OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Occitan
### Etimologia

    De partit e prene

### Prononciacion

    lengadocian gascon /ˌpaɾtit ˈpɾes/, /ˌpaɾtit ˈpɾes/
    provençau /paʀtit ˈpʀes/, /paʀtit ˈpʀes/

### Sillabas

    par|ti|pres

## Locucion nominala

Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| partit pres | partits preses |
| [ˌpaɾtit ˈpɾes] | [ˌpaɾtits ˈpɾezes] |
partit pres masculin
* Causida parciala o partisana, accion de prene partit per o contra quicòm o qualqu'un; lo resultat d'aquela accion.

### Sinonims

* biais
* favoritisme
* prejutjat
* racisme

### Traduccions

| alemand: Voreingenommenheit $^{(de)}$, Neigung $^{(de)}$, Ausrichtung $^{(de)}$ anglés: bias $^{(en)}$ basc: isuri $^{(eu)}$ catalan: partit pres $^{(ca)}$ | espanhòl: parti pris $^{(es)}$ francés: parti pris $^{(fr)}$ italian: partito preso $^{(it)}$ portugués: preconceito $^{(pt)}$, viés $^{(pt)}$, ideias preconcebidas $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    De partit e prene

### Sillabas

    par|ti|pres

## Locucion nominala

Declinason :
| Singular | Plural |
| partit pres | partits preses |
partit pres masculin
* partit pres $^{(oc)}$
# Occitan
### Prononciacion

/paɾ'tits/, /paɾ'tits/

## Forma de nom comun

partits masculin
* Plural de partit

## Forma d'adjectiu

partits
* Masculin plural de partit

## Forma de vèrb

partit
* Participi passat masculin singular de partir

# Catalan
### Prononciacion

    oriental /pərˈtits/, /pərˈtits/
    occidental /paɾˈtits/, /paɾˈtits/

## Forma de nom comun

partits masculin
* Plural de partit

## Forma d'adjectiu

partits
* Masculin plural de partit

## Forma de vèrb

partit
* Participi passat masculin singular de partir
# Anglés
### Etimologia

A partir del francés ancian perdrix.

### Prononciacion

['pɑːtrɪʤ] (UK) e ['pɑɹtrɪʤ] (US)

### Sillabas

par | tridge (2)

## Nom comun

partridge neutre

### Traduccions

* perditz $^{(oc)}$ femenin
# Bashquir
### Etimologia

Del persan پلو‎ (polou).

### Prononciacion

/bɯ̞ˈɫɑw/, /bɯ̞ˈɫɑw/

## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | былау | былауҙар |
| Genitiu | былауҙың | былауҙарҙың |
| Datiu | былауға | былауҙарға |
| Acusatiu | былауҙы | былауҙарҙы |
| Ablatiu | былауҙан | былауҙарҙан |
| Locatiu | былауҙа | былауҙарҙа |
былау
* Pilau.
# Bashquir
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/bɯ̞sˈqɯ̞/, /bɯ̞sˈqɯ̞/

## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | бысҡы | бысҡылар |
| Genitiu | бысҡының | бысҡыларҙың |
| Datiu | бысҡыға | бысҡыларға |
| Acusatiu | бысҡыны | бысҡыларҙы |
| Ablatiu | бысҡынан | бысҡыларҙан |
| Locatiu | бысҡыла | бысҡыларҙа |
бысҡы
* Rèssa.
# Eslau ancian
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

## Nom comun

бъчєла (bŭčela) femenin
* Abelha.

### Referéncias

* Diccionari de l'eslau ancian (Lexicon linguae palaeoslovenicae), Nakladatelství československé akademie věd/Euroslavica, Prague, 1958-1994.
# Bashquir
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/bɯ̞ˈsɑq/, /bɯ̞ˈsɑq/

## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | бысаҡ | бысаҡтар |
| Genitiu | бысаҡтың | бысаҡтарҙың |
| Datiu | бысаҡҡа | бысаҡтарға |
| Acusatiu | бысаҡты | бысаҡтарҙы |
| Ablatiu | бысаҡтан | бысаҡтарҙан |
| Locatiu | бысаҡта | бысаҡтарҙа |
бысаҡ
* Cotèl.
# Rus
### Etimologia

    → Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/ˈbɨstrə/, /ˈbɨstrə/

## Advèrbi

быстро
* Rapidament.
# Bashquir
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/bɯ̞w/, /bɯ̞w/

## Nom comun

| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | быу | быуҙар |
| Genitiu | быуҙың | быуҙарҙың |
| Datiu | быуға | быуҙарға |
| Acusatiu | быуҙы | быуҙарҙы |
| Ablatiu | быуҙан | быуҙарҙан |
| Locatiu | быуҙа | быуҙарҙа |
быу
* Vapor.

