OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

Del grèc ancian ancian κύκλος, kúklos, « cercle, ròda », per l'anglés cycle

### Prononciacion

/siˈklu/, /siˈklu/
ci | clon (2)

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| ciclon | ciclons |
| [si'klu] | [si'klus] |
ciclon masculin
* (Meteorologia) Violenta tempèsta que viroleja sus tèrra o en mar.
* (Meteorologia) Circulacion a l'entorn d’un centre tancat de bassa pression.

### Antonims

* anticiclon

### Traduccions

| alemand: Zyklon $^{(de)}$ anglés: cyclone $^{(en)}$ arabi: هوجاء $^{(ar)}$ catalan: cicló $^{(ca)}$ chinés: 旋风 $^{(zh)}$ chèc: espanhòl: ciclón $^{(es)}$ | francés: cyclone $^{(fr)}$ grèc: κυκλώνας $^{(el)}$ italian: ciclone $^{(it)}$ neerlandés: cycloon $^{(nl)}$ portugués: ciclone $^{(pt)}$ polonés: rus: циклон $^{(ru)}$ |

### Vejatz tanben

* ciclon sus Wikipèdia
# Occitan
### Etimologia

    Del anglés cyclon, creat per Henry Piddington, dins las annada 1840, basat sul grèc ancian κύκλος («cercle») o κυκλόω kuklóō, («del cercle, encerclar»)

### Prononciacion

/siˈklɔn/, /siˈklɔn/, provençau /siˈklõⁿ/, /siˈklõⁿ/

### Sillabas

si|clòn

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| ciclòn | ciclòns |
| [siˈklɔn] | [siˈklɔns] |
ciclòn masculin
* Tempèsta atmosferica, organizada a l'entourn d’un centre de bassa pression, que viroleja sus se meteis al fèrm o al mar, Se debanant subretot dins lo Pacific sud e Ocua Indian'

### Variantas dialectalas

* ciclòne
* ciclon
* ciclone

### Derivats

* anticiclòn
** anticiclonic
* ciclonal
* ciclonic
* uèlh del ciclòn

### Traduccions

| alemand: Zyklon $^{(de)}$ anglés: cyclone $^{(en)}$; tornado $^{(en)}$; whirlwind $^{(en)}$; twister $^{(en)}$ basc: catalan: cicló $^{(ca)}$ | espanhòl: ciclón $^{(es)}$ francés: cyclone $^{(fr)}$ italian: ciclone $^{(it)}$ portugués: ciclone $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del latin cycnus manlevat al grèc ancian κύκνος (kýknos).

### Prononciacion

/ˈsinne/, /ˈsinne/
França (Bearn) : escotar « cicne »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| cicne | cicnes |
| [ˈsinne] | [ˈsinnes] |
cicne masculin
* Ornit. Genre d'aucèls aqüatics de l'òrdre dels anserifòrmes, de la familha dels anatids (Cygnus sp.).

### Traduccions

| alemand: Schwan $^{(de)}$ masculin anglés: swan $^{(en)}$ arapaho: nooksiisiic $^{(arp)}$ asturian: cisne $^{(ast)}$ bashquir: аҡҡош $^{(ba)}$ boriat: хун $^{(bua)}$ catalan: cigne $^{(ca)}$ masculin calmoc: хун $^{(xal)}$ cheròqui: ᏌᏌ $^{(chr)}$ (sasa) eyak: GAXtl' $^{(eya)}$ galician: cisne $^{(gl)}$ masculin | francés: cigne $^{(fr)}$ masculin huron: ɩorhe $^{(huron)}$ mapuche: pingadu $^{(arn)}$ mongòl: хун $^{(mn)}$ olonèts: joučen $^{(olo)}$ penjabi: ਹੰਸ $^{(pa)}$ masculin rus: лебедь $^{(ru)}$ masculin rus ancian: лебедь $^{(orv)}$ masculin portugués: cisne $^{(pt)}$ masculin |
# Italian
### Prononciacion

