OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rus

Lo rus (autonim: русский язык, russkiy yazyk, [ˈruskʲɪj jɪˈzɨk]) es la lenga parlada en la zòna mai larga en Eurasia, e la pus parlada de las lengas eslavas.
Lo rus es una lenga indoeuropèa. Al dintre de la familha de las lengas eslavas, es una de las tres lengas vivas del grop eslau oriental amb l'ucraïnian (inclusent lo rutèn modèrne) e lo bielorús.
Las primièras atestacions de Slavonic oriental son del sègle X. Lo rus a servat la màger part de l'estructura sintetico-inflexionala e de las rasics del vocabulari de la lenga anciana mai se integrèt un fais de vocabulari internacional dins los domenis de la politica, de la sciéncia e de la tecnologia.
Foguèt una lenga de granda importància internacionala al sègle XX e es una de las lengas oficialas de las Nacions Unidas.

## Prononciacion e alfabet

Lo rus es una lenga non tonala ; l'accent dels mots es variable (se pòt desplaçar d'una forma a l'autra). Las vocalas non accentuadas son brèvas e reduchas (la sillaba non accentuada precedent l'accent es mens reducha que las autras).
Lo rus s'escriu amb una version de l'alfabet cirillic comportant 33 letras.
Lo tablèu seguent presenta las majusculas e lor equivalent :
| Majuscula | Minuscula | Nom | Transliteracion | Prononciacion (AFI) | Prononciacion (occitan) |
| А | а | a | a | [a] | a |
| Б | б | be | b | [b] ~ [bʲ] | b |
| В | в | ve | v | [v] ~ [vʲ] | v (fr) |
| Г | г | ge | g | [g] ~ [gʲ] | g dur |
| Д | д | de | d | [d] ~ [dʲ] | d |
| Е | е | je | e, è, ye | [ʲɛ] | yè |
| Ё | ё | jo | o, yo | [ʲo] | yo |
| Ж | ж | že | ž, j, zh | [ʒ] | j |
| З | з | ze | z | [z] ~ [zʲ] | z |
| И | и | i | i | [i] | i |
| Й | й | i s kratkoj и с краткой | j, y, ĭ | [j] | y |
| К | к | ka | k | [k] ~ [kʲ] | k |
| Л | л | el | l | [ɫ] ~ [ʎ] | l |
| М | м | em | m | [m] ~ [mʲ] | m |
| Н | н | en | n | [n] ~ [nʲ] | n |
| О | о | o | o | [o] | o |
| П | п | pe | p | [p] ~ [pʲ] | p |
| Р | р | er | r | [r] ~ [rʲ] | r |
| С | с | es | s | [s] ~ [sʲ] | s dur |
| Т | т | te | t | [t] ~ [tʲ] | t |
| У | у | u | u | [u] | o |
| Ф | ф | ef | f | [f] ~ [fʲ] | f |
| Х | х | ha | h, kh | [x] ~ [xʲ] | kh arabi, jota |
| Ц | ц | ce | c, ts͡ | [ʦ] | ts |
| Ч | ч | če | č, tch | [ʧʲ] | tch |
| Ш | ш | ša | š, ch | [ʃ] | ch |
| Щ | щ | šča | ŝ, šč, chtch | [ʃʲʧʲ] | chtch |
| Ъ | ъ | tvjordyj znak твёрдый знак | ”, " | - [palat.] | muet |
| Ы | ы | y (jery, еры) | y | [ɨ] | i tendu |
| Ь | ь | mjahkij znak мягкий знак | ’, ' | + [palat.] | y |
| Э | э | è oborotnoje э оборотное | è, ė, e | [ɛ] | è |
| Ю | ю | ju | û, you, iu, iu͡ | [ʲu] | io |
| Я | я | ja | â, ya, ia, ia͡ | [ʲa] | ia |
* ↑ Ministèri de la Cultura (França). «Portail linguistique – Russe». www.culture.gouv.fr.
# Ucraïnian

