OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Marilhac

Marilhac es una comuna francesa, situada dins lo departament de Charanta e la region de Novela Aquitània.

## Toponimia

Las atestacions ancianas son, per luec:
* -; au segle XVIII (Cassini).

## Administracion

Lista daus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat | Etiqueta | Qualitat |
| 2008 | 2020 | Pierre Bardoulat | SE | Artisan |
| 1983 | 2008 | Jean-Pierre Chamoulaud | | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

### Intercomunalitat
## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): 836, totala: 852 :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 732 | 796 | 726 | 691 | 797 | | 796 | 815 | 796 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 788 | 800 | 755 | 684 | 704 | 730 | 732 | 692 | 655 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 663 | 702 | 676 | 601 | 555 | 549 | 571 | 565 | 600 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 594 | 521 | 599 | 574 | 626 | 617 | 689 | 703 | 710 734 |
| 2009 | 2010 |
| 739 759 | 767 786 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Veire tanben
### Liams connexes

* Comunas de Charanta

### Liams externes
## Nòtas e referéncias

* ↑ «Los noms de las comunas en Charanta occitana». Confolontés occitan.
* ↑ «Charanta». Toponimiaoccitana..
* ↑ «Dictionnaire topographique de la France».
* ↑ «Carte de Cassini». Géoportail.
* Portal de las comunas de França
# Marillet

Marillet es una comuna peitavina, situada dins lo departament de Vendea e la region daus País de Leire.

## Toponimia

Las atestacions ancianas son, per lhuec:

## Administracion

Lista daus maires successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Geneviève Baty |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 300 | | 158 | 192 | 208 | 213 | 232 | 272 | 251 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 261 | 300 | 330 | 389 | 383 | 366 | 332 | 373 | 404 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 409 | 448 | 368 | 329 | 293 | 266 | 276 | 286 | 224 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 187 | 160 | 130 | 109 | 116 | 102 | 121 | 119 | 118 |
| 2009 | 2010 |
| 116 118 | 115 117 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas e referéncias
### Nòtas
### Referéncias

* ↑ «Dictionnaire topographique de la France».
* Portal de Peitau
# Marigné-Laillé

Marigné-Laillé es una comuna francesa, situada dins lo departament de Sarta e la region dels Païses de Léger.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Roland Dumoulin |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 1 927 | 1 928 | 1 944 | 1 992 | 2 104 | 2 080 | 2 026 | 2 115 | 2 100 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 2 115 | 2 113 | 2 108 | 1 982 | 1 940 | 2 001 | 2 003 | 1 974 | 1 963 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1 993 | 1 927 | 1 906 | 1 639 | 1 655 | 1 661 | 1 579 | 1 498 | 1 501 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 1 474 | 1 270 | 1 223 | 1 280 | 1 304 | 1 416 | 1 511 | 1 523 | 1 536 |
| 2009 | 2010 |
| 1 520 1 603 | 1 539 1 622 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas e referéncias
### Nòtas
### Referéncias

* Portal de las comunas de França
# Marigot (Sant Bartomieu)

Marigot es una borgada de Sant Bartomieu, dins la parròquia Al vent.
# Marilís Orionaa

Marilís Orionaa (vaduda per 1959) qu'ei ua cantaira e compositora occitana màger deu Bearn.

## Biografia

Lo son nom vrai qu'ei Domenja Anna-Maria Nariòu. Qu'ei la hilha de l'escrivan occitan Gilabèrt Nariòo. Qu'estó professora de letras classicas e qu'ensenhè tanben l'occitan abans de demissionar de l'educacion nacionau tà's consacrar sancèra au son art.
Que s'inspira de las cantas tradicionaus biarnesas, de segur, mes tanben deu mòde de cantar de las cantairas grègas. Los sons tèxtes que son mei que mei sentimentaus e realistas mes que pòt parièr cantar causas hòrt engatjadas. Qu'a sovent tribalhat dab lo poèta Rogèr de Lapassada dont a cantat quauques poèmas. Qu'ei acompanhada peu guitarrista Olivier Kleber-Lavigne e peu percussionista Nicolas Martin-Sagarra. Que canta tanben sola e despuish chic de temps que's produseish dab Jean-Luc Mongaugier, un deus cantaires deu grop aussalés Estar, dens ua formacion mentavuda Aqueste Còp.

