OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eschwiller

Eschweiler en alemannisch (Eschwiller en francés) es una comuna francesa del departament del Bas Ren e de la region d'Alsàcia.

## Istòria

Modèl:A sourcer Rattachement a la França : las demandas de rattachement èran pas pas totjorn espontanèas. De nombroses abitants èran désorientés per çò qu'es de lo sieu futur. Desiravan demorar ligats als princes de Nassau, mas poder jouir de las libertats promesas per la legislacion francesa. L'informe del 29 de març de 1793 soslinhava que las municipalitats de Siltzheim, Oermingen, Butten, Ottwiller, Dehlingen, Eschwiller volián pas pas emetre la vœu de la siá reünion a la Republica.
L'autentic artesan del rattachement del comtat de Saarwerden al Bas-Rhin #èsser Nicolas François Blaux, cònsol de Sarreguemines. Lo 23 de novembre de 1793, la Convencion #ratificar la decision de erigir Neusaarwerden en district e d'incorporar al departament bas-rhinois los sièis costats nouvellement creats : Bouquenom, Nòu-Saarwerden, Harskirchen, Wolfskirchen, Drulingen e Diemeringen. L'organizacion del district incomba al deputat Philippe Rühl. Aital lo Bas-Rhin s'enriquís de 43 comunas e 18 000 abitants.
Modèl:À sourcer Rattachement à la France : les demandes de rattachement n'étaient pas toujours spontanées. De nombreux habitants étaient désorientés quant à leur avenir. Ils souhaitaient rester rattachés aux princes de Nassau, mais pouvoir jouir des libertés promises par la législation française. Le rapport du 29 mars 1793 signalait que les communes de Siltzheim, Oermingen, Butten, Ottwiller, Dehlingen, Eschwiller ne voulaient pas émettre le vœu de leur réunion à la République.
Le véritable artisan du rattachement du comté de Saarwerden au Bas-Rhin fut Nicolas François Blaux, maire de Sarreguemines. Le 23 novembre 1793, la Convention ratifia la décision d'ériger Neusaarwerden en district et d'incorporer au département bas-rhinois les six cantons nouvellement créés : Bouquenom, Neuf-Saarwerden, Harskirchen, Wolfskirchen, Drulingen et Diemeringen. L'organisation du district incomba au député Philippe Rühl. Ainsi le Bas-Rhin s'enrichit de 43 communes et 18 000 habitants.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Anne-Marie Wies |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 130 | 158 | 197 | 248 | 266 | 268 | 255 | 267 | 255 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 262 | 240 | 252 | 263 | 230 | 221 | 216 | 207 | 229 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 239 | 256 | 256 | 215 | 205 | 202 | 193 | 190 | 182 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 181 | 186 | 176 | 178 | 184 | 183 | 165 | 163 | 165 |
| 2009 | 2010 |
| 173 177 | 180 183 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* Portal d'Alsàcia
# Esclainvillers

Éclainvilé (Sonme) en picard (Esclainvillers en francés) es una comuna francesa, situada dins lo departament de Somme e la region de Picardia.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Alain Surhomme |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 251 | 267 | 274 | 274 | 289 | 304 | 302 | 338 | 333 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 299 | 321 | 274 | 289 | 261 | 262 | 234 | 219 | 207 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 226 | 223 | 208 | 182 | 183 | 168 | 163 | 164 | 143 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 117 | 117 | 117 | 114 | 125 | 130 | 137 | 139 | 142 |
| 2009 | 2010 |
| 144 144 | 148 148 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas e referéncias
### Nòtas
### Referéncias

* Portal de las comunas de França
# Eschentzwiller

Eschenzweiler en alemannisch (Eschentzwiller en francés) qu'ei ua comuna francesa deu departament deu Haut Ren e de la region d'Alsàcia.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Édouard Feigel |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 593 | 617 | 805 | 1 026 | 1 116 | 1 244 | 1 375 | 1 394 | 1 476 |
| 2009 | 2010 |
| 1 527 1 571 | 1 518 1 564 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS (recercar) - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* Portal d'Alsàcia
# Esclanedes

Esclanedes (Esclanèdes en francés) es una comuna gavaudanesa situada dins lo departament de Losera e la region d'Occitània, ancianament de Lengadòc-Rosselhon.

## Geografia

L'aglomeracion principala es Lo Bruèlh, sus la RN 88, Esclanedes, Z-Òlt delai, garda la glèisa e l'ostal de comuna.

## Toponimia

La prononciacion, relevada a Esclanedes, es [eskla'nedes], [lu bry'ɛl] per Lo Bruèlh]. Autres luòcs : [las 'krɔtɔs]] (Las Cròtas, Les Crottes en francés), [la tʃa'rusɔ] (La Charossa, probablament Rocherousse en francés).