L'ucraïnian o ucraïnés (autonim: украї́нська мо́ва, ukraiinska mova) es una lenga del sosgrop de las lengas eslavas orientalas (familha de las lengas eslavas). Es la lenga oficiala de l'estat d'Ucraïna, s'escriu amb un alfabet cirillic amb qualques leugièras adaptacions. A una partida de son vocabulari qu'es comun amb las lengas eslavas vesinas, subretot amb la lenga bielorussa, lo polonés e plan segur lo rus e tanben l'eslovac.
La lenga ucraïniana es sovent en competicion amb lo rus o amb de formas dialectalas intermediàrias sus son territòri. Sa situacion sociala es encara precària ara per ara e son futur incertan.
Actualament, la lenga ucraïniana se tròba en situacion difícila, ja que sovent la lucha en condicions inegalas amb lo rus, se podriá comparar amb l´occitan, catalan, breton, galego, aragonés, asturiano, euskera, etc. en fàcia del castelhan o francés, d'un biais mai o mens grand.

## Literatura

Demest los escrivans mai importants de la literatura ucraïniana cal citar lo filosòf Hryhori Skovoroda, los escrivans Mykola Kostomarov, Mikhaylo Kotsyubinsky, Taras Shevchenko, Ivan Franko, e Lesia Ukrainka.

## Lexic

* Привіт [pry'vit] - Adieu (arribada)
* Дякую ['djakuju] - Mercé
* До побачення [do po'bachennja] - Adieu (despartida)
* Так ['tak] - Òc
* Ні ['ni] - Non

## Ligams extèrnes

* Diccionari anglés-ucraïnian/ucraïnian-anglés en linha de Slovnenya
* Portal de las lengas
# Blaverisme

Lo blaverisme (originàriament nomenat búnquer-barraqueta) es un movement politic del País Valencian sorgit durant los ans 1970 en reaccion al nacionalisme valencian, e mai concretament al discors fusterian. Promòu una doctrina anticatalanista radicala qu'afirma lo valencian non es pas una varietat de la lenga catalana mas una lenga diferenciada.
Fins recentament, aquela denominacion aviá generalament una connotacion pejorativa —qu'encara se manten dins los grops socials e politics que consideran lo blaverisme un movement d'ultradreita, essencialament emplegada pels mitans que defensavan l'unitat lingüistica. Actualament, lo tèrme blaverisme e los sieus derivats son indicats dins diferents diccionaris valencians, entre autres dins lo normatiu de l'Acadèmia Valenciana de la Lenga.

## Bibliografia

* Archilés Cardona, Ferran (2010). «La identitat valenciana a l'època contemporània: una perspectiva històrica». A: Nació i identitats, pensar el País Valencià (en catalan). Vicent Flor i Moreno. ISBN 978-84-92512-80-2.
* Bodoque Arribas, Anselm (2000). Partits i Conformació d'elits polítiques autonòmiques - Transició política i partits polítics al País Valencià. WP núm. 183 Institut de Ciències Polítiques i Socials.
* Català i Oltra, Lluís (2012). Fonaments de la identitat territorial amb especial atenció a la identitat nacional. El cas valencià: discursos polítics sobre la identitat valenciana entre els militants de base del Bloc, EUPV i PSPV-PSOE. Alacant: Universitat d'Alacant.

## Referéncias

* ↑ Català (2010), p. 476.
* ↑ Archilés (2010), pp. 32–38.
* ↑ Archilés (2010), p. 684.
* ↑ Català (2012), p. 476.
* ↑ Bodoque (2000), p. 10.
# Castelha

Castelha (en espanhòu: Castilla ) es una region istorica dau centre d'Espanha. Èra divida entre las regions de Castelha la Vielha e Castelha la Nòva fins en 1983. Actualament, correspònd ai comunautats autonòmas de Castelha e Leon (sens Leon), de Castelha-la Mancha (inclusa una granda part de la província d'Albacete) e de Madrid.
Castelha apareguèt coma una region pichona dau nòrd de l'Espanha crestiana amb l'estatut de comtat au sègle IX, puei foguèt un reiaume au sègle XI. Se faguèt restacar ai reiaumes de Navarra puei de Leon, puei venguèt un estat independent e poderós amb la Reconquista e l'espandiment territoriau vèrs lo sud ("Castelha la Nòva"). Fusionèt amb lo reiaume d'Aragon en 1479 per formar lo reiaume d'Espanha. Dempuei, Castelha es lo centre dau poder de l'estat espanhòu.
Tanben Castelha es lo nuclèu de la lenga castelhana o espanhòla. Lo gentilici es castelhan -a.