## Discografia

* Balansun (1992)
* Ça'i (1996)
* Femelís (2001)
* Pr'amor (2002)
* Damn (2006)
* Que't balharèi la man (2012)
* La destinada (2015)

## Ligams extèrnes

Site oficiau
* Portau de Bearn
# Marimont-lès-Bénestroff

Marimont-lès-Bénestroff es una comuna francesa, situada dins lo departament de Mosèla e la region de Lorena.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Marcel Amps |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 130 | 149 | 186 | 210 | 175 | 202 | 183 | 185 | 164 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 156 | 160 | - | 150 | 141 | 139 | 121 | 114 | 115 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 111 | 129 | 121 | 103 | 88 | 75 | 75 | 43 | 49 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 51 | 50 | 51 | 52 | 53 | 45 | 48 | 48 | 47 |
| 2009 | 2010 |
| 47 47 | 46 46 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* Portal de las comunas de França
# Miquèl Decòr

Miquèl Decòr (Bisan de Menerbés, 3 de març de 1949 - 27 de mai de 2021) es un escrivan de lenga occitana del Lengadòc (Menerbés). Foguèt un professor d'occitan e de francés fins a sa retirada. Moriguèt al començament de l'annada 2021, daissant darrièr el mai d'una òbra inacabada.

## Biografia

Miquèl Decòr nasquèt lo 3 de març de 1949 dins lo vilatge de Bisan de Mernerbés situat dins lo departament d'Aude. Filh d'un paire cantonièr, se crearà tre son enfança mercés a sos pròches, un ligam tras que prigond amb la cultura e la lenga occitana. Çaquelà, caldrà esperar son intrada dins los estudis segondaris al licèu Enric IV de Besièrs per que comença a escriure sas primièras poesias dins sa lenga mairala. Es aicí que Decòr faguèt l'encontrada per lo primièr còp d'Ives Roqueta, alara professor dins lo meteis establiment e que l'abeurarà tot lo long de sos estudis de la rica literatura occitana alara en plen reviscolament.
Puèi, se dirigiguèt cap a l'universitat Pau Valery de Montpelhièr ont encontrarà mai d'un estudiant que devendràn coma el, d'actors tras qu'importants de la literatura occitana per las annadas de venir (Miquèla Stenta, Rotland Pecot...) Es a aqueste moment que publicarà sas primièras òbras literàrias dins mai d'una revistas occitanas coma per exemple Obradors, revista de l'universitat e qu'es especializada dins la promocion de la creacion en lenga d'òc. Es en 1968 que son primièr recuèlh L'estofat que mitona es oficialament publicat en çò de las edicions 4 vertats de Joan Larzac, fraire d'Ives Roqueta.
A la fin de sos estudis, Decòr deven professor d'occitan e de francés dins mantunes establiment del Lengadòc (de Montpelhièr fins a Narbona) e devendrà de 1983 a 2000 lo president del Cercle Occitan del Narbonés. Occuparà aqueste mestièr fins a sa retirada.
En 1998, l'escrivan menerbés foguèt demest d'autres autors coma per exemple Max Roqueta, Ives Roqueta o encara Joan Larzac, un dels autors occitans enregistrats dins la colleccion Trésors d'Occitanie.
Los poèmas de Miquèl Decòr foguèron musicats per mantun cantaire occitan (Martí, Eric Fraj e Patric). A escrich tanben maitas istòrias pels mainatges dins la colleccion Farfadet.