/t͡ʃiˈkoɲɲe/, /t͡ʃiˈkoɲɲe/

## Forma de nom comun

cicogne femenin
* Plural de cicogna.
# Occitan
### Etimologia

Del latin Cyclops

### Prononciacion

/siˈklɔp/, /siˈklɔp/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| ciclòp | ciclòps |
| [siˈklɔp] | [siˈklɔps] |
ciclòp masculin, (femenin ciclòpa)
* (mitologia) Mena de gigant monstruós qu’a pas qu’un uèlh gròs al miètg del front.
* (Per analogia) Lo qu’a pas qu’un som uèlh.

### Variantas dialectalas

* ciclòpe

### Sinonims

* ulhal / ulhard

### Derivats

* ciclopean
* ciclopia
* ciclopids
* cicloplegia
** cicloplegif

### Traduccions

| alemand: Zyklop $^{(de)}$ anglés: cyclops $^{(en)}$ basc: catalan: ciclop $^{(ca)}$ | espanhòl: ciclope $^{(es)}$ francés: cyclope $^{(fr)}$ italian: ciclope $^{(it)}$ portugués: ciclope $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del latin Cyclops

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /siˈklɔpo̞/, /siˈklɔpo̞/
    provençau /siˈklɔpə/, /siˈklɔpə/

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| ciclòpa | ciclòpas |
| [siˈklɔpo̞] | [siˈklɔpo̞s] |
ciclòpa femenin, (masculin: ciclòp / ciclòpe)
* (mitologia) Mena de giganta monstruosa qu’a pas qu’un uèlh gròs al miètg del front.
* (Per analogia) La qu’a pas qu’un sol uèlh.

### Sinonims

* ulharda

### Derivats

* ciclopean
* ciclopia
* ciclopids
* cicloplegia
** cicloplegif

### Traduccions

| alemand: Zyklopin $^{(de)}$ anglés: cyclops $^{(en)}$ basc: catalan: ciclopa $^{(ca)}$ | espanhòl: ciclopa $^{(es)}$ francés: cyclopesse $^{(fr)}$ italian: ciclopa $^{(it)}$ portugués: ciclopa $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

Del latin vulgar *bertium, manlevat al gallés.

### Prononciacion

/bɾɛs/, /bɾɛs/
França (Bearn) : escotar « brèç »

### Sillabas

brèç

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| brèç | brèces |
| [bɾɛs] | [ˈbɾɛses] |
brèç masculin (gascon) , (lengadocian) , (provençau)
* Lièch pichonèl ont se fa jaire los nenons.

### Variantas dialectalas

* breç (auvernhat), (lemosin), (vivaroaupenc)
* brèça
* breçòl (lengadocian)
* breçòla (gascon), (lengadocian)
* cua (gascon)
* cunhèra (gascon)

### Derivats

| breçadissa breçadoira breçaire breçairòla breçar | brecièra breçolaire breçolar breçolièra |

### Traduccions

| alemand: Wiege $^{(de)}$ femenin anglés: cradle $^{(en)}$ bashquir: бишек $^{(ba)}$ breton: kavell $^{(br)}$ catalan: bressol $^{(ca)}$ masculin espanhòl: cuna $^{(es)}$ femenin esperanto: lulilo $^{(eo)}$ francés: berceau $^{(fr)}$ masculin | italian: culla $^{(it)}$ femenin neerlandés: wieg $^{(nl)}$ ongrés: bölcső $^{(hu)}$ polonés: kołyska $^{(pl)}$ femenin portugués: berço $^{(pt)}$ masculin romanés: leagăn $^{(ro)}$ neutre rus: люлька $^{(ru)}$ femenin |

#### Nòta

* En gascon e provençau, lo singular e lo plural son identics.
# Occitan
### Prononciacion

/ˈbɾɛsos/, /ˈbɾɛsos/

## Forma de nom comun

brèças femenin
* Plural de brèça.
# Occitan
### Etimologia

Del latin broccus « poncha ». Aquèl mot ven benlèu del gallés broccos, un nom del taisson, que significariá ponchut a causa de la forma de son morre. L'analogia se trobariá tamben dins lo nom del brochet.