## Referéncias

* ↑ Moreno Hernández, Carlos (6 de febrièr de 2009). En torno a Castilla (en espanhòl). ISBN 9781409259923. «[...] el nombre de Castilla figura como primer título real, por lote de primogenitura, desde Fernando I a Fernando III, lo que origina que pase a designar, por sinécdoque -la parte por el todo- al reino que incluye primero León y luego Toledo y la baja Andalucía. Castilla será siempre, a partir de entonces, o bien el nombre que designa al más grande, rico y poblado de los reinos cristianos peninsulares –los otros son Portugal, Navarra y Aragón- o bien un territorio impreciso, sin fronteras fijas en los mapas, -o con fronteras distintas según el cartógrafo y la época- con una Castilla 'vieja' que puede incluir o no a León y una Castilla 'nueva' y 'novísima' que puede incluir o no unas u otras partes de La Mancha, de Murcia, de Extremadura o de Andalucía. En el siglo XIX, por medio de la extensión de la alfabetización y la enseñanza de la Historia de España en las escuelas, se difundirá una imagen de Castilla y de lo castellano al servicio del centralismo unificador ensayado desde el siglo XVIII por los Borbones que siguen reinando, el que conviene también ahora al nuevo sistema liberal moderado que sigue el modelo francés, aunque rebajado. [...] En paralelo, Castilla va a reinventarse desde las nuevas disciplinas de la Geografía, la Historia y la Lingüística de entonces como ese lugar central, identificado ahora con la meseta o mesetas, que es preciso regenerar, el gran desierto empobrecido sin árboles ni agua alrededor de Madrid, centro y cima de un espacio elevado desde el que se ejerce el poder como núcleo que ha sido y es de la cultura y la lengua española.»

## Vejatz tanben

* castelhan
* Espanha
* Castelha la Vielha
* Castelha la Nòva
* Castelha e Leon
* Castelha-la Mancha
# Sofia de Grècia

Dòna Sofia d'Espanha (Sofia Margarida Victòria Frederica; Psichiko, Atenas, lo 2 de novembre de 1938), abans son matrimòni Sofia de Grècia e Danemarc (en grèc: πριγκίπισσα Σοφία της Ελλάδας και της Δανίας), foguèt reina consòrt d'Espanha de 1975 a 2014, femna de Joan Carles I, e maire d'Elena de Borbon, Cristina de Borbon, e Felipe VI.
Es la primièra filha de Pau de Grècia e de la duquesa Federica de Hannover. Es eissida de l'anciana familha reiala de Grècia, ela-meteissa una branca cadeta de la familha reiala de Danemarc encara regnanta.
Lo Musèu Reina Sofia a Madrid portà son nom.
# Cartouche

Cartouche èra un projècte de musica house bèlga actiu a la debuta de las annadas 1990 fondat pel productor e compositor Serge Ramaekers (nascut lo 17 d'abril de 1966).
Cartouche es conegut en Occitània per lor tube dance Feel the groove a la debuta de l'annada 1991.
Productor emblematic de la scèna house bèlga, Serge Ramaekers aviá de per abans fondat en 1988 Confetti's, vengut un grop emblematic del sosgenre new beat.

## Discografia

* 1991 : House Music All Night Long

## Vejatz tanben

* Serge Ramaekers
* Confetti's
# RFJTV

Parisa Movaghar (Teheran, 10 de julhet de -1972), mai conegut coma RFJTV e anteriorament coma DJ Parisa o Parisa Slameuse, es una DJ e productor musical francesa.