## Administracion

Lista dels cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat | Qualitat |
| 2014 | 2020 | Pascale Bonicel | |
| 1989 | 2014 | Bernard Pinot | |
| | 1989 | Raymond Rabier | entrepreneire |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||
* Abans la refòrma cantonala de 2014, aplicada en 2015, la comuna èra del canton de Chanac; es ara del canton de Chairac.

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): 356, totala: 369 :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| | | | | | | 598 | 570 | 525 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| - | - | - | - | 486 | - | - | - | - |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| - | - | 418 | - | - | - | - | - | - |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 271 | | | | Cercar | 250 | 302 | 306 | 313 329 |
| 2009 | 2010 |
| 316 328 | 319 331 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS (recercar) - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||
* 2016 :385

## Veire tanben

* Siti del conselh general de Losera (fr)

## Nòtas

* ↑ enquèsta Sivadon, setembre 2019
* Portal de Lengadòc
# Elagàbal

Elagàbal (vèrs 203, Emesa - 11 de març de 222, Roma) foguèt un emperaire roman que reinèt de junh de 218 a sa mòrt. Succediguèt ai coemperaires Macrin e Diadumenian e foguèt remplaçat per Sever Alexandre.

## Rèine

Encara enfant, venguèt emperaire gràcias a un complòt militar dirigit per la familha de l'emperaire Caracalla. Elagàbal foguèt donc un emperaire feble que sa politica èra menada per sa grand e sa maire. La populacion romana foguèt tanben acipada per sei mors e per l'importància donada au culte dau dieu solar Elagàbal. Finalament, après tres annadas de rèine, perdèt la fisança de l'armada e foguèt assassinat durant una revòuta d'abitants de Roma sostenguts per la garda dau palais imperiau. Foguèt condamnat au damnatio memoriae.
# El Álamo

El Álamo es un municipi d'Espanha de la Comunautat Autonòma uniprovínciala de Madrid.
# Eladia Blázquez

Eladia Blázquez (Avellaneda, Província de Buenos Aires, Argentina, lo 24 de heurèr de 1931 e lo 31 d'agost de 2005) que ho ua cantaira, instrumentista (guitarrista e pianista), compositora e escrivana argentina de tango. Qu'enregistrè lo son purmèr disc en 1970. Enter las soas cançons, que cau destacar : El corazón al sur, Sueño de barrilete, Mi ciudad y mi gente, Honrar la vida, Que vengan los bomberos, Bien nosotros, A un semejante, Con las alas del alma, Si Buenos Aires no fuera así, Somos como somos, Sin piel, Prohibido prohibir, Si somos gente y Convencernos.
# El secreto de Puente Viejo

El secreto de Puente Viejo (en occitan Lo secret del pont vielh) es una telenovela espanhola realizada per Antena 3 a partir de 2011.

## Personatges principals

* Álex Gadea: Tristán Castro Montenegro
* Megan Montaner: Pepa Aguirre
* María Bouzas: Francisca Montenegro
* Ramón Ibarra: Raimundo Ulloa
* Sandra Cervera: Emilia Ulloa
* Fernando Coronado: Alfonso Castañeda Pacheco
* Alejandra Onieva: Soledad Castro Montenegro
* Mario Martín: Don Anselmo
* Maribel Ripoll: Dolores Asenjo
* Enric Benavent: Pedro Mirañar López Regueira Jaca de Togores y Pérez de Pulgar
* Selu Nieto: Hipólito Mirañar Asenjo
* Adelfa Calvo: Rosario Pacheco
* Carlota Baró: Mariana Castañeda Pacheco
* Iago García: Olmo Mesía
* Jordi Coll: Gonzalo Valbuena/Martín
* Loreto Mauleón: María Castañeda Ulloa
* Carlos Serrano: Fernando de Mesía
* Miquel García Borda: Roque Fresnedoso
* Diana Gómez: Pía Toledano
* Aida de la Cruz: Candela Mendizábal
* Mario Zorrilla: Mauricio Godoy
* Antonio Mourelos: León Castro
* Ariadna Gaya: Aurora Ulloa Castro
* Victoria Camps Medina: Jacinta, la fausse Aurora

### Personatges mòrts, desapareguts o en fugida

* Sara Ballesteros: Angustias Osorio (†)
* Xose Barato: Alberto Guerra (†)
* Pablo Espinosa: Ramiro Castañeda Pacheco
* Pablo Castañón: Sebastián Ulloa
* Cuca Escribano: Águeda de Mesía (†)
* Leonor Martín: Gregoria Casas
* Jonás Beramí: Juan Casteñeda Pacheco (†)
* Aloma Romero: Adolfina Samaniego
* Andrea Duro: Enriqueta

## Prèmis e candidaturas

* 2012 - Premios Jóvenes D. O. La Mancha
* Television e arts dels spectacole a Jordi Coll e Loreto Mauleón.

