OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lista dels presidents de Tanzania

Lo president es lo cap d'Estat e cap de govèrn de Tanzania. Es elegit per un periòde de cinc ans per la populacion.
Vaquí la lista dels presidents de Tanzania dempuèi 1964.
| # | President (Naissença-Decès) | Imatge | Periòde de govèrn | Periòde de govèrn | Eleccion | Partit (abans d'assumir lo poder) | Partit (abans d'assumir lo poder) | Primièr ministre |
| # | President (Naissença-Decès) | Imatge | Començament | Final | Eleccion | Partit (abans d'assumir lo poder) | Partit (abans d'assumir lo poder) | Primièr ministre |
| 1 | Julius Nyerere (1922–1999) | | 1 de novembre de 1964 | 5 de novembre de 1985 | 1965 1970 1975 | | Tanganyika African National Union | Kawawa |
| 1 | Julius Nyerere (1922–1999) | | 1 de novembre de 1964 | 5 de novembre de 1985 | 1980 | | Chama Cha Mapinduzi | Kawawa Sokoine Msuya Sokoine Salim |
| 2 | Ali Hassan Mwinyi (1925–2024) | | 5 de novembre de 1985 | 23 de novembre de 1995 | 1985 1990 | | Chama Cha Mapinduzi | Warioba Malecela Msuya |
| 3 | Benjamin Mkapa (1938–2020) | | 23 de novembre de 1995 | 21 de decembre de 2005 | 1995 2000 | | Chama Cha Mapinduzi | Msuya Sumaye |
| 4 | Jakaya Mrisho Kikwete (1950–) | | 21 de decembre de 2005 | 5 de novembre de 2015 | 2005 2010 | | Chama Cha Mapinduzi | Sumaye Lowassa Pinda |
| 5 | John Magufuli (1959–2021) | | 5 de novembre de 2015 | 17 de març de 2021 | 2015 | | Chama Cha Mapinduzi | Majaliwa |
| 6 | Samia Suluhu Hassan (1960–) | | 19 de març de 2021 | uèi | | | Chama Cha Mapinduzi | Majaliwa |

## Nòta

* ↑ partit creat lo 5 de febrièr de 1977.
* ↑ Reuters. «Tanzania swears in Samia Suluhu Hassan as first female president».

## Vejatz tanben

* Primièrs ministres de Tanzania
# Lista dels presidents de Trinitat e Tobago

Lo president es lo cap d'Estat de Trinitat e Tobago. Es elegit per un periòde de cinc ans per un collègi electoral. Sas foncions son a pena ceremonialas.
Vaqui la lista dels presidents de Trinitat e Tobago dempuèi 1976.
| # | President (Naissença-Decès) | Imatge | Periòde de govèrn | Periòde de govèrn | Eleccion | primièr ministre |
| # | President (Naissença-Decès) | Imatge | Començament | Final | Eleccion | primièr ministre |
| 1 | Sir Ellis Clarke (1918–2010) | | 1 d'agost de 1976 | 24 de setembre de 1976 | 1976, 1982 | Williams Chambers Robinson |
| 1 | Sir Ellis Clarke (1918–2010) | | 24 de setembre de 1976 | 19 de març de 1987 | 1976, 1982 | Williams Chambers Robinson |
| 2 | Noor Hassanali (1918–2006) | | 20 de març de 1987 | 17 de març de 1997 | 1987, 1992 | Robinson Manning Panday |
| 3 | A. N. R. Robinson (1926–2014) | | 18 de març de 1997 | 16 de març de 2003 | 1997 | Panday Manning |
| 4 | George Maxwell Richards (1931–2018) | | 17 de març de 2003 | 18 de març de 2013 | 2003, 2008 | Manning Persad-Bissessar |
| 5 | Anthony Carmona (1952–) | | 18 de març de 2013 | 19 de març de 2018 | 2013 | Persad-Bissessar Rowley |
| 6 | Paula-Mae Weekes (1958–) | | 19 de març de 2018 | uèi | 2018 | Rowley |

## Vejatz tanben

* Primièrs ministres de Trinitat e Tobago
# Lloyd Sherr

Lloyd Sherr (n. 1956) es un actor american.