### Sinonims

* боҫ
# Bashquir
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/bɯ̞sˈrɑq/, /bɯ̞sˈrɑq/

## Adjectiu

бысраҡ
* Brut.
# Ossèt
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion

/bɨndz/, /bɨndz/

## Nom comun

бындз
* Mosca.

### Variantas dialectalas

* биндзӕ (digor)

### Referéncias

* V. I. Abaiev, 1964, A Grammatical Sketch of Ossetic, Bloomington, Indiana University Research Center in Anthropology, Folklore, and Linguistics.
# Eslau oriental ancian
### Etimologia

Del protoeslau *byti.

## Vèrb

быти (byti)
* Èsser.

### Descendents dins d'autras lengas

* bielorús: быць
* rus: быть
* ucraïnian: бути
* rusyn: быти

### Referéncias

* I. I. Sreznevsky, 1893-1912, Materialy dlja slovarja drevne-russkago jazyka po pis'mennym pamjatnikam, Tipografiïa Imperatorskoï Akademii Nauk, Sant-Petersborg.

# Rusyn
### Etimologia

Del rus ancian быти, del protoeslau *byti.

## Vèrb

быти
* Èsser.

### Referéncias

* Jarosław Horoszczak, 2004, Лемківско-польскій - польско-лемківскій Словник -Slownik Lemkowsko-Polski - Polsko-lemkowski, Rutenika, Varsòvia.
# Rus
### Etimologia

Del rus ancian быти, del protoeslau *byti.

### Prononciacion

/bɨtʲ/, /bɨtʲ/
Russia (Sant Petersborg) : escotar « быть »

## Vèrb

быть (byt') imperfectiu
* Èsser.
# Chèc
### Etimologia

    Lo mot es eissit de l'alemand (austriac) Ribis el meteis eissit de l'italian ribes, que totes dos significan "colindron".

## Nom comun

rybíz masculin
* Colindron.

#### Locucions derivadas

* černý rybíz
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

rytwami
* Instrumental plural de rytwa.
# Danés
### Etimologia

Del noroèc rjúka. Parent de l'islandés rjúka e del suedés röka.

### Prononciacion

/ryːɡə/, /ryːɡə/, /ˈʁyːjə/, /ˈʁyːjə/, /ˈʁyːə/, /ˈʁyːə/

## Vèrb

ryge
* Fumar.
# Polonés
### Etimologia

Derivat de rysa ("trach").

### Prononciacion

[rɨ'sɔvaʨ̑]

### Sillabas

ry | so | wać (3)

## Vèrb

rysować

### Traduccions

* dessenhar $^{(oc)}$

### Derivats

| dorysować narysować obrysować odrysować podrysować porysować | przerysować rozrysować wrysować wyrysować zarysować zrysować |
# Naut sorab
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

| Cas | Singular | Plural | Dual |
| Nominatiu | rytwa | rytwy | rytwje |
| Genitiu | rytwy | rytwow | rytwow |
| Datiu | rytwje | rytwam | rytwomaj |
| Acusatiu | rytwu | rytwy | rytwje |
| Instrumental | rytwu | rytwami | rytwomaj |
| Locatiu | rytwje | rytwach | rytwomaj |
rytwa femenin
* Gravadura.

### Mots aparentats

* ryć
* ryćina

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
* Soblex - hornjoserbsko-němski słownik
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

rytwach
* Locatiu plural de rytwa.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

rytwam
* Datiu plural de rytwa.
# Feroés
### Etimologia

Del noroèc hryggr, eissit del protogermanic *hrugjaz.