## Òbras literàrias
### Poesia

* L'Estofat que mitona, 14 poèmas (1968)
* Lo Pastre de las Estelas (1993)
* Las tretze dichas (1999)
* La nuèit esquiçada (2001)
* L'ase de Josèp (2004)
* Eiretièrs de la luna (2008)
* Passejada menerbesa (2010)
* La camèla blanca (2012)
* Letras de Mogador (2017)

### Pròsa

* La sarramauca (2004) - Conte
* Agost de guèrra (2007)
* Villàs de femnas (2021)

### Bendas dessenhadas

* Colhon de la luna, tèxtes de M. Decòr amb de dessenhs de Julian Masdoa (1997)

## Ligams extèrnes

* Vidèo sus Dailymotion
* Raconte d'una presentacion de M. Decòr a Raleigh (Estats Units) (en)
# Mions

Mions es una comuna francesa situada dins la metropòli de Lion e la region d'Auvèrnhe Ròse Aups.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Paul Serres |
| 2014 | | Claude Cohen |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 520 | 602 | 611 | 724 | 776 | 821 | 836 | 877 | 891 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 911 | 926 | 935 | 905 | 879 | 900 | 850 | 810 | 805 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 772 | 741 | 748 | 752 | 796 | 856 | 849 | 828 | 1 040 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 1 867 | 2 848 | 5 081 | 6 044 | 9 145 | 10 283 | Cercar | Cercar | Cercar |
| 2009 | 2010 |
| 11 575 11 702 | 11 793 11 931 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||
# Miquel Biada

Miquel Biada i Bunyol (Mataró, 25 de novembre de 1789 – Mataró, 2 d'abril de 1848) foguèt un entrepreneire catalan. Menèt la construccion de la linha ferroviària que liguèt Barcelona a Mataró.
# Miquel Brown

Miquel Brown, nascuda Michael Brown lo 8 de febrièr de 1945, es una actritz canadiana, tanben cantaira anglofòna de disco. Es mai que mai coneguda pel tube So Many Men – So Little Time en 1983, dins un estil disco tardiu dich hi-NRG.
# Mionnay

Mionnay en arpitan ( Mionnay en francés) es una comuna francesa situada dins la region de Ròse-Alps e lo departament d'Ain.

## Geografia

Mionnay Fa partida de la Dombes.
Mionnay fait partie de la Dombes.

### Comunas vesinas
## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Henri Cormoreche |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 273 | 120 | 208 | 286 | 284 | 360 | 258 | 380 | 391 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 419 | 401 | 432 | 403 | 403 | 362 | 379 | 407 | 406 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 414 | 423 | 388 | 365 | 340 | 327 | 341 | 305 | 319 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 310 | 350 | 444 | 778 | 1 103 | 2 109 | 2 155 | 2 132 | 2 115 |
| 2009 | 2010 |
| 2 096 2 136 | 2 077 2 114 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* Portau d'Arpitània
# Miquel-Lluís Muntané

Miquel-Lluís Muntané (Barcelona, 19 de setembre de 1956) es un sociològ, escrivan, poèta e jornalista catalan. A tradusit en catalan mantun autor francés coma Pascal Quignard, Cyril Collard, demest d’autres. Foguèt cap de la revista Saba Poètica, professor de l'Universitat de Barcelona e president de la Federacion Catalana d’Associacions UNESCO. Actualament es president de l'Associacion de Critics Musicals en Lenga Catalana e membre del Conselh de la Cultura de Barcelona.
De son òbra, la critica n'a destacada sa capacitat de soscar sus la condicion umana en tot partir d'una observacion minuciosa dels detalhs. Aquò, junhit a una coneissença prigonda de la lenga e dels recorses literaris, lo fan l'una de las votzes poeticas mai suggestivas de la siá generacion.