### Referéncias

* ↑ Grupo Boomerang TV - El secreto de Puente Viejo

### Ligams extèrnes

* El secreto de Puente Viejo - Site oficial
* Wikimedia Commons prepausa de documents multimèdia liures sus El secreto de Puente Viejo.
# El gran Carlemany

El gran Carlemany es l'imne nacional d'Andòrra
El gran Carlemany, mon Pare dels àrabs em deslliurà I del cel vida em donà de Meritxell, la gran Mare Princesa nasquí i Pubilla entre dues nacions neutral Sols resto l'única filla de l'Imperi Carlemany. Creient i lluire onze segles, creient i lliure vull ser Siguin els furs mos tutors i mos Prínceps defensors! I mos Prínceps defensors!
# El rayo que no cesa

El rayo que no cesa (qu'ei a díser L'arrai qui non s'estanca pas) qu'ei un libe de poèmas de l'escrivan valencian Miguel Hernández. Que ho editat en 1949 per l'academician, expèrt en tauromaquia e amic d'Hernández José María Cossío.
Qu'ei un flòc de poèmas de tematica amorosa (dab l'exepcion de l'"Elegía a Ramón Sijé", hornida a l'escadença de la mort deu son amic) inspirada de las lecturas medievaus d'aqueth poeta autodidacte, e mei que mei de Petrarca (dab la tematica de l'amada idealizada).
El rayo que no cesa que ho lo segond recuèlh de Hernández, après Perito en lunas qui èra marcat per l'influéncia de l'estil barròc de Luis de Góngora y Argote ; a maugrat de las diferentas opcions estilisticas d'aquesta segonda òbra, quauques gongorisme que demorèn, e sustot, lo cultisme, caracteristic de l'òbra de Góngora.

## Bibliografia

* Hernández, Miguel. El rayo que no cesa. Madrid : Austral, 2010.

## Ligam extèrne

* , Elegía a Ramón sijé, adaptat e interpretat per Joan Manuel Serrat.
# El Viso del Alcor

El Viso del Alcor es un municipi de la província espanhòla de Sevilha dins la Comunautat Autonòma d'Andalosia.
# El Voló

El Voló en catalan (Le Boulou en francés) es una comuna catalana, situada dins lo departament dels Pirenèus Orientals e la region Occitània.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 1995 | març de 2008 | Jean-Pierre Salgas |
| març de 2008 | 2014 | Christian Olive |
| 2014 | 2020 | Nicole Villard-Schlatter |
| 2020 | | François Comes |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): 5547, totala: 5626 :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 2 512 | 2 921 | 3 709 | 4 292 | 4 436 | 4 428 | 5 066 | 5 175 | 5 293 5 363 |
| 2009 | 2010 |
| 5 410 5 484 | 5 436 5 513 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS (recercar) - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* Portal de Catalonha
# Friol (Itàlia)

* De pas confondre amb Friol (Galícia).
Friol, o lo Friol, es una region istorica e geografica dau nòrd-èst d'Itàlia.
Lo gentilici es friolan -a o friolés -esa.

## Nòtas e referéncias

* 1 2 Dins un contèxt pòt anar amb l'article o sens: «Diccionari de la lenga d'òc d'après lo parlar niçard». Auba Novèla.
# Frimaire

Frimaire es lo 3$^{au}$ mes del Calendièr republican.
| 220 | Frimaire | Frimaire | Frimaire | CCXX |
| Primidi Duodi Tridi Quartidi Quintidi Sextidi Septidi Octidi Nonidi Décadi | decada 7 1 diluns 21 novembre 2011 2 dimars 22 novembre 2011 3 dimècres 23 novembre 2011 4 dijòus 24 novembre 2011 5 divendres 25 novembre 2011 6 dissabte 26 novembre 2011 7 dimenge 27 novembre 2011 8 diluns 28 novembre 2011 9 dimars 29 novembre 2011 10 dimècres 30 novembre 2011 | decada 8 11 dijòus 1 decembre 2011 12 divendres 2 decembre 2011 13 dissabte 3 decembre 2011 14 dimenge 4 decembre 2011 15 diluns 5 decembre 2011 16 dimars 6 decembre 2011 17 dimècres 7 decembre 2011 18 dijòus 8 decembre 2011 19 divendres 9 decembre 2011 20 dissabte 10 decembre 2011 | decada 9 21 dimenge 11 decembre 2011 22 diluns 12 decembre 2011 23 dimars 13 decembre 2011 24 dimècres 14 decembre 2011 25 dijòus 15 decembre 2011 26 divendres 16 decembre 2011 27 dissabte 17 decembre 2011 28 dimenge 18 decembre 2011 29 diluns 19 decembre 2011 30 dimars 20 decembre 2011 | 10 h 3:84:65 09:13:54 24 h |
| Calendièr republican - I - II - III - IV - V - VI - VII - VIII - IX - X - XI - XII - XIII - XIV - 231 - 232 - 233 - (Romme) |||||
# Frison occidental