## Discografia

* Soft Jazz—2013
* Janvier—2019
* L’autre et l’ailleurs—2018
* J’accuse—2019
* Mixtape Revolution (Remix)— 2019
* Modern Hip Hop —2019
* Live in Iran—2020
# Confetti's

Format en 1988, Confetti's èra un grop anglofòn house de Belgica emblematic del sosgenre New beat.
Confetti's èra compausat del cantaire Peter Renkens (20 de julhet de 1967 - 14 de febrièr de 2023) e de quatre dançairas, Marleen, Tania, Hilde e Daniella.
L'idèa èra a la debuta de far la promocion de la discotèca Confetti's situada a Brasschaat còsta Anvèrs (Belgica). Lo productor Serge Ramaekers e Dominique Sas desiravan promòure aquela discotèca : prepausèron alavetz al servidor, Peter Renkens, d'incarnar l'imatge d'aquela campanha publicitària. Es aital qu'enregistrèron en estúdio un títol house, The sound of C, que va lèu venir una capitada colossala a la tota fin de 1988 : Confetti's ven alavetz l'un dels grops màgers del sogenre New beat e ne ven de facto lo pòrtaparaula informal. Enregistran alavetz d'autres títols amb succès coma C Day, o encara C in China que conten un escapolon dels Concèrts en China de Jean-Michel Jarre.
Lo grop se separa en 1991.

## Cançons mai conegudas

* The Sound Of C (1988)
* C In China (1989, amb un escapolon de Souvenir de Chine de Jean-Michel Jarre)
* C Day (1989)
* Circling Stars (1989, represa de Jingle Bells de James Lord Pierpont)
* Put'M Up - Your Hands (1990)

## Vejatz tanben

* Serge Ramaekers
* Cartouche

## Referéncias

* ↑ https://www.parismatch.be/culture/musique/2023/02/14/peter-renkens-chanteur-du-groupe-de-newbeat-confettis-est-decede-LQGIKJ7LJVAFHIJ2A4S2REKZPU/
# Aubuçon d'Auvèrnha

Aubuçon d'Auvèrnha (Aubusson-d'Auvergne en francés) es una comuna auvernhata dau departament dau Puèi de Doma e de la region d'Auvèrnhe-Ròse-Aups, ancianament d'Auvèrnhe.

## Geografia

Comunas confrontantas de Aubuçon :
| | Volaure | |
| Corpèira | | Augiròlas |

## Toponimia

Las atestacions ancianas son Aubusson au sègle XVIII sus la carta de Cassini, Aubusson en 1793 e 1801, Aubusson-d'Auvergne en 1937.
Le nom ven de Albucius, nom latin d'òme, embei le sufixe latin -one(m), au cas-regime (ancian acusatiu)$^,$.
La comuna se ditz [ebyˈso] vès Volaure e Le Boisson [lə.bwejˈso] vès Senta Aga embei etimologia populara.

## Administracion

Lista daus cònses successius :
| Periòde | Periòde | Identitat | Etiqueta | Qualitat |
| mai de 2020 | 2026 | Bernard Lorton | | retirat |
| març de 2001 | 2020 | Gilles Laluque | PS | charjat de mission |
| davant 1988 | ? | Jean-Claude Decouzon | | |
| Totas las donadas non son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): 242, totala: 247 :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| | | | | | | 796 | 751 | 686 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| - | - | - | - | 708 | - | - | - | - |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| - | - | 540 | - | - | - | - | - | - |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 278 | | | | Cercar | 220 | Cercar | 221 | 228 232 |
| 2009 | 2010 |
| 234 238 | 241 245 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS (recercar) - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Veire tanben

* Comunas dau Puèi de Doma

## Nòtas e referéncias
### Nòtas
### Referéncias

* ↑ «Carte de Cassini». Géoportail.
* ↑ cassini.ehess.fr/fr/html/fiche.php?select_resultat=1703
* ↑ Bénédicte Boyrie-Fénié, Jean-Jacques Fénié, Toponymie des Pays Occitans, edicions Sud-Ouest, 2007, p. 155
* ↑ Albert Dauzat, Charles Rostaing, Dictionnaire étymologique des Noms de Lieux en France, Librairie Guénégaud, reedicion 1984, p. 9, a Albussac
* ↑ Collectatge IEO 63.
* Portal d'Auvèrnhe
# Serge Ramaekers

