l’òbra començada per una autra persona.

### Sinonims

* continuaire / contunhaire

### Parents

| continú continuabilitat continuable continuacion | continual continualament continuar |

### Traduccions

| alemand: Fortsetzer $^{(de)}$, Fortführer $^{(de)}$ anglés: continuator $^{(en)}$, continuer $^{(en)}$ basc: catalan: continuador $^{(ca)}$ | espanhòl: continuador $^{(es)}$ francés: continuateur $^{(fr)}$ italian: continuatore $^{(it)}$ portugués: continuador $^{(pt)}$ |

# Anglés
### Etimologia

    Del latin continuator.

### Sillabas

con|ti|nu|a|tor

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| continuator | continuators |
continuator
* La persona que contunha çò començat.
# Francés
### Etimologia

Del latin continŭāre.

### Prononciacion

[kɔ̃ti'nɥe]
França (Lion) : escotar « continuer » França (Brétigny-sur-Orge) : escotar « continuer » França (Vòges) : escotar « continuer » França (Sesseraç) : escotar « continuer » França (Somain) : escotar « continuer »

### Sillabas

con | ti | nuer (3)

## Vèrb

continuer

### Traduccions

* contunhar $^{(oc)}$

### Derivats

* continuation
* continuité
# Occitan
### Etimologia

    Del latin continuitas, -atem, de continuus, «continú»

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /kuntiˈnɥitat/, /kuntiˈnɥitat/
    provençau /kũⁿtiˈnɥita/, /kũⁿtiˈnɥita/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| continuitat | continuitats |
| [kuntiˈnɥitat] | [kuntiˈnɥitats] |
continuitat femenin
* Ligam non interrompuda de las partidas d’un tot.
** (politica) Continuitat territoriala.
** (administration) Continuitat del servici public.
** (medecina) Continuitat dels sonhs.
** (electrotecnica) Continuitat electrica.
* Durada continua.
* (matematicas) Proprietat topologica d’una foncion.
** Continuitat en un punt.
** Continuitat a drecha o a esquerra.
** Continuitat sus un interval, un segment, una drecha.
** Continuitat unifòrma.

### Variantas dialectalas

* continuïtat

### Sinonims

* contunha
* tenacitat
* perseverança
* seguida
* persisténcia

### Derivats

* continuacion
* continual
* continuós

### Traduccions

| alemand: Kontinuität $^{(de)}$ anglés: continuity $^{(en)}$ basc: catalan: continuïtat $^{(ca)}$ | espanhòl: continuidad $^{(es)}$ francés: continuité $^{(fr)}$ italian: continuità $^{(it)}$ portugués: continuidade $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/kuntinyˈalo̞s/, /kuntinyˈalo̞s/

## Forma d'adjectiu

contunala (lengadocian)
* Femenin plural de continual
# Italian
### Etimologia

Del latin continŭāre.

### Prononciacion

[kontinu'are]
Itàlia : escotar « continuare »

### Sillabas

con | ti | nu | a | re (5)

## Vèrb

continuare

### Traduccions

* contunhar $^{(oc)}$

### Derivats

* continuanza
* continuativo -a
* continuazione
# Anglés
## Forma de vèrb

coughed
* Preterit del vèrb to cough.
* Participi passat del vèrb to cough.
# Francés
### Prononciacion

Canadà (Shawinigan) : escotar « coudront »

### Prononciacion

/kudʁɔ̃/, /kudʁɔ̃/

## Forma de vèrb

coudront
* Tresena persona del plural al futur de l'indicatiu de coudre.
# Anglés
### Etimologia

De la basa germanica *kox-

### Prononciacion

[kɒf]
Estats Units d'America (Nòva Jersey) : escotar « cough » Reialme Unit (Southern England) : escotar « cough »

### Sillabas

cough (1)

## Vèrb

to cough
| Temps | Forma |
| Infinitiu | to cough |
| Present, 3$^{ena}$ pers. del sg | coughs |
| Preterit | coughed |
| Participi passat | coughed |
| Participi present | coughing |

### Traduccions

* tossir $^{(oc)}$

## Nom comun

cough

### Traduccions

* tos $^{(oc)}$
# Anglés
## Forma de vèrb

coughing
* Participi present del vèrb to cough.
# Francés
### Prononciacion

Canadà (Shawinigan) : escotar « coudrons »

### Prononciacion

/kudʁɔ̃/, /kudʁɔ̃/

## Forma de vèrb

coudrons
* Prumièra persona del plural al futur de l'indicatiu de coudre.
# Francés
### Etimologia

D'un latin vulgar colŏbra, varianta del classic colūbra.