### Prononciacion

/ˈɹɪkːʊɹ/, /ˈɹɪkːʊɹ/

## Nom comun

ryggur masculin
* Esquina.
* Cresta d'una montanha.
# Francés
### Etimologia

Del latin latin rhythmus, adaptacion del grèc ancian grèc ancian ῥυθμός.

### Prononciacion

['ʁitm]
Soïssa (Canton de Valés) : escotar « rythme » França (Vòges) : escotar « rythme »

## Nom comun

rythme, pl. rythmes

### Traduccions

* ritme $^{(oc)}$ masculin

### Derivats

* rythmer
* rythmicité
* rythmique
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

rytwje
* Datiu-locatiu singular de rytwa.
* Nominatiu-acusatiu dual de rytwa.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

słóncomaj
* Datiu-instrumental-locatiu dual de słónco.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

słóncow
* Genitiu plural de słónco.
* Genitiu dual de słónco.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

słóncu
* Datiu-locatiu singular de słónco.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

słóncy
* Nominatiu-acusatiu dual de słónco.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

słóncami
* Instrumental plural de słónco.
# Naut sorab
### Etimologia

De słónco.

### Prononciacion
## Adjectiu

słónčny masculin
* Del solelh.

### Mots aparentats

* słónčić
* słónco

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
# Naut sorab
### Etimologia

Del protoeslau *sъlnьce, del protoindoeuropèu *sóh₂wl̥.

### Prononciacion
## Nom comun

| Cas | Singular | Plural | Dual |
| Nominatiu | słónco | słónca | słóncy |
| Genitiu | słónca | słóncow | słóncow |
| Datiu | słóncu | słóncam | słóncomaj |
| Acusatiu | słónco | słónca | słóncy |
| Instrumental | słóncom | słóncami | słóncomaj |
| Locatiu | słóncu | słóncach | słóncomaj |
słónco neutre
* Solelh.

### Derivats

* słónčić
* słónčny

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

słóncom
* Instrumental singular de słónco.
# Naut sorab
### Etimologia

De słónco.

### Prononciacion
## Vèrb

słónčić so imperfectiu
* Landrinar al solelh.

### Mots aparentats

* słónčny
* słónco

### Referéncias

* Ludmila Budarjowa, 1990, Słownik hornjoserbsko-němski. Wörterbuch Obersorbisch-deutsch, Budyšin-Bautzen, Domowina-Verlag.
# Occitan
### Prononciacion

/pleˈd͡zãⁿ/, /pleˈd͡zãⁿ/

## Forma de vèrb

(lemosin) plejam
* Prumiera persona dau plurau au present de l'indicatiu de plejar.
# Occitan
### Prononciacion

/pleˈd͡zãⁿ/, /pleˈd͡zãⁿ/

## Forma de vèrb

(lemosin) plejan
* Tresena persona dau plurau au present de l'indicatiu de plejar.

### Variantas dialectalas

* plejen
# Francés
### Etimologia

Bastit a partir de plein.

### Prononciacion

[plɛn'mɑ̃]
França (Lion) : escotar « pleinement »

### Sillabas

pleine | ment (2)

## Advèrbi

pleinement

### Traduccions

* plenament $^{(oc)}$, completament $^{(oc)}$

### Parents

* plein
# Occitan
### Etimologia
### Prononciacion

[ple'ʃɛro]

## Nom comun

pleishèra femenin (gascon)
* Bastison facha traversalament d'un riu per n'enauçar lo nivèl.

### Variantas dialectaus

* paishèra
* restanca
* respalma
* paissièra

### Traduccions

* alemand: Damm $^{(de)}$
* anglés: dam $^{(en)}$
* catalan: resclosa $^{(ca)}$,presa $^{(ca)}$(aiga); calçada $^{(ca)}$(molin)
* espanhòl: presa $^{(es)}$
* francés: barrage $^{(fr)}$
* italian: diga $^{(it)}$
# Occitan
### Prononciacion

/pleˈd͡zado/, /pleˈd͡zado/

## Forma de vèrb

(lemosin) plejada
* Participi passat femenin singular de plejar.
# Occitan
### Prononciacion

/pleˈd͡zadaː/, /pleˈd͡zadaː/

## Forma de vèrb

(lemosin) plejadas
* Participi passat femenin plurau de plejar.
# Occitan
### Etimologia

Dau latin plicare.