### Prononciacion

/bɾɔk/, /bɾɔk/
França (Bearn) : escotar « bròc »

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| bròc | bròcs |
| [bɾɔk] | [bɾɔks] |
bròc masculin
* Mena de recipient de doas quèrbas e d'un bèc versaire utilizat per posar d'aiga.
* (lengadocian) Branca, baston.
* (gascon) Espina.
* (gascon) Albespin.
* (gascon) Bruga.

### Derivats

* bròc blanc
* bròc negre

### Referéncias

* Xavier Delamarre, 2003, Dictionnaire de la langue gauloise, Éditions Errance.
* Pierre-Yves Lambert, 1995, La langue gauloise, 2nda edicion, edicions Errance.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin brevis « brèu, cort »

### Prononciacion

/'βɾɛβo̞/, /'βɾɛβo̞/, provençau /'bʀɛvo̞/, /'bʀɛvo̞/ França (Bearn) : escotar « brèva »

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| brèva | brèvas |
| ['βɾɛβo̞] | ['βɾɛβo̞s] |
brèva femenin
* (linguistica) Sillabas, vocalas que se pronóncia rapidament.
* (jornalisme) Informacion corta.
* (musica) Figura de nòta que la valor es egala a la mitat d’una longa o doas semibrèvas.

## Forma d'adjectiu

brèva
* Femenin singular de brèu.
# Occitan
### Etimologia

De bròc e negre.

### Prononciacion

França (Bearn) - Gascon : escotar « bròc negre »

## Nom comun

bròc negre masculin (gascon)
* Bot Arbust caducifòli e espinós de la familha de las rosacèas (Prunus spinosa), de fuelhas esparsas e de flors blancas, que los fruits son los prunèls.

### Sinonims

* espin negre
* aranhoèr
* aralet

### Variantas dialectaus

* agrenièr
* prunelier
* prunelièr
* agranhonièr

### Traduccions

* anglés: blackthorn $^{(en)}$, sloe tree $^{(en)}$
* catalan: aranyoner $^{(ca)}$
* francés: prunellier $^{(fr)}$
# Occitan
### Etimologia

* Del latin brochus « aquel qu'a las dents salhentas » per son femenin brocca « causa ponchuda ».

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /ˈbɾɔko̞/, /ˈbɾɔko̞/
    escotar « bròca »
    provençau /ˈbʀɔkə/, /ˈbʀɔkə/

### Sillabas

brò|ca

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| bròca | bròcas |
| [ˈbɾɔko̞] | [ˈbɾɔko̞s] |
bròca femenin
* Baston pichon e prim de fusta, de cana
** Plançon, probaina
* Tija de fèrre utilizada dins diferents domènis tecnics.
** (cordura, teissatge) Tija de fèrre recevent la bobina dins las filaturas, la caneta dins la naveta.
** Aigulha de brocar.
** Esperon
** (joielariá) Joièl montat sus una espilla amb una fivèla, podent s'utilizat per estacar un saile, o per ornar un casabèc.
** (Cirurgia) Tija metallic utilizada en per consolidar o fixar un òs fracturat, una articulacion.
** (gascon) Peça de fèrre copanta, fixada al brabant.

### Sinonims

baston
* vegueta
* gimbla, bròc
joielariá
* espilleta
Peça de fèrre copanta, fixada al brabant.
* relha, arrelha