## Ligams extèrnes

* (en) Lloyd Sherr sus l’Internet Movie Database
# Llutxent

Llutxent es un municipi de la província espanhòla de Valéncia dins la Comunautat Autonòma del País Valencian.
# Lluçà

Lluçà es un municipi de la província catalana de Barcelona e de la Generalitat de Catalonha.
# Llubí

Llubí es un municipi de la Comunautat Autonòma de las Illas Balearas. Ancianament sonat Castelll-Llubí, Llubí es una municipalitat malhorquina de la comarca del Pla, al nòrd-èst de Ciutat de Malhòrca. La comuna confronta Inca, Sa Pòbla, Muro, Santa Margalida, Maria de la Salut e Sineu. Lo nuclèu urban es situat entre dos promontòris, devesit entre part d'orient e la part de Son Ramis (Rumiolers).
# Llucena

Lucena del Cid es un municipi de la província espanhòla de Castelló e de la Comunautat Autonòma del País Valencian.
# Llucmajor

Llucmajor es un municipi de la província catalana de las Illas Balearas e de la Comunautat Autonòma de las Illas Balearas. Es lo municipi mai vast de Malhòrca, e aperten a la comarca del Migjorn (Miègjorn) e acara amb la capitala de l'illa (Palma), Algaida, Montuïri, Porreres e Campos. Compta amb centres toristics de primièr òrdre coma Cala Pi, Cala Blava e s'Arenal.
Maria Antònia Salvà i Ripoll (Palma, 4 de novembre de 1869 - Llucmajor, 29 de genièr de 1958), que foguèt una poetessa e traductritz malhorquina fòrça important per l'occitanisme, èra de Llucmajor.
# Llupià

Llupià en catalan (Llupia en francés) es una comuna catalana, situada dins lo departament dels Pirenèus Orientals e la region d’Occitània.

## Toponimia

Joan Coromines explica lo toponim Llupià coma nom de predi derivat del nom pròpi latin Lupus o Lupius, amb lo sufix adjectival -anum (d'en Llop, devengut).

## Administracion

Lista dels cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 1995 | 2026 | Roger Rigall |
| 1987 | 1995 | Monique Munna |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): 1964, totala: 2004 :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 277 | 282 | 399 | 931 | 1 253 | 1 734 | 1 792 | 1 820 | 1 863 1 891 |
| 2009 | 2010 |
| 1 905 1 934 | 1 948 1 978 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS (recercar) - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas e referéncias

* (ca) Aqueste article es parcialament o en totalitat eissit d’una traduccion de l’article de Wikipèdia en catalan intitolat « Llupià ».
* ↑ Coromines 1996.
* Portal de Catalonha
# Lluís-Anton Baulenas

Lluís-Anton Baulenas i Setó (Barcelona, 21 de setembre de 1958) es un escrivan, revirador e critic literari catalan.
Abans d'exercir d'escrivan, aviá fach de mèstre a l'escòla privat e en instituts de segondària. Abandona après aqueles trabalhs segondaris e consagra tot lo sieu temps a l'escritura. Los sieus inicis literaris se devon al teatre, camp que faguèt d'actor, director e autor. Totun, la reconeissença publica li arriba, sustot, del prètzfach coma romancièr. A ganhat los prèmis mai importants de la literatura catalana e es estat tradusit a divèrsas lengas. Coma revirador el meteis, a adaptat al catalan de tèxtes de Marguerite Yourcenar, Eugène Labiche, William Gibson, Eugene O'Neill, Jean Cocteau, Albert Camus E Boris Vian. Lo director Ventura Pons transformèt Amor idiota en una film de succès.

## Òbras
### Roman

* Qui al cel escup
* Neguit
* Sus Scrofa (porcs)
* Càlida nit
* Rampoines-451
* Noms a la sorra
* Alfons XIV, un crim d'estat
* Els caníbals
* El fil de plata
* La felicitat
* Amor d'idiota
* Per un sac d'ossos
* Àrea de servei (2007)
* El nas de Mussolini (2008)
* L'últim neandertal, La Magrana/RBA, 2014
* La vostra Anita, Bromera (2015)

### Teatre

* La ben calçada (amb Damià Barbany)
* No hi ha illes meravelloses
* Melosa fel
* El pont de Brooklyn
* Trist, com quan la lluna no hi és