### Prononciacion

/pleˈd͡za/, /pleˈd͡za/

### Sillabas

ple | jar (2)

## Vèrb

(lemosin) , (auvernhat) plejar
* Far de plecs amb quicòm.

### Variantas dialectalas

* plegar
* pleiar (auvernhat)
* pliar/plear (vivaroaupenc)

### Traduccions

| anglés: to fold $^{(en)}$ catalan: plegar $^{(ca)}$, doblegar $^{(ca)}$ espanhòl: plegar $^{(es)}$, doblar $^{(es)}$ | francés: plier $^{(fr)}$ italian: piegare $^{(it)}$ sicilian: chicari $^{(scn)}$ |

### Conjugason

| Infinitiu | plejar | plejar | plejar | plejar | plejar | plejar |
| Gerondiu | plejant | plejant | plejant | plejant | plejant | plejant |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | plejat | plejat | plejat | plejats | plejats | plejats |
| femenin | plejada | plejada | plejada | plejadas | plejadas | plejadas |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | iu | tu | eu ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | ilhs elas |
| Present | plege | plejas | pleja | plejam | plejatz | plejan plegen |
| Imperfach | plejava | plejavas plejaves | plejava | plejavam plejavem | plejavatz plejavetz | plejavan plejaven |
| Preterit | plegei | plegeras plegeres | pleget | plegeram plegerem | plegeratz plegeretz | plegeren |
| Futur | plejarai | plejaras | plejará | plejarem | plejaretz | plejaran |
| Condicional | plejariá | plejarias | plejariá | plejariam | plejariatz | plejarian |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | iu | tu | eu ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | ilhs elas |
| Present | plege | pleges | plege | plegem | plegetz | plegen |
| Imperfach | plegessa | plegessas | plegessa | plegessam plegessem | plegessatz | plegessan plegessen |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | iu | tu | eu ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | ilhs elas |
| Afirmatiu | — | pleja ! | — | plejam ! | plejatz ! | — |
| Negatiu | — | plejas pas ! | — | plejam pas ! | plejatz pas ! | — |
| Nòtas |||||||
# Occitan
### Prononciacion

/ˈpled͡zo/, /ˈpled͡zo/

## Forma de vèrb

(lemosin) pleja
* Tresena persona dau singular au present de l'indicatiu de plejar.
# Occitan
### Prononciacion

/pleˈd͡zãⁿ/, /pleˈd͡zãⁿ/

## Forma de vèrb

(lemosin) plejant
* Gerondiu de plejar.
# Occitan
### Etimologia

    (nom 1) Del latin popular stuba
    (nom 2) Del latin tuba « trompeta ».

### Prononciacion

/ˈtyβo̞/, /ˈtyβo̞/, provençau /ˈtybo̞/, /ˈtybo̞/

### Sillabas

tu|ba

## Nom comun 1

Declinason :
| Dialècte : lengadocian ||
| Singular | Plural |
| tuba | tubas |
| [ˈtyβo̞] | [ˈtyβo̞s] |
Declinason :
| Dialècte : provençau ||
| Singular | Plural |
| tuba | tubas |
| [tybə] ||
tuba femenin
* (Meteorologia) fum, nèbla, vapor.

### Derivats

* tubanèl
* tubar
* tubas
* tubàs / tubassiera / tubassina

### Sinonims

* bruma
* brumor
* nèbla
* fum

### Traduccions
## Nom comun 2

Declinason :
| Dialècte : gascon ||
| Singular | Plural |
| tuba | tubas |
| [ˈtyβo̞] | [ˈtyβo̞s] |
Declinason :
| Dialècte : provençau ||
| Singular | Plural |
| tuba | tubas |
| [tybə] ||
tuba (lengadocian) , (gascon) ; masculin
* (musica) Gros instrument de musica de vent de la familha dels coires.