Serge Ramaekers, nascut lo 17 d'abril de 1966, es un discjoquei, productor e compositor bèlga de musica electronica.
En 1988, en plena periòda house, Serge Ramaekers fonda lo projècte new beat Confetti's qu'obten còp-sec una gròssa capitada.
Un an mai tard, Serge Ramaekers adòba en version house la cançon Marina de Rocco Granata. Aquel mesclatge publicat jol nom de Rocco & The Carnations obten tanben fòrça succès en Euròpa (França, Belgica, Itàlia, Alemanha...), lo 45 torns se vend a mai de dos milions d'exemplars.
En 1990, fonda lo projècte de house tardiva Cartouche, qu'obten un tube al debut de l'annada 1991 ambe lo tròç dance Feel The Groove.
En 1993, sa version adobada house de la cançon Living On My Own del paure Freddie Mercury (lo cantaire de Queen, mòrt lo 24 de novembre de 1991) obten un succès colossal, lo simple es quitament numerò 1 de la vendas en França al mes d'octobre.

## Tròces mai coneguts en Occitània

* The Sound Of C (1988, Confetti's)
* C In China (1989, amb un escapolon de Souvenir de Chine de Jean-Michel Jarre, Confetti's)
* C Day (1989, Confetti's)
* Marina (1989, Rocco & The Carnations)
* Circling Stars (1989, represa de Jingle Bells de James Lord Pierpont, Confetti's)
* Put'M Up - Your Hands (1990, Confetti's)
* Feel The Groove (1991, Cartouche)
* Living On My Own (1993, Freddie Mercury)

## Vejatz tanben

* Confetti's
* Cartouche
# Augiròlas

Augiròlas (Augerolles en francés) es una comuna auvernhata dau departament dau Puèi de Doma e de la region d'Auvèrnhe-Ròse-Aups, ancianament d'Auvèrnhe.

## Geografia

Comunas confrontantas de Augiròlas :
| Aubuçon d'Auvèrnha | Volaure | La Chapèla de Volaure |
| Corpèira Sauviat | | La Renaudiá |
| Tors | Olèirgues | Oumet |

## Toponimia

Las atestacions ancianas son Augerolie en 1392 e Augeroles au sègle XVIII sus la mapa de Cassini.
Segon Ernèst Negre, son nom pòt venir dau latin alveare, alvearium ("cavitat, cròs, bena, maid") e le sufixe diminitiu -eolas (fem pl): "petitas cavitats". Dauzat baila en gròs la mèma explicacion : latin alvearia, de alvea « bachassa » au sens topografic, puèi un diminutiu. Pasmens, le borg es sobre una plana nauta.
La comuna se ditz [eʒiˈʁɔlɛ] vès Senta Aga e Augiòrlas [uˈd͡ʒɔʁlɛ] vès Chès Pèire.

## Istòria

La comuna de La Renaudiá seguèt creada en 1833 d'una partida dau territòri comunau.

## Administracion

Lista daus cònses successius :
| Periòde | Periòde | Identitat | Etiqueta |
| 2014 | 2026 | Ludovic Combe | |
| març de 2001 | 2014 | Roger Chapet | aparentat PCF |
| | 2001 | | |
| Totas las donadas non son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): 861, totala: 876 :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| | | | | | | 2 730 | 2 739 | 2 592 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| - | - | - | - | 2 706 | - | - | - | - |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| - | - | 2 064 | - | - | - | - | - | - |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 1 292 | | | | Cercar | 889 | Cercar | 909 | 909 927 |
| 2009 | 2010 |
| 893 910 | 878 893 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Luòcs e monuments