### Prononciacion

[ku'lœvʁ]
França (Vòges) : escotar « couleuvre » França (Lion) : escotar « couleuvre »

## Nom comun

couleuvre femenin, pl. couleuvres

### Traduccions

* colòbra $^{(oc)}$

### Derivats

* couleuvreau

### Locucions

* avaler une couleuvre
# Francés
### Prononciacion

Canadà (Shawinigan) : escotar « couds »

### Prononciacion

/ku/, /ku/

## Forma de vèrb

couds
* Primièra persona del singular al present de l'indicatiu de coudre.
* Segonda persona del singular al present de l'indicatiu de coudre.
* Segonda persona del singular a l'imperatiu de coudre.
# Anglés
## Forma de nom comun

coughs
* Plural de cough.

## Forma de vèrb

coughs
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu del vèrb to cough.
# Francés
### Etimologia

Del francés ancian corageux, bastit a partir de courage ("coratge") e del sufix -eux.

### Prononciacion

[kuʁa'ʒø]

### Sillabas

cou | ra | geux (3)

## Adjectiu

courageux masculin, pl. courageux

### Traduccions

* coratjós $^{(oc)}$

### Derivats

* courageusement

### Antonims

* peureux
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

[es.plej.ta'sju]
França (Bearn) : escotar « espleitacion »

### Sillabas

es | plei | ta | cion (4)

## Nom comun

espleitacion femenin
* Accion d'espleitar.

### Variantas dialectalas

* esplecha
* espleitada

### Traduccions

* anglés: exploitation $^{(en)}$
* catalan: esplet $^{(ca)}$
* francés: exploitation $^{(fr)}$
# Occitan
## Forma de nom comun

espitalièrs
* Plural de espitalièr.

## Forma d'adjectiu

espitalièrs
* Masculin plural de espitalièr.
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

[esˈpletʃ]
França (Bearn) - Lengadocian : escotar « esplech »

### Sillabas

es | plech (2)

## Nom comun

esplech masculin
1.Objècte o instrument que servís per un usatge particular.

### Parents

* esplecha
* esplechable
* esplechar
Variantas
* espleit
* aplech

### Sinonims

* aisina
* otís/ustilh
* utilh/otilh

### Traduccions

* alemand: Werkzeug $^{(de)}$ neutre
* anglés: tool $^{(en)}$
* catalan: eina $^{(ca)}$
* espanhòl: herramiento $^{(es)}$
* francés: outil $^{(fr)}$
* italian: attrezzo $^{(it)}$
* neerlandés:
* portugués:
* romanés:
* ucraïnian:
# Occitan
### Etimologia

Del latin explectare.

### Prononciacion

[esple'ʃa]
França (Bearn) - Lengadocian : escotar « esplechar »

### Sillabas

es | ple | char (3)

## Vèrb

esplechar
* Traire profièch del produch de quicòm, generalament de la tèrra.

### Derivats

* esplecha
* esplech

### Variantas dialectalas

* espleitar

### Traduccions

* anglés: to exploit $^{(en)}$
* catalan: explotar $^{(ca)}$, espletar $^{(ca)}$
* espanhòl: explotar $^{(es)}$
* francés: exploiter $^{(fr)}$
* italian: sfruttare $^{(it)}$
* sicilian: sfruttari $^{(scn)}$
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

[es.ple'tado]
França (Bearn) - Gascon : escotar « espleitada »

### Sillabas

es | plei | ta | da (4)

## Nom comun

espleitada femenin (gascon)
* Accion d'espleitar.

### Variantas dialectaus

* esplecha
* espleitacion

### Traduccions

* anglés: exploitation $^{(en)}$
* catalan: esplet $^{(ca)}$
* francés: exploitation $^{(fr)}$
# Occitan
### Etimologia

Derivat d'un latin *hospitalia « espital ».

### Prononciacion

/espiˈtaw/, /espiˈtaw/
França (Bearn) - Gascon : escotar « espitau »

### Sillabas

es | pi | tau (3)

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : gascon ||
| Singular | Plural |
| espitau | espitaus |
| [espiˈtaw] | [espiˈtaws] |
espitau masculin (gascon) (provençau) (lemosin) (vivaroaupenc)
* Establiment ont son aculhidas las gents que patisson d'un problèma de santat per èsser garits.