### Variantas dialectalas

* tubà (lengadocian)

### Traduccions

| alemand: Tuba $^{(de)}$ anglés: tuba $^{(en)}$ basc: catalan: tuba $^{(ca)}$ | espanhòl: tuba $^{(es)}$ francés: tuba $^{(fr)}$ italian: tuba $^{(it)}$ portugués: tuba $^{(pt)}$ |

## Forma de vèrb

tuba
* tresena persona del singular del present de l'indicatiu de tubar.
* segonda persona del singular de l'imperatiu afirmatiu de tubar.
# Portugués
### Etimologia
### Prononciacion

Estats Units d'America : escotar « tubarão »

### Sillabas

tu | ba | râo (3)

## Nom comun

tubarâo masculin

### Traduccions

* làmia $^{(oc)}$ femenin
# Occitan
## Forma de vèrb

tuarai
* Primièra persona del singular al futur del vèrb tuar.
# Occitan
### Etimologia

    (verb 1) De tuba
    (verb 2) De tub

### Prononciacion

/tyˈβa/, /tyˈβa/, provençau /tyˈba/, /tyˈba/

### Sillabas

tu|bar

## Vèrb 1

tubar
* Far de tubas

### Derivats

* atubar
* tubarejar
* tubar una cigarreta

### Sinonims

* fumar / humar

### Traduccions

| alemand: rauchen $^{(de)}$ anglés: to smoke $^{(en)}$ basc: kouřit $^{(eu)}$ catalan: fumar $^{(ca)}$ | espanhòl: humear $^{(es)}$ (1), fumar $^{(es)}$ (2) francés: fumer $^{(fr)}$ italian: fumare $^{(it)}$ portugués: |

## Vèrb 2

tubar
* Far de tubs, d'obratges amb de tubs
* (medecina) Far un tubatge

### Traduccions

| alemand: intubieren $^{(de)}$, verrohren $^{(de)}$ anglés: entuber $^{(en)}$ basc: catalan: entubar $^{(ca)}$ | espanhòl: entubar $^{(es)}$ francés: tuber $^{(fr)}$, entuber $^{(fr)}$ italian: intubare $^{(it)}$ portugués: tubar $^{(pt)}$ |
# Occitan
### Prononciacion

/ˈtyβo̞s/, /ˈtyβo̞s/, provençau /ˈtybo̞s/, /ˈtybo̞s/

## Forma de nom comun

tubas
* plural de tuba.

## Forma de vèrb

tubas
* segonda persona del singular del present de l'indicatiu de tubar.
# Ilocano
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

tubbog
* Saba.
* Chuc.
* Lach.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin tubus « tudèl, canèla ».

### Prononciacion

/ˈtyβe/, /ˈtyβe/, provençau /ˈtybe/, /ˈtybe/ França (Bearn) : escotar « tube »

### Sillabas

tu|be

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tube | tubes |
| [ˈtyβe] | [ˈtyβes] |
tube
* Cilindre mai long que larg, mai sovent utilizat per canalizar de liquids o de gases.

### Variantas dialectalas

* tub (lengadocian)

### Sinonims

* canon
* canonada

### Traduccions

| alemand: Rohr $^{(de)}$, Röhre $^{(de)}$, Schlauch $^{(de)}$ anglés: pipe $^{(en)}$, tube $^{(en)}$ basc: hodia $^{(eu)}$ catalan: tub $^{(ca)}$ | espanhòl: tubo $^{(es)}$, cañón $^{(es)}$ francés: tube $^{(fr)}$ italian: condotto $^{(it)}$, tubo $^{(it)}$ portugués: tubo $^{(pt)}$ |

# Anglés
### Etimologia

    Del latin tubus « tudèl, canèla » pel francés.

### Prononciacion

    /tjuːb/, /tjuːb/
    Estats Units d'America (Connecticut) : escotar « tube »

### Sillabas

tu|be

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tube | tubes |
| [tjuːbe] | [tjuːbs] |
tube
* tube

# Francés
### Etimologia

    Del latin tubus « tudèl, canèla »

### Prononciacion

    /tyb/, /tyb/
    França (Lion) : escotar « tube »

### Sillabas

tube

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tube | tubes |
| [tyb] ||
tube
* tube
# Occitan
### Etimologia

Del bas latin tutare. Remplacèt la forma anciana aucir probablament per influéncia del francés.