### Infantil e juvenil

* El gran màgic d'Oz: a la recerca d'un mateix (amb Francesc Alborch)

### No ficcion

* Manual de llengua catalana per a ús i bon aprofitament dels estudiants de COU
* El català no morirà

### Filmografia

* 2001 -Anita no perd el tren, basada en lo sieu roman Bones obres (director: Ventura Pons)
* 2004 - Amor idiota, basada en lo sieu roman del meteis nom, (director: Ventura Pons)

## Prèmis

* 1989 Prèmi Documenta de narrativa per Càlida nit
* 1998 Prèmi Carlemanh de roman per El fil de plata
* 1999 Premi Crítica Serra d'Or de roman per El fil de plata
* 2000 Prèmi Prudenci Bertrana de roman per La felicitat
* 2005 Prèmi Ramon Llull de roman per Per un sac d'ossos
* 2008 Premi Sant Jordi de roman per El nas de Mussolini

## Referéncias

* ↑ «Lluís-Anton Baulenas», Gran Enciclopèdia Catalana, Barcelona: Edicions 62, en linha.
* ↑ Basilière, Michel. «Spain's savage legacy begets the man». Toronto Star.
* ↑ Biblioteca Pública Ignasi Iglésias. «Directori d'autors locals del districte de Sant Andreu». Ajuntament de Barcelona.
* ↑ Castells, Ada: Una última carta als Reis. El Punt Avui (Cultura) 2/1/2015, p. 4
* ↑ «Anita no perd el tren». Internet Movie Database.
* ↑ «Amor idiota». Internet Movie Database.

## Ligams extèrnes

* LletrA. «Lluís-Anton Baulenas i Setó» Universitat Dubèrta de Catalonha e Institut Ramon Llull.
* «Lluís-Anton Baulenas i Setó» Associació d'Escriptors en Llengua Catalana (AELC).
# Guaratinguetá

Guaratinguetá es una vila de l'estat brasilièr de São Paulo, luòc de naissença del 1$^r$ sant brasilièr, Sant Antoni de Senta Anna Galvão. Sa populacion èra estimada a 113 012 abitants en 2005. Sa superfícia totala es 751,44 km². Es situada a 176 km de la vila de São Paulo, capitala de l'estat.
Las principalas activitats economicas de la vila son la *creacion animala (bovids principalament), l'agricultura (ris), l'industria textila, l'educacion superiora (un campus de l'Universitat Estadual Paulista - UNESP, l'Escòla d'Especialistas de l'Aeronautica) e lo comèrci. Lo torisme rural e religiós tanben es important.
Foguèt fondada lo 13 de junh de 1630.
# Guans

Guans (pron. locala: [wãns], o mens localament [gãns]) (Gans en francés) es ua comuna gascona de Vasadés administrada pr'eu departament de Gironda de la region de Navèra Aquitània, ancianament d'Aquitània.

## Geografia
### Perimètre deu territòri

Comunas confrontantas de Guans :
| | Ladòs | |
| Vasats | | L'Abescau |
| | Gajac | Sendèts |

## Toponimia

Las atestacions ancianas citadas per Bénédicte Boyrie-Fénié son : Han (1263), Ganzheremum (apud ~) (1279), en latin. La fòrma de 1279 ha referéncia a un èrm, una tèrra desabitada, pas enquèra desbosigada.
Per Dauzat e Rostaing, lo nom ven deu nom d'òme germanic *Ganzo (cf. alemand gans, "auca"). Ernèst Negre, citat per Bénédicte Boyrie-Fénié, causeish un aute nom germanic, Ganso. B. Boyrie-Fénié escarta pas completament lo nom germanic Ganso, mès pensa tanben, pr'amor de la prononciacion [wãns], a un derivat de vadum, "ga", "gua", wádanum. L'evolucion serè la seguenta : wádanos > wá(d)an(o)s > wans.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat | Qualitat |
| març de 2001 | 2026 | Laurent Belloc | foncionari |
| | 2001 | | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||
* Avant la refòrma cantonala de 2014, aplicada en 2015, la comuna èra deu canton de Vasats; es adara deu canton deu Sud Gironda.