### Traduccions

* gimbla
* alemand: Gerte $^{(de)}$, Rute $^{(de)}$, Stock $^{(de)}$
* anglés: cane $^{(en)}$, rod $^{(en)}$, stick $^{(en)}$
* basc:
* catalan: verga $^{(ca)}$, vara $^{(ca)}$
* espanhòl: verga $^{(es)}$, vara $^{(es)}$
* francés: baguette $^{(fr)}$, verge $^{(fr)}$
* italian: pertica $^{(it)}$, bastone $^{(it)}$
* portugués: bengala $^{(pt)}$, vara $^{(pt)}$
* element de joielariá
* alemand: Verschluss $^{(de)}$, Brosche $^{(de)}$, Agraffe $^{(de)}$, Spange $^{(de)}$
* anglés: brooch $^{(en)}$, breastpin $^{(en)}$
* basc:
* catalan: fermall $^{(ca)}$, afiblall $^{(ca)}$
* espanhòl: broche $^{(es)}$
* francés: broche $^{(fr)}$
* italian: spilla $^{(it)}$
* portugués: pregadeira $^{(pt)}$

## Forma de vèrb

bròca femenin
* Tresena persona del singular del present de l'indicatiu de brocar.
* Segonda persona del singular de l'imperatiu afirmatiu de brocar.
# Sard
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

brìllia femenin
* Brida.

#### Nòta

Forma del sard comun.

### Referéncias

* Dizionario italiano – sardo
# Occitan
### Etimologia

Del latin vulgar *bertium, manlevat al gallés.

### Prononciacion

/ˈbɾɛso/, /ˈbɾɛso/

### Sillabas

brè | ça (2)

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| brèça | brèças |
| [ˈbɾɛso] | [ˈbɾɛsos] |
brèça femenin
* Lièch pichonèl ont se fa jaire los nenons.

### Variantas dialectalas

* brèç
* breçòl
* breçòla
* cua (gascon)
* cunhèra (gascon)

### Derivats

| breçadissa breçadoira breçaire breçairòla breçar | brecièra breçolaire breçolar breçolièra |

### Traduccions

| alemand: Wiege $^{(de)}$ femenin anglés: cradle $^{(en)}$ breton: kavell $^{(br)}$ catalan: bressol $^{(ca)}$ masculin espanhòl: cuna $^{(es)}$ femenin esperanto: lulilo $^{(eo)}$ francés: berceau $^{(fr)}$ masculin | italian: culla $^{(it)}$ femenin neerlandés: wieg $^{(nl)}$ ongrés: bölcső $^{(hu)}$ polonés: kołyska $^{(pl)}$ portugués: berço $^{(pt)}$ masculin romanés: leagăn $^{(ro)}$ neutre |
# Occitan
### Etimologia

De bròc e blanc.

### Prononciacion

França (Bearn) - Gascon : escotar « bròc blanc »

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : gascon ||
| Singular | Plural |
| bròc blanc | bròc blancs |
bròc blanc masculin (gascon)
* Bot. Arbrilhon espinós de flors blancas apertenent au genre Crataegus.

### Variantas dialectaus

* acinièr
* espina blanca
* espin blanc
* albespin
* boisson blanc
* açanèr
* aubespin
* acinier
* pometier

### Traduccions

| alemand: Weißdorn $^{(de)}$ masculin anglés: hawthorn $^{(en)}$ catalan: arç blanc $^{(ca)}$ masculin, espinalb $^{(ca)}$ masculin, albespí $^{(ca)}$ masculin chèc: hloh $^{(cs)}$ espanhòl: espino común $^{(es)}$ masculin esperanto: kratago $^{(eo)}$ estonian: viirpuu $^{(et)}$ francés: aubépine $^{(fr)}$ femenin francoprovençau/arpitan: arbèpin $^{(frp)}$ | italian: biancospino $^{(it)}$ masculin neerlandés: meidoorn $^{(nl)}$ ongrés: galagonya $^{(hu)}$ polonés: głóg $^{(pl)}$ portugués: pirliteiro $^{(pt)}$ masculin rus: боярышник $^{(ru)}$ sicilian: biancuspinu $^{(scn)}$ masculin suedés: hagtorn $^{(sv)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/'βɾɛβo̞s/, /'βɾɛβo̞s/, provençau /'bʀɛvo̞s/, /'bʀɛvo̞s/

## Forma de nom comun

brèvas
* Plural de brèva

## Forma d'adjectiu

brèvas
* Femenin plural de brèu.
# Occitan
### Etimologia

Del latin cellarium, de cella, « lòtja ».