### Prononciacion

/tyˈa/, /tyˈa/
/kyˈa/, /kyˈa/ (est naut-lemosin)
França (Bearn) : escotar « tuar »

### Sillabas

tu | ar (2)

## Vèrb

tuar
* Levar la vida, far morir.

### Derivats

* tuat
* tuada

### Variantas dialectalas

* tsuar (marchés borbonés)

### Sinonims

* aucir
* maselar
* massar (gardiòl)

### Traduccions

| alemand: töten $^{(de)}$ anglés: to kill $^{(en)}$ armèni: սպանել $^{(hy)}$ catalan: matar $^{(ca)}$ esperanto: mortigi $^{(eo)}$ espanhòl: matar $^{(es)}$ francés: tuer $^{(fr)}$ grèc: σκοτώνω $^{(el)}$ | haussà: kashe $^{(ha)}$ islandés: drepa $^{(is)}$ italian: ammazzare $^{(it)}$, uccidere $^{(it)}$ maltés: qatel $^{(mt)}$ neerlandés: doden $^{(nl)}$ portugués: matar $^{(pt)}$ romanés: omorî $^{(ro)}$, ucide $^{(ro)}$ sicilian: ammazzari $^{(scn)}$, auccìdiri $^{(scn)}$ |

### Conjugason

| Infinitiu | tuar | tuar | tuar | tuar | tuar | tuar |
| Gerondiu | tuant | tuant | tuant | tuant | tuant | tuant |
| Participi passat |||||||
| | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| masculin | tuat | tuat | tuat | tuats | tuats | tuats |
| femenin | tuada | tuada | tuada | tuadas | tuadas | tuadas |
| Mòde indicatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | iu | tu | eu ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | ilhs elas |
| Present | tue | tuas | tua | tuam | tuatz | tuan tuen |
| Imperfach | tuava | tuavas tuaves | tuava | tuavam tuavem | tuavatz tuavetz | tuavan tuaven |
| Preterit | tuei | tueras tueres | tuet | tueram tuerem | tueratz tueretz | tueren |
| Futur | tuarai | tuaras | tuará | tuarem | tuaretz | tuaran |
| Condicional | tuariá | tuarias | tuariá | tuariam | tuariatz | tuarian |
| Mòde subjonctiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | iu | tu | eu ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | ilhs elas |
| Present | tue | tues | tue | tuem | tuetz | tuen |
| Imperfach | tuessa | tuessas | tuessa | tuessam tuessem | tuessatz | tuessan tuessen |
| Mòde imperatiu |||||||
| nombre | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| persona | primièra | segonda | tresena | primièra | segonda | tresena |
| | iu | tu | eu ela | nosautres nosautras | vosautres vosautras | ilhs elas |
| Afirmatiu | — | tua ! | — | tuam ! | tuatz ! | — |
| Negatiu | — | tuas pas ! | — | tuam pas ! | tuatz pas ! | — |
| Nòtas |||||||

### Referéncias

* ↑ Henri Grobost, escrivaire de Navas
# Occitan
## Forma de vèrb

tuaretz
* Segonda persona del plural al futur del vèrb tuar.
# Occitan
### Etimologia

    Del latin tubus « tudèl, canèla ».

### Prononciacion

/ˈtyp/, /ˈtyp/

### Sillabas

tub

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tub | tubs |
| [ˈtyp] | [ˈtyps] |
tub masculin (lengadocian)
* Cilindre mai long que larg, mai sovent utilizat per canalizar de liquids o de gases.

### Variantas dialectalas

* tube

### Sinonims

* canon
* canonada

### Traduccions

| alemand: Rohr $^{(de)}$, Röhre $^{(de)}$, Schlauch $^{(de)}$ anglés: pipe $^{(en)}$, tube $^{(en)}$ basc: hodia $^{(eu)}$ catalan: tub $^{(ca)}$ | espanhòl: tubo $^{(es)}$, cañón $^{(es)}$ francés: tube $^{(fr)}$ italian: condotto $^{(it)}$, tubo $^{(it)}$ portugués: tubo $^{(pt)}$ |

# Catalan
### Etimologia

    Del latin tubus « tudèl, canèla » pel francés.