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): 191, totala: 196 :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 600 | 337 | 461 | 433 | 469 | 507 | 433 | 448 | 460 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 456 | 459 | 433 | 415 | 372 | 378 | 369 | 331 | 334 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 333 | 306 | 284 | 267 | 270 | 245 | 243 | 207 | 251 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 242 | 222 | 184 | 171 | 152 | 158 | 183 | 186 | 186 192 |
| 2009 | 2010 |
| 189 195 | 188 194 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Véser tanben

* Comunas de Gironda

## Nòtas

* ↑ http://www.in-oc.org/index.php?option=com_content&task=view&id=197&Itemid=0
* 1 2 Bénédicte Boyrie-Fénié, Dictionnaire toponymique des communes Gironde, ed. CAIRN, Pau, 2008, p. 152-153
* ↑ Albert Dauzat, Charles Rostaing, Dictionnaire étymologique des Noms de Lieux en France, reedicion Librairie Guénégaud, 1984, p. 310
* Portau de Gasconha
# Guaraní

Guaraní pòt essèr:
* lo pòble guaraní
* la lenga guaraní
* la moneda del Paraguai
# Guanosina trifosfat

La guanosina trifosfat (GTP) se coneis tanben coma guanosina-5'-trifosfat. En bioquimia, lo GTP es 9-β-D-ribofuranosilguanina-5'-trifosfat o, tanben, 9-β-D-ribofuranosil-2-amino-6-oxo-purina-5'-trifosfat. Lo GTP es un nucleotid que sa basa azotada es la purina guanina. Sa foncion es similara a la del ATP, essent qu'es tanben utilizat coma font energetica. En mai lo GTP es lo precursor de la basa guanina dins la sintèsi de l'ADN (replicacion) e de l'ARN (transcripcion), coma l'ATP o es per la basa adenina.
D'un autre latz, lo GTP es tanben essencial dins d'unas vias de senhalizacion, ont es convertit en GDP per accion de GTPasas, que l'activitat càmbia segon que se sián jonchas al GTP o al GDP.
# Guaraciaba (Santa Catarina)

Guaraciaba (Santa Catarina) es un es una vila de l'estat brasilièr de Santa Catarina.
# Guaramirim

Guaramirim es un es una vila de l'estat brasilièr de Santa Catarina.
# La Brabançonne

La Brabançonne es l'imne nacional de Belgica. Existisson tres version oficialas, dins las tres lengas nacionalas.

## Version neerlandesa

    O dierbaar België, O heilig land der Vad'ren,
    Onze ziel en ons hart zijn u gewijd.
    Aanvaard ons kracht en bloed van ons ad'ren,
    Wees ons doel in arbeid en in strijd.
    Bloei, o land, in eendracht niet te breken;
    Wees immer uzelf en ongeknecht,
    Het woord getrouw, dat g' onbevreesd moogt spreken,
    Voor Vorst, voor Vrijheid en voor Recht!
    Het woord getrouw, dat g' onbevreesd moogt spreken,
    Voor Vorst, voor Vrijheid en voor Recht!
    Voor Vorst, voor Vrijheid en voor Recht!
    Voor Vorst, voor Vrijheid en voor Recht!

## Version francesa

    Ô Belgique, ô mère chérie,
    À toi nos cœurs, à toi nos bras,
    À toi notre sang, ô Patrie !
    Nous le jurons tous, tu vivras !
    Tu vivras toujours grande et belle
    Et ton invincible unité
    Aura pour devise immortelle :
    Le Roi, la Loi, la Liberté !
    Aura pour devise immortelle :
    Le Roi, la Loi, la Liberté !
    Le Roi, la Loi, la Liberté !
    Le Roi, la Loi, la Liberté !

## Version alemanda

    O liebes Land, o Belgiens Erde,
    Dir unser Herz, Dir unsere Hand,
    Dir unser Blut, dem Heimatherde,
    wir schworen's Dir, o Vaterland!
    So blühe froh in voller Schöne,
    zu der die Freiheit Dich erzog,
    und fortan singen Deine Söhne:
    "Gesetz und König und die Freiheit hoch!"
    und fortan singen Deine Söhne:
    "Gesetz und König und die Freiheit hoch!"
    "Gesetz und König und die Freiheit hoch!"
    "Gesetz und König und die Freiheit hoch!"
# La Braunha

La Braunha (La forêt de la Braunhie en francés) es un airal bartassièr de 2600 ha pel Causse de Gramat. Es una de las atraccions màgers del Pargue Natural Regional dels Causses de Carcin. Se situa mai que mai sus las comunas de Canhac e de Fontana.