### Prononciacion

    /seˈljɛ/, /seˈljɛ/

### Sillabas

ce|lièr

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| celièr | celièrs |
| [seˈljɛ] | [seˈljɛs] |
celièr masculin
* (Construccion) Luòc situat al debàs d’un ostal o tocan l'ostal, ont òm i sèrva lo vin e d’autras denadas.

### Sinonims

* chai
* despensa
* recapte
* tinal / tinau / tinalièr

### Traduccions

| alemand: Speisekammer $^{(de)}$, Vorratskammef $^{(de)}$ anglés: cellar $^{(en)}$ basc: catalan: rebost $^{(ca)}$ | espanhòl: cilla $^{(es)}$, cillero $^{(es)}$, bodega $^{(es)}$ francés: cellier $^{(fr)}$ italian: portugués: adega $^{(pt)}$, despensa $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Etimologia

    Mot compausat e de pausat en 1911 per Jacques Brandenberger a partir de cellulòsa e diafan.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /selluˈfano̞/, /selluˈfano̞/
    provençau /seluˈfanə/, /seluˈfanə/

## Nom comun

cellofana femenin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| cellofana | cellofanas |
| [selluˈfano̞] | [selluˈfano̞s] |
* Pellicula de cellulòsa pura idratada, transparenta e flexibla, que resistís als esfòrces de traccion sens se desformar, realizada per laminatge de la viscòsa.
* (Per extension) Quin que siá film plastic transparent que servís per l’embalatge, quitament s'es pas vertadierament de cellofana, mas mai sovent de polietilèn o de PVC.

### Parents

| alcalicellulòsa emicellulòsa celluloïd cellulòsa cellulosic cellulosolisi cellulositic cellulositat | cellulozar cellulolitic idrocellulòsa idroxipropilcellulòsa lignocellulòsa nitrocellulòsa olocellulòsa |

### Traduccions

| alemand: Zellophan $^{(de)}$, Cellophan $^{(de)}$ anglés: cellophane $^{(en)}$ basc: catalan: cel·lofana $^{(ca)}$ | espanhòl: celofán $^{(es)}$ francés: cellophane $^{(fr)}$ italian: cellofan $^{(it)}$ portugués: celofane $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/selˈlylos/, /selˈlylos/

## Forma de nom comun

cellulas femenin
* Plural de cellula.
# Occitan
### Etimologia

De cellula

### Prononciacion

    lengadocian, provençau /sellyˈlaɾ/, /sellyˈlaɾ/
    escotar « cellular »
    provençau /selyˈlaɾ/, /selyˈlaɾ/

### Sillabas

cel|lu|lar

## Adjectiu

Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon |||
| | Singular | Plural |
| Masculin | cellular | cellulars |
| Masculin | [sellyˈlaɾ] | [sellyˈlaɾs] |
| Femenin | cellulara | cellularas |
| Femenin | [sellyˈlaɾo̞] | [sellyˈlaɾs] |
cellular
* Qu'es divisat en cellulas.
* (preson) Qu'a un rapòrt amb las cellulas de la preson.
* (biologia cellulara) Qu'es constituit de cellulas.
* (mineralogia) Que compòrta de cellulas, d'alveòls.

### Derivats

* pluricellular
* unicellular

### Locucions

* division cellulara

### Traduccions

| alemand: zellular, zellulär $^{(de)}$ anglés: cellular $^{(en)}$ basc: catalan: cel·lular $^{(ca)}$ | espanhòl: celular $^{(es)}$ francés: cellulaire $^{(fr)}$ italian: cellulare $^{(it)}$ portugués: celular $^{(pt)}$ |

# Anglés
### Etimologia

De cellula

### Prononciacion

    Reialme Unit (Southern England) : escotar « cellular »

### Sillabas

cel|lu|lar

## Adjectiu

cellular
* cellular $^{(oc)}$

## Nom comun

cellular
Declinason :
| Singular | Plural |
| cellular | cellulars |
* (EUA) Telefòn portable
# Occitan
### Etimologia