### Variantas dialectalas

* espital (lengadocian)

### Mots aparentats

| espitalèr (gascon) espitalier (provençal) ospitalier (vivaroaupenc) | espitalitat (lengadocian), (provençal), (vivaroaupenc) ospitalitat (gascon), (vivaroaupenc) ospitalizar |

### Traduccions

| albanés: spital $^{(sq)}$ alemand: Krankenhaus $^{(de)}$ neutre anglés: hospital $^{(en)}$ basc: ospitale $^{(eu)}$ bulgar: болница $^{(bg)}$ catalan: hospital $^{(ca)}$ masculin chèc: nemocnice $^{(cs)}$ danés: hospital $^{(da)}$, sygehus $^{(da)}$ eslovac: nemocnica $^{(sk)}$ eslovèn: bolnišnica $^{(sl)}$ femenin, bolnica $^{(sl)}$ femenin espanhòl: hospital $^{(es)}$ masculin esperanto: malsanulejo $^{(eo)}$ estonian: haigla $^{(et)}$ finlandés: sairaala $^{(fi)}$ francés: hôpital $^{(fr)}$ masculin gaelic irlandés: ospidéal $^{(ga)}$ | islandés: sjúkrahús $^{(is)}$ neutre italian: ospedale $^{(it)}$ masculin lituanian: ligoninė $^{(lt)}$ neerlandés: ziekenhuis $^{(nl)}$, hospitaal $^{(nl)}$ norvegian: sykehus $^{(no)}$ neutre ongrés: kórház $^{(hu)}$ polonés: szpital $^{(pl)}$ portugués: hospital $^{(pt)}$ masculin romanés: spital $^{(ro)}$ rus: больница $^{(ru)}$ femenin, госпиталь $^{(ru)}$ (militar) sard: ospidale $^{(sc)}$ naut sorab: chorownja $^{(hsb)}$ suedés: sjukhus $^{(sv)}$ turc: hastane $^{(tr)}$ ucraïnian: лікарня $^{(uk)}$ femenin |
# Occitan
### Prononciacion

/espiˈtaws/, /espiˈtaws/

## Forma de nom comun

espitaus masculin (gascon) (provençau) (vivaroaupenc)
* Plurau de espitau.
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

[es'pletʃo]

### Sillabas

es | ple | cha (3)

## Nom comun

esplecha femenin (provençau)
* Agr. Recòlta.
* Accion d'esplechar.

### Parents

* esplechar
* esplech

### Variantas dialectalas

* espleitacion (2)
* espleitada (2)

### Traduccions

* anglés: exploitation $^{(en)}$(2)
* catalan: collita $^{(ca)}$(1), esplet $^{(ca)}$(2)
* francés: récolte $^{(fr)}$(1), exploitation $^{(fr)}$(2)
# Occitan
### Prononciacion

/espiˈtals/, /espiˈtals/

## Forma de nom comun

espitals masculin (lengadocian)
* Plurau de espital.
# Occitan
### Etimologia

Del latin explectare.

### Prononciacion

[esplej'ta]
França (Bearn) : escotar « espleitar »

### Sillabas

es | plei | tar (3)

## Vèrb

espleitar
* Traire profièit del produit de quicòm, generalament de la tèrra.

### Derivats

* espleitacion

### Variantas dialectalas

* esplechar

### Traduccions

* anglés: to exploit $^{(en)}$
* catalan: explotar $^{(ca)}$, espletar $^{(ca)}$
* espanhòl: explotar $^{(es)}$
* francés: exploiter $^{(fr)}$
* italian: sfruttare $^{(it)}$
* sicilian: sfruttari $^{(scn)}$
# Occitan
### Etimologia

    De enfant

### Prononciacion

    lengadocian, provençau /eɱfanˈta/, /eɱfanˈta/
    provençau /ẽⁿfãⁿˈta/, /ẽⁿfãⁿˈta/

### Sillabas

en|fan|ra|tar

## Vèrb

enfantar
* Metre al mond un enfant.
* (figurat) Far nàisser; far aparéisser.
* (figurat) Produire, determinar un efièch, un resultat bon o marrit.