* Glèisa de Senta Crotz, classada monument istoric en 1862

## Veire tanben

* Comunas dau Puèi de Doma

## Nòtas e referéncias
### Nòtas
### Referéncias

* 1 2 Ernèst Negre. Toponymie générale de la France: Formations préceltiques, celtiques, romanes, p. 315.
* ↑ «Carte de Cassini». Géoportail.
* ↑ Albert Dauzat, Charles Rostaing, Dictionnaire étymologique des Noms de Lieux en France, Librairie Guénégaud, reedicion 1984, p. 36, a Augères
* ↑ Collectatges IEO 63.
* ↑ cassini.ehess.fr/fr/html/fiche.php?select_resultat=1776
* ↑ https://www.pop.culture.gouv.fr/notice/merimee/PA00091876
* Portal d'Auvèrnhe
# Rocco Granata

Rocco Granata, nascut lo 16 d'agost de 1938 a Figline Vegliaturo (Calàbria, Itàlia del sud), es un cantaire, compositor e acordeonista bèlga d'origina italiana.
Sos parents immigrèron en Belgica quand aviá dètz ans, son paire èra carbonièr.
Fòrça popular en Belgica, Rocco Granata es mai que mai conegut endacòm mai per sa cançon en italian Marina, publicada en 45 torns en 1959, que foguèt un succès internacional, de segur en Belgica (quitament numerò 1 de la vendas), mas tanben en Alemanha, en Itàlia, e quitament als Estats Units.
En 1989, Serge Ramaekers adobèt Marina en version house : lo 45 torns, publicat jol nom de Rocco & The Carnations, foguèt un còp mai un tube internacional, quitament en França aqueste còp.
# Aulhac e Flac

Aulhac e Flac es una comuna nòva situada dins le departament dau Puèi de Doma, en region Auvèrnhe-Ròse-Alps, es estada creada le 1èir de janvèir de 2016.

## Geografia

Comunas confrontantas de Aulhac e Flac :
| | Sent Babèl | Manluòc |
| Orbelh | | Çausselenjas |
| | Brenac | |

## Urbanisme
### Tipologia

Aulhac e Flac es una comuna rurala, que fai partida de las comunas pauc o franc pauc densas, au sens de la grilha comunala de densitat de la Insee,.
D'un autre costat la comuna fai partida de l'aira d'atraccion de Clarmont-Ferrand, dont es una comuna de la corona. Aquela aira, que regropa 209 comunas, es categorizada dins las airas de 200 000 a mens de 700 000 abitants.

## Toponimia

Per luòcs :
* Aulhac : Le nom d'Aulhac ven d'Auliacum, vialatge desvolopat a partir de la viala d'Aulius ; un manuscrit de 1562 le menciona Ollat. Sobre la carta de Cassini s'escritz Aulia. Chau notar que le monde atjat dison en francés [oˈʎa] e los mai joines [oˈja]. La comuna se ditz [ʏːˈʎa] vès Vinzèla e [yˈʎa] vès Saussilenjas.
* Flac : Albèrt Dauzat baila las fòrmas ancianas Flaiaco e Flacio. Avèm tanben la fòrma Haiaco au sègle X, mas quela forma es una mauvasa lectura de Flaiaco. La comuna se ditz [fla] vès Vinzèla e vès Saussilenjas.

## Istòria

Creada per un decrèt prefectorau dau 18 de novembre de 2015, ven dau regropament de las comunas de Aulhac e de Flac que venon de comunas delegadas. Le chap-luòc de la comuna nòva es fixat vès Flac.

## Politica e administracion

Jusca las eleccions municipalas de 2020, le conselh municipau de la nòva comuna es constituit de l'ensemble daus conselhèirs municipaus de las ancianas comunas. Los cònsols de las ancianas comunas son de dreit cònsols delegats.

## Economia

Conven de se reportar aus articles consagrats a las ancianas comunas fusionadas.

## Cultura locala e patrimòni
### Luòcs e monuments

Conven de se reportar aus articles consagrats a las ancianas comunas fusionadas.

### Personalitats liadas embei la comuna

Conven de se reportar aus articles consagrats a las ancianas comunas fusionadas.

## Veire tanben
### Articles connèxes

* comunas dau Puèi de Doma

### Liams extèrnes

* Site de la comuna

## Nòtas e referéncias
### Nòtas e cartas

* Nòtas
* ↑ La notion d'aire d'attraction des villes a remplacé en octobre 2020 l'ancienne notion d'aire urbaine, pour permettre des comparaisons cohérentes avec les autres pays de l'Union européenne.