Lo frison occidental (autonim: Frysk, West-Frysk) es una lenga frisona parlada dins la província de Frísia, al nòrd dels Païses Basses. Lo frison occidental es estrechament ligat al frison oriental, malgrat que presente de diferéncias significativas sul plan lingüistic.

## Lingüistica

Lo frison occidental aparten a la branca anglo-frisona de las lengas germanicas, que compren tanben l'anglés, lo frison oriental e lo bas-alemand. A evoluït a partir del frison antic, qu'èra parlat dins la region tre lo sègle viii. Al fil del temps, lo frison occidental a patit d'influéncias de lengas vesinas coma lo neerlandés e l'alemand, çò qu'a entrainat de cambiaments lingüistics.
La gramatica del frison occidental es similara a la de las autras lengas germanicas. Utiliza d'articles definits e indefinits, de pronoms personals, d'adjectius e de vèrbs conjugats. Lo frison occidental se caracteriza per la preséncia de diftongs, que son de combinasons de vocalas dins una sola sillaba. Aqueles diftongs fan venir lo frison occidental de mal prononciar pels neo-locutors.

## Dinamica

La literatura en frison occidental remonta al sègle xvi, amb d'escriches religioses e de traduccions biblicas. Pendent los sègles seguents, la lenga es estada utilizada dins la poesia, la pròsa e lo teatre. Lo frison occidental coneguèt tanben un periòde de reviscòl al sègle xx, amb d'esfòrces per promòure son utilizacion dins l'educacion e los mèdias.
Malgrat aqueles esfòrces, lo frison occidental rèsta menaçat a causa de l'influéncia dominanta del neerlandés e de l'anglés. Nombroses locutors joves aiman mai utilizar aquelas lengas mai espandidas dins la vida vidanta e dins los mèdias. Pasmens, existís d'iniciativas qu'an per tòca de preservar e de promòure lo frison occidental, coma de corses de lenga, des festenals culturals e de projèctes de traduccion.

## Bibliografia

* (en) Gooskens, C.; Heeringa, W. J. Perceived and linguistic distance in Frisian‐Dutch bilingualism. Journal of Multilingual and Multicultural Development, 2004.
* (en) Popkema, J. Language and social change in European border regions: The case of the Frisian-Groningen boundary.. John Benjamins Publishing, 2006.
* (en) Hoekstra, E; Visser, W. Studies in West Frisian grammar: Selected papers by Germen J. de Haan.. John Benjamins Publishing, 2008.
* (en) Brouwer, J. H; Linskens. Handbook of Frisian studies. Foris Publications, 1993.

## Voses connèxas

* Lengas frisonas
# Frignicourt

Frignicourt es una comuna francesa, situada dins lo departament de Marna e la region de Champanha-Ardena .

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Daniel Yon |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1962 | 1968 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| | | Cercar | Cercar | 1 769 | 1 770 | 1 786 |
| 2009 | 2010 |
| 1 794 1 872 | 1 803 1 883 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS (recercar) - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* Portal de las comunas de França
# Frigiliana

Frigiliana es un municipi de la província espanhòla de Malaga e de la Comunautat Autonòma d'Andalosia.
# Friol (Galícia)

* De pas confondre amb Friol (Itàlia).
Friol es un municipi de la província espanhòla de Lugo e de la Comunautat Autonòma de Galícia.
# Friolan

Lo friolan o friolés (autonim: furlan) es una lenga romanica de la familha indoeuropèa. Se parla dins la region istorica de Friol (en friolan Friûl), que coïncidís aperaquí amb a la region administrativa de Friol-Venècia Júlia (vèrs las vilas d'Udine, Pordenone e Gorizia).
Amb lo ladin e lo romanch, es classat dins lo grop retoromanic.
Un poèta conegut es lo cineasta Pieri Pauli Pasolini, qu’una causida de sos poèmas foguèt traducha en occitan per Pèire Bèc.