### Derivats

* enfantaire
* enfantament

### Sinonims

* engendrar
Metre al mond un enfant.
* s'ajaire (lengadocian, provençau)
* s'ajaçar (provençau)
* amainadar (gascon)
* parir (gascon)

### Traduccions

| alemand: gebären $^{(de)}$ anglés: tgive birth $^{(en)}$, bear $^{(en)}$ basc: catalan: infantar $^{(ca)}$ | espanhòl: alumbrar $^{(es)}$, dar a luz $^{(es)}$, parir $^{(es)}$ francés: enfanter $^{(fr)}$ italian: partorire $^{(it)}$, infantare $^{(it)}$ (passat) portugués: dar à luz $^{(pt)}$, parir $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

    De enfant amb lo prefix «-olitge»

### Prononciacion

    lengadocian /eɱfantuˈlit͡ʃe/, /eɱfantuˈlit͡ʃe/
    provençau /ẽⁿfãⁿtuˈlid͡ʒe/, /ẽⁿfãⁿtuˈlid͡ʒe/

### Sillabas

en|fan|to|li|tge

## Nom comun

enfantolitge masculin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| enfantolitge | enfantolitges |
| [eɱfantuˈlit͡ʃe] | [eɱfantuˈlit͡ʃes] |
* Biais d’agir o de parlar que conven pas qu'a la mainada, en parlant de las personas sortidas de l’enfança.

### Sinonims

* enfantilhatge
* enfantesa
* mainadum / mainatjum
* mainadèr (gascon)

### Traduccions

| alemand: Kinderei $^{(de)}$, Quatsch $^{(de)}$ anglés: childishness $^{(en)}$ basc: catalan: criaturada $^{(ca)}$, ninada $^{(ca)}$ | espanhòl: chiquillada $^{(es)}$, niñada $^{(es)}$, niñería $^{(es)}$ francés: enfantillage $^{(fr)}$ italian: bambinaggine $^{(it)}$, bambinata $^{(it)}$, bambineria $^{(it)}$ portugués: infantilidade $^{(pt)}$, tolice $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

De enfant.

### Prononciacion

[e(n)fan'tezo]

### Sillabas

en | fan | te | sa (4)

## Nom comun

enfantesa femenin
* Periòde de la vida que va de la naissença a l'adolescéncia.

### Sinonims

* enfància

### Traduccions

| alemand: Kindheit $^{(de)}$ anglés: childhood $^{(en)}$ catalan: infància $^{(ca)}$,infantesa $^{(ca)}$ chèc: danés: espanhòl: esperanto: finlandés: francés: enfance $^{(fr)}$ | italian: infanzia $^{(it)}$ leton: lituanian: neerlandés: norvegian: ongrés: portugués: |
# Occitan
### Etimologia

    De enfantilhar amb lo prefix «-atge»

### Prononciacion

    lengadocian /eɱfantiˈʎat͡ʃe/, /eɱfantiˈʎat͡ʃe/
    provençau /ẽⁿfãⁿtiˈjad͡ʒe/, /ẽⁿfãⁿtiˈjad͡ʒe/

### Sillabas

en|fan|ti|lha|tge

## Nom comun

enfantilhatge masculin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| enfantilhatge | enfantilhatges |
| [eɱfantiˈʎat͡ʃe] | [eɱfantiˈʎat͡ʃes] |
* Biais d’agir o de parlar que conven pas qu'a la mainada, en parlant de las personas sortidas de l’enfança.

### Sinonims

* enfantolitge
* enfantesa
* mainadum / mainatjum
* mainadèr (gascon)

### Traduccions

| alemand: Kinderei $^{(de)}$, Quatsch $^{(de)}$ anglés: childishness $^{(en)}$ basc: catalan: criaturada $^{(ca)}$, ninada $^{(ca)}$ | espanhòl: chiquillada $^{(es)}$, niñada $^{(es)}$, niñería $^{(es)}$ francés: enfantillage $^{(fr)}$ italian: bambinaggine $^{(it)}$, bambinata $^{(it)}$, bambineria $^{(it)}$ portugués: infantilidade $^{(pt)}$, tolice $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/e.fans/, /e.fans/

## Forma de nom comun

enfants masculin
* Plural de enfant

# Francés
### Prononciacion

/ɑ̃.fɑ̃/, /ɑ̃.fɑ̃/
França (Normandia) : escotar « enfants »

## Forma de nom comun

enfants masculin o femenin
* Plural de enfant