Compausat al sègle XIX dins lo mond de la quimiá de cellula e -òsa

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /sellyˈlɔzo̞/, /sellyˈlɔzo̞/
    provençau /selyˈlɔzə/, /selyˈlɔzə/

## Nom comun

cellulòsa femenin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| cellulòsa | cellulòsas |
| [sellyˈlɔzo̞] | [sellyˈlɔzo̞] |
* (quimia industriala e organica) Polisacarid macromolecular de formula (C$_6$H$_{10}$O$_5$) $_n$, constituent màger de las parets cellulars dels vegetals superiors, que la composicion se representa per de carbòni unit a d’oxigèn e a d’idrogèn.
* (papeteriá) Pasta de cellulòsa, pasta de papièr

#### Locucions derivadas

* nitrat de cellulòsa
* oata de cellulòsa
* pasta de cellulòsa

### Derivats

| alcalicellulòsa emicellulòsa cellofana celluloïd cellulosic cellulosolisi cellulositic cellulositat | cellulozar cellulolitic idrocellulòsa idroxipropilcellulòsa lignocellulòsa nitrocellulòsa olocellulòsa |

### Traduccions

| alemand: Cellulose $^{(de)}$, Zellulose $^{(de)}$, Zellstoff $^{(de)}$ anglés: cellulose $^{(en)}$ basc: catalan: cel·lulosa $^{(ca)}$ | espanhòl: celulosa $^{(es)}$ francés: cellulose $^{(fr)}$ italian: cellulosa $^{(it)}$ portugués: celulose $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/seliβaˈtaɾjos/, /seliβaˈtaɾjos/

## Forma de nom comun

celibatàrias femenin
* Plural de celibatària.

## Forma d'adjectiu

celibatàrias
* Femenin plural de celibatari.
# Occitan
### Etimologia

Del latin cellŭla, dimininutiu de cella « cambra ».

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /selˈlylo̞/, /selˈlylo̞/
    escotar « cellula »
    provençau /seˈlylə/, /seˈlylə/

## Nom comun

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| cellula | cellulas |
| [selˈlylo] | [selˈlylos] |
cellula femenin
* Unitat fondamentala de la matèria viventa.

### Derivats

* cellular
* cellula soca

### Traduccions

| anglés: cell $^{(en)}$ catalan: cèl·lula $^{(ca)}$ femenin | francés: cellule $^{(fr)}$ femenin |
# Occitan
### Etimologia

    De anglés celluloid.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /sellyluˈit/, /sellyluˈit/
    provençau /selyluˈit/, /selyluˈit/

## Nom comun

celluloïd masculin
Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| celluloïd | celluloïds |
| [sellyluˈit] | [sellyluˈits] |
* (quimia) Substància que sembla a la bana e a l’evòri, formada per una mescla de cellulòsa nitrica e de camfre, a vegadas associada amb de matèrias polverulentas de color variadas.
* (cinemà) Fuèlha transparenta d'acetat de cellulòsa utilizada per crear los dessenhs animats.

### Parents

| alcalicellulòsa emicellulòsa cellofana cellulòsa cellulosic cellulosolisi cellulositic cellulositat | cellulozar cellulolitic idrocellulòsa idroxipropilcellulòsa lignocellulòsa nitrocellulòsa olocellulòsa |

### Traduccions

| alemand: Zelluloid $^{(de)}$ anglés: celluloid $^{(en)}$ basc: catalan: cel·luloide $^{(ca)}$ | espanhòl: celuloide $^{(es)}$ francés: celluloïd $^{(fr)}$, celluloïde $^{(fr)}$ italian: celluloide $^{(it)}$ portugués: celulóide $^{(pt)}$ |

# Francés
### Etimologia

    De anglés celluloid.

