# Sámuel Brassai

Sámuel Brassai ([ˈʃaːmuɛl], [ˈbɾɒʃːɒi]), né le 15 juin 1797 ou le 13 février 1800 à Torockó ou à Torockószentgyörgy et décédé le 24 juin 1897 à Kolozsvár, était un linguiste, un orientaliste, un mathématicien, un philosophe, un botaniste, un polymathe, un écrivain pédagogique et un traducteur hongrois, membre de l’Académie hongroise des sciences. Il s'est intéressé à la grammaire, à l'histoire, à la géographie, à la statistique, à la logique, à l'économie, à la théorie de la musique, à l'esthétique, à la critique littéraire.

## Biographie

Il a été le descendant d'une ancienne famille saxonne transylvaine de Kronstadt, d'où le surnom hongrois de ses aïeux. Le nom officiel de son grand-père paternel a été Welmes. Issu d’une famille des pasteurs unitariens de Torockó, le jeune Sámuel Brassai a été précepteur dans les familles de l'aristocratie transylvaine (famille Bethlen etc). En 1834, il s'est établi à Kolozsvár (Cluj) où il a fondé le journal Vasárnapi Újság. En 1837, il est devenu enseignant à l'École Supérieure Unitarienne de Kolozsvár où il a enseigné l'histoire, la géographie, les mathématiques, les sciences naturelles et la philosophie. En 1841, il a contribué substantiellement à l'adoption de la réforme pédagogique, suite de laquelle la langue de l'enseignement est devenu le hongrois, substituant le latin. Entre 1848 et 1849, il a été officier dans l’armée révolutionnaire hongroise de Josef Bem. Entre 1850 et 1859, il a vécu à Pest. En 1859, il rentre à Kolozsvár où il devient le directeur de la société culturelle et scientifique Erdélyi Múzeum-Egyesület et crée en 1872 le jardin botanique du comte Imre Mikó. En 1862, il a fondé une bourse d'études de 1 000 florins pour l'École Supérieure Unitarienne. Il a été le professeur des mathématiques et le premier prorecteur de l'université de Kolozsvár, lors de la fondation de cette institution, en 1872.

## Œuvres

* Bévezetés a világ, föld és státusok esmeretére. (Introduction à la connaissance de l'Univers, de la Terre et des États). Kolozsvár, 1834. (hu)
* A füvészet elveinek vázolata. Lindley János nyomán (Botanique). Kolozsvár, 1836. (hu)
* Számító Sokrates. Fejbeli számolás kérdésekben. Angol mintára hazai viszonyokhoz alkalmazva (Socrate comptable). Kolozsvár, 1842. (hu)
* Bankismeret (La science des banques). Kolozsvár, 1842. (Ism. Athenaeum.) (hu)
* A kisdedek számvetése angol mintára. Kolozsvár, 1842. (hu)
* Rajzminták fiatal gyermekek számára. Angol előkép után magyarázó szöveggel. Kolozsvár, 1842. (hu)
* A fiatal kereskedő arany abc-je. Montag R. J. után. Kolozsvár, 1847. (Kereskedői Könyvtár I. köt.)
* Okszerű vezér a német nyelv tanulásában (Apprendre l'allemand). Kolozsvár, 1845. Két rész.
* Algebrai gyakorlatkönyv és kulcsa (Algèbre). Pest, 1853–57. Két rész.
* Logika lélektani alapon fejtegetve. (La logique expliquée du point de vue psychologique). Pest, 1858. (hu)
* Tigrisvadászat Indiában. Rice William után ford. Pest, 1859.
* Az árnyékóra. (Pest, 1859. , (M. Akadémiai Értesítő XIX. 4.)
* A magyar mondat. Pest, 1860–63. Három közlés. (hu)
* Magyar vagy czigány zene. Elmefuttatás Liszt Ferencz: Czigányokról irt könyvére. Kolozsvár, 1860. (hu)
* Irodalmi pör a filozofia ügyében (species facti), melyben a tanuságot és botrányt kedvelő több mulatságot fog találni, mint népszerűtlen czíméből itélve gyanítaná. Kolozsvár, 1861. (hu)
* Az akadémia igazsága. Kolozsvár, 1862. (hu)
* Ingyen tanító franczia nyelvmester. I. rész. (Cours de langue française). Kolozsvár, 1863. (hu)
* Nem csak az anyag halhatatlan. Kolozsvár, 1865.
* Euklides elemei XV könyv. Pest, 1865.
* A módszerről. Pest, 1867–69. Három értekezés. Székfoglaló a tört. philos. osztályban.
* A magyar bővített mondat. Pest, 1870.
* Számtan a népiskolákban. Az I. és II. osztály tanítója számára. Vezérkönyv és példatár. Pest, 1872. Két rész.
* Számvetés a népiskolában a II. oszt. tanítványok számára. Pest, 1872.
* Hogy kelljen a latin hajtogatást észszerűen gyorsan és sikeresen tanítani? Pest, 1872.
* Commentator commentatus. Tarlózások Horatius satiráinak magyarázói után. (Les Satyres d’Horace. Études). Pest, 1872.
* Paraleipomena kai katorthoumena. Virg. Aen. I. és II. Könyve magyarázata. (Études sur Aeneis de Virgile, Aeneis. Études). Pest, 1873.
* Laelius. Hogyan kell és hogyan nem kell magyarázni az iskolában a latin autorokat? Kolozsvár. 1874.
* A neo- és palaeologia ügyében. Budapest, 1875.
* A gyógyszerészné. Beszély gróf Sollogub után oroszból ford. Budapest, 1877.
* Logikai tanulmányok (Etudes de logique). Budapest, 1877.
* A nyelvujítás és Ballagi. Kolozsvár, 1881.
* A magyar nyelv ellenőre. Kolozsvár, 1881–82. (I. és II. fogás.)
* A mondat dualismusa (Le Dualisme de la Phrase). Budapest, 1884.
* Algebrai gyakorlatok. Budapest, 1883–84. Két rész.
* Nézetek a vallás eszméjéről. Kolozsvár, 1887. Három értekezés.
* Szórend és accehtus. Budapest. 1888.
* A jövő vallása (La Religion de l’Avenir). Kolozsvár. 1886.
* Vallás és hit (Religion et Foi). Kolozsvár, 1887.
* A Jézus istensége. Kolozsvár, 1887.
* A növény nevek leirása. Kolozsvár, 1888.

## Galerie

* Le bas-relief de Sámuel Brassai au Panthéon de Szeged, (Hongrie)
* Le monument funéraire de Brassai au Cimetière Central de Cluj/Kolozsvár. Œuvre de Lajos Pákey.