### Referéncias

* 1 2 . www.observatoire-des-territoires.gouv.fr..
* ↑ . le site de l’Insee..
* ↑ . insee.fr..
* ↑ Marie-Pierre de Bellefon, Pascal Eusebio, Jocelyn Forest, Olivier Pégaz-Blanc et Raymond Warnod (Insee). . insee.fr..
* ↑ Albert Dauzat, Glossaire étymologique du patois de Vinzelles, Montpellier Société des langues romanes, 1915, p. 444.
* ↑ Albert Dauzat, Glossaire étymologique du patois de Vinzelles, Montpellier Société des langues romanes, 1915, p. 431.
# Aunac (Puèi de Doma)

Aunac (Aulnat en francés) es una comuna auvernhata dau departament dau Puèi de Doma e de la region d'Auvèrnhe-Ròse-Aups, ancianament d'Auvèrnhe.

## Geografia
### Perimètre dau territòri

Comunas confrontantas de Aunac :
| Jarzat (quadripunt) | Malintrat |
| Clarmont-Ferrand | Pont dau Chastèl |
| | Lende |

## Toponimia

Las atestacions ancianas son Abulnacus (953), Alnas (959), Alnaco (sègle XI), Annoals (1026), Alnacum (1070, 1222-1350), Aulnac (1222), Aulnat (1398, 1418) e Ounac (1510). L'origina es le mot latin alnus, « vèrnhe », embei le sufixe -acum, latinizacion dau sufixe gallés -aco(n). Le nom d'Aunac z-èra donc probablament pas format d'un nom de mèstre gallo-roman, mas d'un nom comun, embei le sufixe -ac-.
Le passatge de la finala -ac a la finala -at es normau e ancian dins la region, mas se deu pas escriure. Autres cas : Aunac e, embei le sufixe -iacum, Aunhac e Aunhats (fòrma al plural).
La comuna se ditz [øˈna] vès Glainas e [oˈna] vès Sent Bonet.

## Istòria

La comuna se creèt, destachada de Malintrat, le 11 de novembre de 1839 per ordenança reiala.

## Administracion

Lista daus cònses successius :
| Periòde | Periòde | Identitat | Etiqueta | Qualitat |
| 29 de novembre 1993 | 2020 | Didier Laville | PS | Chap pompièr à l'AIA, 7n vice-president de Clarmont Auvèrnhe Métropole charjat de l'assaniment |
| 12 de març 1989 | 1993 | Gérard Tiolet | | |
| 7 de mai 1973 | 1989 | Maurice Stanislas | | |
| 26 de març 1971 | 1973 | François Beytout | | |
| 19 | 1971 | | | |
| Totas las donadas non son pas encara conegudas. |||||
* A la refòrma cantonala de 2014, aplicada en 2015, la comuna, qu'èra dau canton de Jarzat, i demorèt.

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): 4023, totala: 4074 :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| | | | | | | 903 | 950 | 924 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 471 | 1 403 | 1 361 | 1 338 | 1 209 | 1 231 | 1 183 | 1 224 | 1 203 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1 244 | 1 052 | 1 079 | 1 146 | 1 160 | 1 171 | 1 111 | 1 132 | 1 378 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 2 059 | 2 978 | 4 936 | 4 720 | 4 944 | 4 488 | Cercar | 4 308 | 4 272 4 322 |
| 2009 | 2010 |
| 4 266 4 313 | 4 171 4 222 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Veire tanben

* Comunas dau Puèi de Doma

## Nòtas e referéncias
### Nòtas
### Referéncias

* ↑ Albert Dauzat, Charles Rostaing, Dictionnaire étymologique des Noms de Lieux en France, Librairie Guénégaud, reedicion 1984, p. 20, a 2. Annay
* ↑ Collectatges IEO 63.
* ↑ http://cassini.ehess.fr/cassini/fr/html/fiche.php?select_resultat=1810
* ↑ http://www.annuaire-mairie.fr/ville-aulnat.html
* Portal d'Auvèrnhe