# Curso de húngaro/Alfabeto
## El alfabeto húngaro - A magyar ábécé

A(Á) B C CS D DZ DZS E(É) F G GY H I(Í) J K L LY M N NY O(Ó) Ö(Ő) P Q R S Sz T TY U(Ú) Ü(Ű) V W X Y Z ZS

## Las vocales - A magánhangzók

Existen vocales largas y breves:
* largas: A E I O Ö U Ü
* breves: Á É Í Ó Ő Ú Ű
A continuación se intenta dar una pequeña idea de su pronunciación (una expliación más profunda se encuentra en la sección de gramática):
A: no es central, como en español, sino posterior, por eso suena parecida a una o.
Á: es casi como en español, pero larga. E: más abierta que en español. É: sonido intermedio entre e-i. I: como en español. Í: como en español pero larga. O: como en español. Ó: como en español pero larga. Ö: es como una e, pero redondeando los labios (como para pronunciar una o).
Ő: igual que la anterior, pero larga. U: más o menos como en español. Ú: igual que la anterior, pero larga. Ü: es como una i, pero redondeando los labios (como para pronunciar una u).
Ű: como la anterior, pero larga.
Un aspecto a tener en cuenta en el húngaro es la denominada armonía vocálica (se puede ver una explicación del proceso y sus reglas en el artículo de Gramática húngara de la Wikipedia, aquí, y próximamente en las lecciones de Gramática Húngara del Departamento). La armonía vocálica consiste en que solo un grupo determinado de vocales puedan aparecer en una palabra. Desde este punto de vista existen dos grupos, según la posición de la lengua en su pronuncación:
* anteriores: e é i í ö ő ü ű
* posteriores: a á o ó u ú
Así las palabras tienen vocales anteriores o vocales posteriores, pero no suelen mezclarlas, a no ser que sean palabras compuestas, o tengan prefijos (el prefijo no cuenta en este caso). Aunque hay que tener en cuenta que hay muchos casos en las que sí las mezclan. Este fenómeno es muy importante a la hora de declinar palabras o conjugar verbos.

## Las consonantes- A mássalhangzók

Las consonantes Q W X Y sólo aparencen en palabras extranjeras.
Veamos en primer lugar la pronuncación de las consonates. Si no se indica nada, quiere decir que es igual o muy similar a la pronuncación española.
* B - bor (vino), bíró (juez)
* C - se pronuncia ts - cipő (zapato), cég (empresa)
* CS - se pronuncia ch - csend (silencio), csap (grifo)
* D - adni (dar), dió (nuez)
* DZ - como c, pero sonora - edző (entrenador),
* DZS - se pronuncia como en una consonante d+y (argentina), [d+zh (en ruso), дж], no es muy frecuente- dzsem (mermelada),
* F - fű (hierba), fiú (chico)
* G - siempre como en español g ante a,o,u (por ejemplo como en gato)- gondolni (pensar), gazdag (rico)
* GY - es una d blanda o palatalizada (recuerda mucho a y, es igual que la д rusa ante vocal blanda o palatal)- gyümölcs (fruta), gyerek (niño)
* H - velar aspirada, parecida a la j española pero no tan fuerte- hinni (creer), hozni (traer)
* J - semivocal, como en español y- jég (hielo), jel (signo, señal)
* K - kint (fuera), kocsi (coche)
* L - olvasni (leer), lé (zumo)
* LY - se pronuncia igual que la j húngara, por eso es una falta de ortografía bastante habitual. Semivocal, como en español y- király (rey), lyuk (agujero)
* M - malom (molino), majom (mono)
* N - nem (no), nő (mujer)
* NY - como ñ- spanyol (español), lány (chica)
* P - apa (padre, papá), eper (fresa)
* R - igual que en español- írni (escribir), űr (universo)
* S - como en inglés sh (o en ruso Ш)- esni (caer), só (sal)
* SZ - como la s española - szél (viento), szép (bonito)
* T - törpe (enano), tej (leche)
* TY - es una t blanda o palatal, a medio camino entre t y ch- tyúk (gallo), ostya (hostia, oblea)
* V - labiodental, como en América Latina - vér (sangre), vár (castillo)
* Z - s sonora (igual que en ruso з)- zokni (calcetín), utazás (viaje)
* ZS - como y argentina, ж rusa o j francesa - zsír (grasa), rízs (arroz)
nota
* Las consonantes pueden ser también largas o breves. Las largas se escriben con doble grafía, por ejemplo éppen (precísamente). Las consonantes que ya son dobles, duplican sólo su primera grafía. Por ejemplo: hattyú (cisne), presszó (cafetería).