### Prononciacion

    /selylɔid/, /selylɔid/

## Nom comun

celluloïd masculin
Declinason :
| Singular | Plural |
| celluloïd | celluloïds |
| [sellyluˈit] | [selylɔid] |
* celluloïd $^{(fr)}$
# Occitan
### Etimologia

    De cellula e soca

### Prononciacion

/selˌlylo̞ ˈsuko̞/, /selˌlylo̞ ˈsuko̞/, procençau /seˌlylə ˈsukə/, /seˌlylə ˈsukə/

### Sillabas

cel|lu|la|so|ca

## Locucion nominala

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| cellula soca | cellulas socas |
| [selˌlylo̞ ˈsuko̞] | [selˌlylo̞s ˈsuko̞s] |
cellula soca femenin
* (Biologia cellulària, Istologia) Cellula animala o umana que possedís las capacitats de proliferacion, d’autorenovelament e de diferenciacion, e qu'es a l’origina de linhadas cellularas diferenciadas.

### Traduccions

| alemand: Stammzelle $^{(de)}$ anglés: stem cell $^{(en)}$, undifferenciated cell $^{(en)}$ basc: catalan: cèl·lula mare $^{(ca)}$ | espanhòl: célula madre $^{(es)}$ francés: cellule souche $^{(fr)}$ italian: cellula staminale $^{(it)}$ portugués: célula tronco $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/selˌlylo̞s ˈsuko̞s/, /selˌlylo̞s ˈsuko̞s/, procençau /seˌlylə ˈsukə/, /seˌlylə ˈsukə/

### Sillabas

cel|lu|las|so|ca

## Forma de locucion nominala

cellulas socas
* Plural de cellula soca
# Occitan
### Prononciacion

/emuraˈd͡ʒiks/, /emuraˈd͡ʒiks/, gascon /emuraˈʒiks/, /emuraˈʒiks/, provençau /emuʀaˈd͡ʒiks/, /emuʀaˈd͡ʒiks/

## Forma de nom comun

emorragics
* Masculin plural de emorragic.
# Occitan
### Prononciacion

    /emuˈtiβo̞/, /emuˈtiβo̞/
    escotar « emotiva »

### Sillabas

e|mo|ti|va

## Forma d'adjectiu

emotiva
* femenin singular de emotiu.

# Catalan
### Sillabas

e|mo|ti|va

## Forma d'adjectiu

emotiva
* femenin singular de emotiu.

# Espanhòl
### Prononciacion

/emoˈtiβa/, /emoˈtiβa/

### Sillabas

e|mo|ti|va

## Forma d'adjectiu

emotiva
* femenin singular de emotivo.

# Italian
### Sillabas

e|mo|ti|va

## Forma d'adjectiu

emotiva
* femenin singular de emotivo.

# Portugués
### Prononciacion

    Portugal /imuˈtivɐ/, /imuˈtivɐ/
    Brasil /ẽmoˈtʃivɐ/, /ẽmoˈtʃivɐ/, /ẽmoˈtʃivɐ/, /ẽmoˈtʃivɐ/

### Sillabas

e|mo|ti|va

## Forma d'adjectiu

emotiva
* femenin singular de emotivo.
# Occitan
### Prononciacion

/emuraˈd͡ʒiko̞s/, /emuraˈd͡ʒiko̞s/, gascon /emuraˈʒiko̞s/, /emuraˈʒiko̞s/, provençau /emuʀaˈd͡ʒikos/, /emuʀaˈd͡ʒikos/

## Forma de nom comun

emorragicas
* Femenin plural de emorragic.
# Occitan
### Prononciacion

    /emuˈtiβo̞s/, /emuˈtiβo̞s/

## Forma d'adjectiu

emotivas
* femenin plural de emotiu.

# Espanhòl
### Prononciacion

/emoˈtiβas/, /emoˈtiβas/

## Forma d'adjectiu

emotivas
* femenin plural de emotivo.