## Òbra

* L'esperança del jonc (poesia, 1980)
* Crònica d'hores petites (racontes, 1981)
* Llegat de coratge (poesia, 1983)
* A influx del perigeu (poesia, 1985)
* De portes endins (teatre, 1987)
* Antoni Coll i Cruells, el valor d'una tasca (biografia, 1987)
* L'espai de la paraula (assag, 1990)
* Actituds individuals per la pau (assag, 1991)
* La penúltima illa (teatre, 1992)
* L'altra distància (poesia, 1994)
* Millor actriu secundària (roman, 1997)
* El foc i la frontera (poesia, 1997)
* UNESCO, història d'un somni (assag, 2000)
* Madrigal (racontes, 2001)
* Migdia a l'obrador (poesia, 2003)
* La fi dels dies llargs (roman, 2005)
* La seducció dels rius (assag, 2006)
* Cultura i societat a la Barcelona del segle XVII (assag, 2007)
* Encetar la poma. Escrits sobre cultura (d'articles, 2008)
* El tomb de les batalles (poesia, 2009)
* La hiedra obstinada (poesia, 2010) (traduccion en espanhòl de "L'altra distància" e "Migdia a l'obrador" de J.A.Arcediano e A.García-Lorente)
* Hores tangents (poesia, 2012)
* De sèver i de quars. Apunts memorialístics 1981-1999 (memòrias, 2015)
* Qualitats de la fusta (poesia, 2016)
* El moviment coral dins el teixit social català (assag, 2016)
* Frontisses. Mirades a una primavera (assag, 2018)
* Miquel Pujadó, el bard incombustible (biografia, 2019)
* Diu que diuen... (racontes per mainats, 2019)
* Horas tangentes (poesia, 2020) (traduccion en espanhòl)
* Passatges (poesia, 2020)

## Referéncias

* ↑ Duarte i Montserrat, Carles. 1994. La poesia catalana del segle XX. Editorial Barcanova, Barcelona.
* ↑ https://web.archive.org/web/20120614180702/http://www.escriptors.cat/autors/muntaneml/obra.php

## Ligams extèrnes

* Web consacrat a Miquel-Lluís Muntané
* Miquel-Lluís Muntané a Conocer al autor
* Miquel-Lluís Muntané a Traces
* Article El Punt Avui
# Miquel Martí i Pol

Miquel Martí i Pol (Roda de Ter, Osona, 19 de març de 1929 – Vic, 11 de novembre de 2003) foguèt un poèta, escrivan e traductor catalan. Aqueste autor, dels mai populars de la literatura catalana del sègle XX, escriguèt un dels libres de poesia en catalan mai venduts Estimada Marta, publicat en 1978.
# Miquèl Averós

Miquèl Averós (Castras, 21 de decembre de 1933) es un pintre figuratiu occitan. Es tanben un militant occitanista de la primièra ora a mai d'èsser esperantista.

## Biografia

Miquèl Averós comencèt la pintura quand aviá sonque catòrze ans. Son òbra se pòt veire tanben dins las illustracions de qualques libres coma l'Uèlh del pastor de Joan Baptista Fornièr Fa de mòstras cada annada coma per exemple: trenta variacions sus la mapa d'Occitània o Mila e una variacions sus la crotz occitana. Son engatjament occitanista l'a portat a refusar de se mostrar a París (França). Foguèt l'autor de la benda dessenhada Badaluna, publicada per l'IEO Arièja (1998). Ara demòra a Lesinhan de las Corbièras.

## Ligams extèrnes

Sit-galariá del pintre (en francés)
# Juan Cassoulet

Juan Cassoulet (Azul, província de Buenos Aires, 1873 - Buenos Aires, 9 d'octobre de 1949) que ho un deus purmèr pilòt de competicion e campion de corrudas automobilas d'Argentina, a la debuta deu sègle XX.
# Juan Francisco de Vidal

Juan Francisco de Vidal La Hoz (1800-1863) militar foguèt president de Peró entre 1842 e 1843.
| Precedit per Juan Crisóstomo Torrico | President de Peró 17 d'octobre de 1842 - 15 de març de 1843 | Seguit per Justo Figuerola |
# Juan Crisóstomo Torrico

Juan Crisóstomo Torrico González, militar, foguèt president de Peró entre 16 d'agost e 17 d'octobre de 1842.

## Referéncias

* 1 2 http://www.biobila.com/juan-crisostomo-torrico/
| Precedit per Manuel Menéndez | President de Peró 16 d'agost - 17 d'octobre de 1842 | Seguit per Juan Francisco de Vidal |
# Juan Gelman

Juan Gelman (Buenos Aires, 3 de mai de 1930 – Ciutat de Mexic, 14 de genièr de 2014) foguèt un jornalista e poèta argentin. Per encausa de son engatjament politic d'esquèrra, sos enfants e sa nòra foguèron assassinats durant la dictatura dels generals. L'ensems de son òbra faguèt que recebèsse mantun prèmi coma lo Prèmi de Literatura Latinoamericana e de Carib Juan Rulfo en 2000, lo Prèmi Ramón López Velarde en 2003, lo Pablo Neruda en 2005 o lo Prèmi Cervantes en 2007.