## De venir veire

* las pelenas
* las igas
* los lacs de Sant Naufasi
* las pèiras levadas
* las orquidèas
* las fedas del causse, dels uèlhs macats
* las parets amb los sautadors, los comptadors e autres sistèmas
* las casèlas, sètis e autras cabanas de pastre
* los lauzèrts (loc. lusèrp), demest los pus bèls d'Euròpa

## Braunha e poesia

Dins lo recuèlh de poesia Al Clar del Temps l'abat Silvan Tolze evòca los païsatges de la Braunha e lo « bon Sant Naufari », especialament dins lo poèma "La Centena de mon país":
   [...] Mas amor qu'aicí las magrièras fan D'un estiu sens aiga un ivèrn sens pan, Cava de laquets, o bon Sant Naufari,
   Que los pastorèls sempre i menaràn Beure lors borrets, anhels e vacivas, Abans d'i levar de tendas de grivas Quand lo cantalés agrempís lo ram. [...]
(Font: Al Clar del Temps, Silvan Tolze, Estampariá Gerbèrt, Orlhac, 1968)
# La Bretenière

La Bretenière es una comuna francesa, situada dins lo departament de Dobs e la region de Borgonha Franca Comtat.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Gilbert Labe |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 163 | 168 | 174 | 192 | 184 | 182 | 180 | 184 | 189 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 176 | 164 | 143 | 121 | 135 | 136 | 142 | 135 | 125 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 112 | 111 | 105 | 94 | 92 | 92 | 77 | 76 | 80 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 53 | 50 | 47 | 59 | 56 | 61 | 66 | 65 | 65 |
| 2009 | 2010 |
| 64 66 | 63 65 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* Portal de las comunas de França
# La Bridoire

La Bridoire en arpitan (La Bridoire en francés) es una comuna arpitana de Savòia, situada dins lo departament de Savòia e la region de Ròse-Aups.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Christian Billard |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 609 | 676 | 647 | 687 | | 873 | | 922 | - |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 805 | 798 | 782 | 743 | 711 | 853 | 845 | 980 | 1 054 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1 132 | 1 086 | 1 157 | 1 094 | 1 162 | 1 139 | 1 120 | 1 054 | 1 076 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 1 090 | 1 027 | 1 002 | 1 035 | 1 115 | 1 088 | 1 190 | 1 167 | 1 190 |
| 2009 | 2010 |
| 1 188 1 222 | 1 187 1 218 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* Portau de Savòia (Arpitània)
# La Breille-les-Pins

La Breille-les-Pins es una comuna francesa, situada dins lo departament de Maine e Léger e la region dels Païses de Léger.

## Geografia

Aquela comuna angevine se situa en lo Baugeois, en limit de la vallée de la Loire e del Saumurois.
Cette commune angevine se situe dans le Baugeois, en limite de la vallée de la Loire et du Saumurois.

### Comunas vesinas
## Istòria

Ja coneguda a Modèl:La s-, "Brolia, la Breille" s'es desplaçat pauc a pauc sus la rota de la Loire a Vernoil, al masatge caseriu del Val de Chevré. La municipalitat levava alavetz del seigeur de Montsoreau e Bellay. En 1849, comuna e escòla se bastisson e entre 1864 e 1866, la municipalitat bastida la nòva glèisa St Etienne.
Lo 13 de març de 1958 La Breille ven La Breille-los-Pins.
Déjà connue au sègle XII, "Brolia, la Breille" s'est déplacée peu à peu sur la route de la Loire à Vernoil, au hameau du Val de Chevré. La commune relevait alors du seigeur de Montsoreau et Bellay. En 1849, mairie et école se construisent et entre 1864 et 1866, la commune construit la nouvelle église St Etienne.
Le 13 mars 1958 La Breille devient La Breille-les-Pins.