## Grafías antiguas

En algunos casos, las reglas comentadas hasta ahora no se cumplen, sobre todo en nombres antiguos (o formas antiguas de nombre modernos):
* cz en lugar de 'c' (Debreczen, una ciudad; es más habitual ver Debrecen)
* ch en lugar de cs (Imre Madach, escritor)
* eö en lugar de ö (József Eötvös, escritor y político)
* th en lugar de t (István Báthory, político)
* w en lugar de v (Sándor Weöres, poeta)

## Prácticas de lectura

* Sándor Petőfi (Libertad, amor)
SZABADSÁG, SZERELEM!
Szabadság, szerelem!
E kettő kell nekem.
Szerelmemért föláldozom
Az életet,
Szabadságért föláldozom
Szerelmemet.
(1847)
* Gyula Juhász (Silencio del Tisza)
Tiszai csönd
Hálót fon az est, a nagy, barna pók,
Nem mozdulnak a tiszai hajók.
Egyiken távol harmonika szól,
Tücsök felel rá csöndben valahol.
Az égi rónán ballag már a hold:
Ezüstösek a tiszai hajók.
Tüzeket raknak az égi tanyák,
Hallgatják halkan a harmonikát.
Magam a parton egymagam vagyok,
Tiszai hajók, néma társatok!
Ma nem üzennek hívó távolok,
Ma kikötöttünk itthon, álmodók!
(1910)
* Attila József (Pon tu mano)
Tedd a kezed
Tedd a kezed
homlokomra,
mintha kezed
kezem volna.
Úgy őrizz, mint
ki gyilkolna,
mintha éltem
élted volna.
Úgy szeress, mint
ha jó volna,
mintha szívem
szíved volna.
(1928)

## Leer y escuchar

En la siguiente página se pueden escuchar versos húngaros . Hemos elegido unos cuantos. Aquí encontrarás su versión en húngaro. En en enlace se puede escuchar (una vez abierta la página hay que elegir el poema correspondiente).
* Endre Ady (El piano negro) - (verso 21)
A fekete zongora
Bolond hangszer: sír, nyerit és búg.
Fusson, akinek nincs bora,
Ez a fekete zongora.
Vak mestere tépi, cibálja,
Ez az élet melódiája.
Ez a fekete zongora.
Fejem zúgása, szemem könnye,
Tornázó vágyaim tora,
Ez mind, mind: ez a zongora.
Boros, bolond szívemnek vére
Kiömlik az ő ütemére.
Ez a fekete zongora.
* Sándor Petőfi (A finales de septiembre) escuchar
Szeptember végén
Még nyílnak a völgyben a kerti virágok,
Még zöldel a nyárfa az ablak előtt,
De látod amottan a téli világot?
Már hó takará el a bérci tetőt.
Még ifju szivemben a lángsugarú nyár
S még benne virít az egész kikelet,
De íme sötét hajam őszbe vegyűl már,
A tél dere már megüté fejemet.
Elhull a virág, eliramlik az élet...
Űlj, hitvesem, űlj az ölembe ide!
Ki most fejedet kebelemre tevéd le,
Holnap nem omolsz-e sirom fölibe?
Oh mondd: ha előbb halok el, tetemimre
Könnyezve borítasz-e szemfödelet?
S rábírhat-e majdan egy ifju szerelme,
Hogy elhagyod érte az én nevemet?
Ha eldobod egykor az özvegyi fátyolt,
Fejfámra sötét lobogóul akaszd,
Én feljövök érte a síri világból
Az éj közepén, s oda leviszem azt,
Letörleni véle könyűimet érted,
Ki könnyeden elfeledéd hivedet,
S e szív sebeit bekötözni, ki téged
Még akkor is, ott is, örökre szeret!
(1847)
* Gyula Juhász (Anna eterna) escuchar
Anna örök
Az évek jöttek, mentek, elmaradtál
Emlékeimbõl lassan, elfakult
Arcképed a szívemben, elmosódott
A vállaidnak íve, elsuhant
A hangod és én nem mentem utánad
Az élet egyre mélyebb erdejében.
Ma már nyugodtan ejtem a neved ki,
Ma már nem reszketek tekintetedre,
Ma már tudom, hogy egy voltál a sokból,
Hogy ifjúság bolondság, ó de mégis
Ne hidd szívem, hogy ez hiába volt
És hogy egészen elmúlt, ó ne hidd!
Mert benne élsz te minden félrecsúszott
Nyakkendõmben és elvétett szavamban
És minden eltévesztett köszönésben
És minden összetépett levelemben
És egész elhibázott életemben
Élsz és uralkodol örökkön, Amen.
* Sándor Petőfi: (Canción nacional) escuchar.
Nemzeti dal
Talpra magyar, hí a haza!
Itt az idő, most vagy soha!
Rabok legyünk vagy szabadok?
Ez a kérdés, válasszatok! –
A magyarok istenére
Esküszünk,
Esküszünk, hogy rabok tovább
Nem leszünk!
Rabok voltunk mostanáig,
Kárhozottak ősapáink,
Kik szabadon éltek-haltak,
Szolgaföldben nem nyughatnak.
A magyarok istenére
Esküszünk,
Esküszünk, hogy rabok tovább
Nem leszünk!
Sehonnai bitang ember,
Ki most, ha kell, halni nem mer,
Kinek drágább rongy élete,
Mint a haza becsülete.
A magyarok istenére
Esküszünk,
Esküszünk, hogy rabok tovább
Nem leszünk!
Fényesebb a láncnál a kard,
Jobban ékesíti a kart,
És mi mégis láncot hordtunk!
Ide veled, régi kardunk!
A magyarok istenére
Esküszünk,
Esküszünk, hogy rabok tovább
Nem leszünk!
A magyar név megint szép lesz,
Méltó régi nagy hiréhez;
Mit rákentek a századok,
Lemossuk a gyalázatot!
A magyarok istenére
Esküszünk,
Esküszünk, hogy rabok tovább
Nem leszünk!
Hol sírjaink domborulnak,
Unokáink leborulnak,
És áldó imádság mellett
Mondják el szent neveinket.
A magyarok istenére
Esküszünk,
Esküszünk, hogy rabok tovább
Nem leszünk!