## Òbras
### Poesia

* Violín y otras cuestiones (1956)
* El juego en que andamos (1959)
* Velorio del solo (1961)
* Gotán (1962)
* Cólera buey (1964)
* Traducciones III. Los poemas de Sydney West (1969)
* Fábulas (1971)
* Relaciones (1973)
* Hechos y relaciones (1980)
* Si dulcemente (1980)
* Citas y Comentarios (1982)
* Hacia el Sur (1982)
* Com/posiciones (1986)
* Interrupciones I (1986)
* Interrupciones II (1988)
* Anunciaciones (1988)
* Carta a mi madre (1989)
* Salarios del impío (1993)
* Dibaxu (1994)
* Incompletamente (1997)
* Valer la pena (2001)
* País que fue será (2004)
* Mundar (2007)
* De atrásalante en su porfía (2009)
* Bajo la lluvia ajena (2009)
* El emperrado corazón amora (2011)
* Hoy (2013)

### Antologias poeticas

* Poemas (1960)
* Obra poética (1975)
* Poesía (1985)
* Antología poética (1993)
* Antología personal (1993)
* En abierta oscuridad (1993)
* Antología poética (1994)
* De palabra (1971-1987) (1994)
* Oficio Ardiente (2005)
* Poesía reunida (2012)

### Pròsa

* Prosa de prensa (1997)
* Ni el flaco perdón de Dios/Hijos de desaparecidos (1997)
* Nueva prosa de prensa (1999)
* Afganistan/Iraq: el imperio empantanado (2001)
* Miradas (2005)
* Escritos urgentes (2009)
* Escritos urgentes II (2010)
* El ciempiés y la araña (2011)
# Juan Gris

Juan Gris (lo 23 de març de 1887- lo 11 de mai de 1927) èra un pintre espanhòl. Èra un delhs mestres del cubisme. Son nom d’ostal èra José Victoriano González-Pérez.

## Galariá d'òbras de Juan Gris

* ....., 1914, Tate Gallery, Londres.
* Stilleben mit Bordeuauxflasche, 1919, Werner, Berlin.
* Guitarra y mandolina, 1919, Galariá Beyeler, Basel
* Stilleben mit Gitarre, Buch und Zeitung, 1919, Kunstmuseum, Basel .

## Ligam extèrne

* Juan Gris Biyografi
https://web.archive.org/web/20070313151805/http://www.photo.rmn.fr/cf/htm/CSearchT.aspx?V=CSearchT&SID=22S39UWEPUEFX&E=S_22S39UWEPUEFX&NoR=500&New=T
* Wikimedia Commons prepausa de documents multimèdia liures sus Juan Gris.
# Juan Guzmán

Juan Guzmán, nascut Hans Gutmann Guster e escaissat Juanito (Colonha, Alemanha, 28 d'octobre de 1911 – Ciutat de Mexic, 6 de novembre de 1982) foguèt un fotojornalista mexicanoalemand. Es conegut mai que mai per son trabalh coma fotograf de guèrra del temps de la Guèrra Civila espanhòla. Foguèt l'autor d'una de las fotografias mai emblematicas de la lucha dels republicans, la de la jove catalana Marina Ginestà armada de son fusilh, presa lo 21 de julh de 1936 sus la terrassa de l'otèl Colon a Barcelona. Mai tard venguèt famós per per sa collaboracion amb divèrses pintors mexicans coma Frida Kahlo e Diego Rivera.
# Juan José Campanella

Juan José Capanella (Buenos Aires, lo 19 de julhet de 1959) qu'ei un realizator argentin e espanhòu (aunorat per ua carta de naturalizacion autrejada per Espanha en 2006. Lo son filme Lo secret deus sons uelhs (qui n'ei tanben l'escriptaire) qu'arrecebó l'Oscar deu miélher filme estrangèr.
Que desvolopè la soa carrièra aus Estats Units d'America en bèth tribalhar dens serias de television e en aprticular la famosa Dr House.
Abans Lo secret deus sons uelhs que conegó beròi succès dab sons autes filmes com : El mismo amor, la misma lluvia (1999), El hijo de la novia (2001) e Luna de Avellaneda (2004).
# Juan Esteban Pedernera