### Prononciacion

Espanha (Barcelona) : escotar « tub »

### Prononciacion

/ˈtyp/, /ˈtyp/

### Sillabas

tub

## Nom comun

Declinason :
| Singular | Plural |
| tub | tubs |
tub
* tub
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

łženjow
* Genitiu plural de łženje.
* Genitiu dual de łženje.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

łžu
* Acusatiu-instrumental singular de łža.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

łži
* Datiu-locatiu singular de łža.
* Nominatiu-acusatiu dual de łža.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

łženjom
* Instrumental singular de łženje.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

łženjomaj
* Datiu-instrumental-locatiu dual de łženje.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

łžomaj
* Datiu-instrumental-locatiu dual de łža.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

łžow
* Genitiu plural de łža.
* Genitiu dual de łža.
# Naut sorab
### Etimologia

→ Etimologia de completar. (Ajustar)

### Prononciacion
## Nom comun

| Cas | Singular | Plural | Dual |
| Nominatiu | łženje | łženja | łženi |
| Genitiu | łženja | łženjow | łženjow |
| Datiu | łženju | łženjam | łženjomaj |
| Acusatiu | łženje | łženja | łženi |
| Instrumental | łženjom | łženjemi | łženjomaj |
| Locatiu | łženju | łženjach | łženjomaj |
łženje neutre
* Mentidas.

### Sinonims

* łhanje

### Mots aparentats

* łža
* łžeć

### Referéncias

* Pawoł Völkel, 2014, Prawopisny słownik - hornjoserbsko-němski słownik. Obersorbisch-deutsches Wörterbuch, Budyšin-Bautzen, Ludowe Nakładnistwo Domowina.
* Soblex - hornjoserbsko-němski słownik
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

łženjemi
* Instrumental plural de łženje.
# Naut sorab
### Prononciacion
## Forma de nom comun

łženju
* Datiu-locatiu singular de łženje.
# Occitan
### Prononciacion

/siŋgy'laɾo̞/, /siŋgy'laɾo̞/

## Forma d'adjectiu

singulara
* Femenin singular de singular
# Occitan
### Etimologia

    De sinistre.

### Prononciacion

    lengadocian, gascon /siˈnistɾaðo̞/, /siˈnistɾaðo̞/
    provençau /siˈnistʀadə/, /siˈnistʀadə/

### Sillabas

si|nis|tra|da

## Nom comun

sinistrada femenin, (masculin: sinistrat)
Declinason :
| Dialècte : lengadocian, gascon ||
| Singular | Plural |
| sinistrada | sinistradas |
| [siˈnistɾaðo̞] | [siˈnistɾaðo̞s] |
* La o çò qu'es afectada per un sinistre.

### Sinonims

* afectada
* damatjada
* victima

### Traduccions

| alemand: anglés: victim $^{(en)}$ basc: catalan: sinistrada $^{(ca)}$ | espanhòl: siniestrada $^{(es)}$ francés: sinistrée $^{(fr)}$ italian: sinistrata $^{(it)}$ portugués: sinistrada $^{(pt)}$ |

## Forma d'adjectiu

sinistrada
* femenin singular de sinsitrat.

# Catalan
### Etimologia

    De sinistre.

### Sillabas

si|nis|tra|da

## Nom comun

sinistrada femenin, (masculin: sinistrat)
Declinason :
| Singular | Plural |
| sinistrada | sinistrades |
* sinistrada $^{(oc)}$

## Forma d'adjectiu

sinistrada
* femenin singular de sinistrat.

# Portugués
### Etimologia

    De sinistro.

### Prononciacion

    Portugal /siniʃˈtɾadɐ/, /siniʃˈtɾadɐ/
    Brasil /sĩniʃˈtɾadɐ/, /sĩniʃˈtɾadɐ/, /sinisˈtɾadə/, /sinisˈtɾadə/

### Sillabas

si|nis|tra|da

## Nom comun

sinistrada femenin, (masculin: sinistrat)
Declinason :
| Singular | Plural |
| sinistrada | sinistradas |
* sinistrada $^{(oc)}$

## Forma d'adjectiu

sinistrada
* femenin singular de sinsitrado.
# Occitan
### Prononciacion

/siŋgy'laɾo̞s/, /siŋgy'laɾo̞s/

## Forma d'adjectiu

singularas
* Femenin plural de singular