# Portugués
### Prononciacion

    Portugal /imuˈtivɐʃ/, /imuˈtivɐʃ/
    Brasil /ẽmoˈtʃivɐʃ/, /ẽmoˈtʃivɐʃ/, /ẽmoˈtʃivɐs/, /ẽmoˈtʃivɐs/

## Forma d'adjectiu

emotivas
* femenin plural de emotivo.
# Kwatay
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

emoŋu
* Man.

### Referéncias

* Stephen Payne, 1995, Guide d'Orthographe kwatay, Dakar, Société Internationale de Linguistique.
# Occitan
### Prononciacion

/emuraˈd͡ʒiko̞/, /emuraˈd͡ʒiko̞/, gascon /emuraˈʒiko̞/, /emuraˈʒiko̞/, provençau /emuʀaˈd͡ʒiko/, /emuʀaˈd͡ʒiko/

## Forma de nom comun

emorragica
* Femenin singular de emorragic.

# Italian
### Prononciacion
## Forma de nom comun

emorragica
* Femenin singular de emorragico.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin emotum

### Prononciacion

    /emuˈtiw/, /emuˈtiw/
    escotar « emotiu »

### Sillabas

e|mo|tiu

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | emotiu | emotius |
| Masculin | [emuˈtiw] | [emuˈtiws] |
| Femenin | emotiva | emotivas |
| Femenin | [emuˈtiβo̞] | [emuˈtiβo̞s] |
emotiu
* Que s’emociona aisidament.
* Que se daissa aisidament dominar par sas emocions pulsèu que per sa rason.

### Derivats

* emotivament

### Parents

* emocion
* emocionable
* emocional / emocionau
* emocionant
* emocionar
* emotivitat

### Traduccions

| alemand: emotional $^{(de)}$ (persona), gefühlsbetont $^{(de)}$ anglés: emotional $^{(en)}$ (persona), emotive $^{(en)}$ basc: hunkibera $^{(eu)}$ catalan: emotiu $^{(ca)}$ | espanhòl: emotivo $^{(es)}$ francés: émotif $^{(fr)}$ italian: emotivo $^{(it)}$ portugués: emotivo $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    Del latin emotum

### Prononciacion

/emuˈtiw/, /emuˈtiw/

### Sillabas

e|mo|tiu

## Adjectiu

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | emotiu | emotius |
| Femenin | emotiva | emotives |
emotiu
* emotiu $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/emuraˈd͡ʒjo̞s/, /emuraˈd͡ʒjo̞s/, gascon /emuraˈʒjo̞s/, /emuraˈʒjo̞s/, provençau /emuʀaˈd͡ʒjo̞s/, /emuʀaˈd͡ʒjo̞s/

## Forma de nom comun

emorragias femenin
* Plural de emorragia
# Occitan
### Etimologia

    De emorragia

### Prononciacion

    lengadocian /emuraˈd͡ʒik/, /emuraˈd͡ʒik/
    gascon /emuraˈʒik/, /emuraˈʒik/
    provençau /emuʀaˈd͡ʒik/, /emuʀaˈd͡ʒik/

## Nom comun

Declinason :
| | Singular | Plural |
| Masculin | emorragic | emorragics |
| Masculin | [emuraˈd͡ʒik] | [emuraˈd͡ʒiks] |
| Femenin | emorragica | emorragicas |
| Femenin | [emuraˈd͡ʒiko̞] | [emuraˈd͡ʒiko̞s] |
emorragic
* (medecina) Que ten un rapòrt amb l'emorragia.

### Antonims

* antiemorragic

### Traduccions

| alemand: hämorrhagisch $^{(de)}$ anglés: hemorrhagic $^{(en)}$ basc: hemorragikoa $^{(eu)}$ catalan: hemorràgic $^{(ca)}$ | espanhòl: hemorrágico $^{(es)}$ francés: hémorragique $^{(fr)}$ italian: emorragico $^{(it)}$ portugués: hemorrágico $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

    /emuˈtiws/, /emuˈtiws/

## Forma d'adjectiu

emotius
* masculin plural de emotiu.

# Catalan
### Prononciacion
## Forma d'adjectiu

emotius
* masculin plural de emotiu.