Juan Esteban Pedernera (1796-1886) militar, foguèt president interin d'Argentina entre lo 5 de novembre e lo 12 de decembre de 1861.
| Precedit per Santiago Derqui | President d'Argentina 5 de novembre - 12 de decembre de 1861 | Seguit per Bartolomé Mitre |
# Juan Gregorio de Las Heras

Juan Gregorio de Las Heras (Buenos Aires, l'11 de julhet de 1780 – Santiago de Chile, heurèr de 1866), que ho un militar argentin qui gavidè ua colomna de l'Armada deus Andes e, atau, que trauquè los Andes entà liberar Chile durant las Guèrras d'Independéncia argentina e de Chile. Après la campanha de Chile, que participè a la liberacion de Peró (en particular que liurè las batalhas de Chacabuco, Talcahuano e Maipú.
Après, que ho tanben governador de la Província de Buenos Aires.
Abans la Guèrra d'Independéncia, que comencè la soa carrièra com comerçant. Durant las Invasions anglesas de l'arriu de la Plata que pelegè com sargent dens los Usars deu bearnés Joan Martin Pueyrredon.
Opausant au regim federau de Juan Manuel de Rosas, que s'exiliè mantuas annada en Chile on e tribalhè entà l'armada d'aqueth país.
# Lengas arawaks

Las lingas arawaks o lingas arawakianas son una familha de lingas amerindianas d'America dau Sud e de las Antilhas, emb un transfèrt de populacions recent en America Centrala. Utilizem uèi arawakian mai que arawak qui es sinonime de lokono, una linga arawakiana dau sos-grope mahipuran maritime. Avant l'arribada daus europencs, lu mahipuran maritime era larjament co-territoriau emb lu kali'na apelat maitot galibi.
# Lengas austricas

La superfamilha de las lengas austricas es una construccion teorica recampant de lengas d'Asia del Sud-Èst, del Pacific e del soscontinent indian. Aquesta superfamilha recampa las familhas austronesiana (Asia del Sud-Èst insular, Oceania e Madagascar) e austroasiatica (Asia del Sud-Èst continentala, èst d'Índia e Bangladèsh). L'ipotèsi d'una relacion genetica entre las doas familhas es pas acceptada per totes los lingüistas.
L'idèa d'una superfamilha austrica foguèt emesa pel primièr còp en 1906 pel missionari alemand Wilhelm Schmidt. Schmidt avancèt d'arguments fonologics, morfologics e lexicals per demostrar l'existéncia d'aquesta superfamilha, mas los elements lexicals foguèron regetats per la comunautat dels lingüistas. L'ipotèsi austrica es doncas generalament pas acceptada.
En 1942, lo lingüista Paul K. Benedict prepausèt una superfamilha qu'incluissiá non solament las lengas austronesianas e austroasiaticas, mas tanben tai-kadai e hmong-mien (o miao-yao). Aquesta ipotèsi es gaireben universalament regetada uèi.
D'autres lingüistas pensan que de similituds morfologicas recentament descobèrtas entre las lengas de las illas Nicobar (que son de la familha de las lengas môn-khmer, doncas austroasiaticas) e l'austronesian demòstra una relacion genetica entre l'austronesian e l'austroasiatic.
# Lengas anatolianas

Las lengas anatolianas constituisson una branca de las lengas indoeuropèas parladas en Anatolia als millennis IInd e Ièr abans nòstra èra.

## Classification

Segon Melchert (2012) la classificacion de las lengas anatolianas es:
* Protoanatolian
** itita
** palaic
** grop lovic
*** lovit
*** lician
*** milian
*** carian
*** sidetic
*** pisidian
** lidian (?)

## Referéncias

* ↑ Melchert 2012.

## Fonts

* Craig H. Melchert, 2012, The Position of Anatolian
* Portal de las lengas