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Florian Stephan |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 505 | 462 | 550 | 569 | 520 | 600 | 543 | 522 | 547 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 518 | 514 | 488 | 470 | 515 | 530 | 546 | 538 | 517 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 492 | 476 | 439 | 394 | 384 | 318 | 304 | 307 | 310 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 332 | 334 | 281 | 270 | 345 | 444 | 537 | 550 | 586 |
| 2009 | 2010 |
| 607 624 | 595 611 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* ↑ INSEE, Còdi Oficial Géographique, Modificacions de las municipalitats de Maine-e-Loire, consultadas lo 24 de junh de 2012
* ↑ INSEE, Code Officiel Géographique, Modifications des communes de Maine-et-Loire, consultées le 24 juin 2012
* Portal de las comunas de França
# La Bretonnière-la-Claye

La Bretonnière-la-Claye es una comuna peitavina, situada dins lo departament de Vendea e la region daus País de Leire.

## Toponimia

Las atestacions ancianas son, per lhuec:

## Administracion

Lista daus maires successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Hubert Martineau |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 363 | 332 | 295 | 325 | 403 | 486 | 614 | 631 | 640 |
| 2009 | 2010 |
| 629 639 | 619 629 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas e referéncias
### Nòtas
### Referéncias

* ↑ «Dictionnaire topographique de la France».
* Portal de Peitau
# La Bouza

La Bouza es un municipi de la província espanhòla de Salamanca dins la Comunautat Autonòma de Castelha e Leon.
# La Bretenière (Jura)

La Bretenière es una comuna francesa administrada per lo departament de Jura de la region de Borgonha Franca Comtat

## Administracion

Lista deus cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat |
| 2008 | 2014 | Joseph Roy |
| març de 2001 | 2008 | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 108 | 115 | 99 | 126 | 137 | 165 | 186 | 189 | Cercar |
| 2009 | 2010 |
| 196 203 | 202 208 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS (recercar) - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||

## Nòtas

* Portau d'Arpitània
# La Breula

La Breula (La Bréole en francés) es una anciana comuna provençala, situada dins lo departament deis Aups d'Auta Provença e la region de Provença-Aups-Còsta d'Azur. Lo 1èr de genièr de 2017 fusionèt amb Sant Vincenç dei Fòrts dins la comuna novèla d'Ubaia e La Sèrra de Ponçon.

## Administracion

Lista dei cònsols successius :
| Periòde | Periòde | Identitat | Etiqueta | Qualitat |
| 1989 | 2020 | Roger Masse | UMP, LR | cònsol delegat (2017-), conselhier departamentau (2015-) |
| 1983 | 1989 | | | |
| Totas las donadas son pas encara conegudas. |||||

## Demografia

modificar « persona »  v · d · m 
Evolucion demografica Populacion comunala actuala (2013): , totala: :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 1 078 | 1 104 | 1 085 | 966 | 932 | 1 044 | 1 050 | 1 082 | 1 040 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 976 | 989 | 952 | 881 | 853 | 844 | 876 | 822 | 743 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 726 | 703 | 686 | 612 | 535 | 515 | 477 | 387 | 348 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 477 | 256 | 235 | 252 | 279 | 325 | 342 | 344 | 346 |
| 2009 | 2010 |
| 398 404 | 409 415 |
| Fonts ||
| Base Cassini de l'EHESS - Nombre retengut a partir de 1962 : Populacion sens comptes dobles - Sit de l'INSEE Evolucion de la populacion 1962-2008 |||||||||
* 2014 : 361

## Veire tanben

* Comunas deis Aups d'Auta Provença

## Nòtas e referéncias

* Portal de Provença
# Invasion sovietica de Polonha

L'invasion sovietica de Polonha se debanèt dins lo corrent de la Segonda Guèrra Mondiala entre lo 17 de setembre e lo 6 d'octòbre de 1939. Opausèt lei fòrças de l'Union Sovietica a aquelei de Polonha qu'èra ja fòrça afeblidas per l'ataca alemanda començada lo 1$^{èr}$ de setembre. Foguèt entraïnada en acòrd ambé lo pacte secrèt germanosovietic. S'acabèt per una victòria sovietica relativament aisada car lei fòrças polonesas situadas lòng de la frontiera orientala dau país èran dispersadas e mai desirosas de luchar còntra leis Alemands que còntra lei Sovietics. Lei combats e lei pèrdas demorèron limitats dins lei dos camps.