## Bibliografia

* Paola Benincà, Laura Vanelli, Linguistica friulana, Unipress, Padova, 2005.
* Franc Fari (ed.), Manuâl di lenghistiche furlane, Forum, Udine, 2005.
* Giuseppe Francescato, Dialettologia friulana, Società Filologica Friulana, Udine,1966.
* Giovanni Frau, I dialetti del Friuli, Società Filologica Friulana, Udine, 1984.
* Sabine Heinemann, Studi di linguistica friulana, Società Filologica Friulana, Udine, 2007.
* Carla Marcato, Friuli-Venezia Giulia, Laterza, Roma - Bari, 2001.
* Piera Rizzolati, Elementi di linguistica friulana, Società Filologica Friulana, Udine, 1981.
* Paolo Roseano, La pronuncia del friulano standard: proposte, problemi, prospettive, Ce Fastu?, LXXXVI (2010), n. 1, p. 7-34.
* Paolo Roseano, Suddivisione dialettale del friulano. In: S. Heinemann, L. Melchior (eds.), Manuale di linguistica friulana. De Gruyter Mouton, Berlin, 2015, pp. 155-186.
* Federico Vicario (ed.), Lezioni di lingua e cultura friulana, Società Filologica Friulana, Udine, 2005.
* Federico Vicario, Lezioni di linguistica friulana, Forum, Udine, 2005.

## Referéncias

* ↑ Toscano, Reinat. Diccionari de lenga d'òc d’après lo parlar niçard. Auba Novèla.
* ↑ Pier Paolo Pasolini, La nòva joventut: poe͏̈sias friolanas (1941-1974) causidas e reviradas per Pèire Bec. Tolosa: Institut d'Estudis Occitans, 1987.
# Essey-lès-Nancy

Essey-lès-Nancy es una comuna francesa, situada dins lo departament de Meurthe e Mosèla e la region del Grand Èst.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Jean-Paul Monin |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 535 | 553 | 621 | 585 | 602 | 653 | 676 | 714 | 726 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 655 | 701 | - | 763 | 900 | 827 | 874 | 920 | 930 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 974 | 1 086 | 1 240 | 2 038 | 2 604 | 3 680 | 4 121 | 2 577 | 2 113 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 4 303 | 4 660 | 7 480 | 7 447 | 7 378 | 7 310 | 7 329 | 7 527 | 7 811 |
| 2009 | 2010 |
| 8 130 8 293 | 8 450 8 622 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* Portal de las comunas de França
# Essia

Essia pòt essèr:
* Essia, una comuna de Jura
* Essia, una comuna de {}
# Essises

Essises es una comuna francesa del departament d'Aisne e de la region dels Nauts de França.

## Geografia

Essises A situat al Sud de Castell-Thierry, en la region trucada la Omois, suls bòrds del Dolloir.
Essises est située au Sud de Château-Thierry, dans la région appelée l’Omois, sur les bords du Dolloir.

### Comunas vesinas
## Istòria

Asselum A l'epòca gallo-romaine de contunh Esseces per venir fin finala Essises.
Divèrses personatges importants an marcats la siá istòria. Charles VII de França, acompanhat de Jeanne d'Arc, travèrsa lo villatge en 1429, de retorn de lo sieu jura a Rems. Un camin pòrta d'en un autre luòc lo nom de "Camin del Rei".
N'o bòsc vesin, son venguts caçar torn a torn Modèl:François Ier de França, Charles IX de França e Henri IV.
Modèl:Napoleon Ier i #passar en lo moment de la batalha de Montmirail.
Asselum à l'époque gallo-romaine puis Esseces pour devenir enfin Essises.
Plusieurs personnages importants ont marqués son histoire. Charles VII de France, accompagné de Jeanne d'Arc, traverse le village en 1429, de retour de son sacre à Reims. Un chemin porte d'ailleurs le nom de "Chemin du Roi".
Dans le forêt voisine, sont venus chasser tour à tour Modèl:François Ier de France, Charles IX de France et Henri IV.
Modèl:Napoléon Ier y passa lors de la bataille de Montmirail.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Christian Trehel |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 300 | 316 | 320 | 323 | 369 | 365 | 353 | 347 | 365 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 384 | 316 | 331 | 328 | 346 | 358 | 370 | 350 | 356 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 304 | 339 | 344 | 290 | 271 | 242 | 216 | 213 | 219 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 206 | 203 | 177 | 239 | 325 | 370 | 420 | 423 | 426 |
| 2009 | 2010 |
| 429 441 | 430 442 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* Portal de las comunas de França