# maa
## English
### Etymology

Onomatopoeic.

### Pronunciation

* IPA: /mɑː/, (imitative) /mæː/, [mæ̰ː ~ mæˀæˀæ]
* Audio (Southern England):(file)
* Rhymes: -ɑː, -æː

### Interjection

maa
* A bleating sound, as that of a sheep or goat.

### Verb

maa (third-person singular simple present maas, present participle maaing, simple past and past participle maaed)
* (intransitive) To make such a sound.
** 1992, Josepha Sherman, A Sampler of Jewish-American Folklore, page 126:Now it's even worse! The goat maas all the time. And the smell...
** 2000, Frank McCourt, Angela's Ashes:Now the twins started to cry and Malachy clung to Mam, sobbing. The cows mooed, the sheep maaed […]

### Anagrams

* AAM, AMA, Ama, aam, ama

## Afar
### Pronunciation

* IPA: /ˈmaː/ [ˈmaː]
* Hyphenation: maa

### Determiner

máa
* Alternative form of má

### References

* E. M. Parker, R. J. Hayward (1985) “maa”, in An Afar-English-French dictionary (with Grammatical Notes in English), University of London, →ISBN
* Mohamed Hassan Kamil (2015) L’afar: description grammaticale d’une langue couchitique (Djibouti, Erythrée et Ethiopie)‎, Paris: Université Sorbonne Paris Cité (doctoral thesis)

## 'Are'are
### Noun

maa
* eye
* snake

### References

* Kateřina Naitoro, A Sketch Grammar of 'Are'are: The Sound System and Morpho-Syntax (2013)

## Barunggam
### Noun

maa
* hand

### Further reading

* Barunggam body parts

## Cebuano
### Pronunciation

* IPA: /maˈʔa/ [mɐˈʔa]
* IPA: /ˈma/ [ˈma]
* Hyphenation: ma‧a

### Adjective

maá (Badlit spelling ᜋᜀ)
* Alternative form of mala (“dry”)

## Estonian
### Etymology

From Proto-Finnic *maa, from Proto-Uralic *mëxe. Cognates include Finnish maa and Karelian mua.

### Noun

maa (genitive maa, partitive maad)
* earth
* land
* ground
* country
* countryside
* rural
* agri

#### Derived terms

* isamaa
* maaelu
* maakond
* maalane
* maalik
* välismaa
* õueaiamaa

## Finnish
### Etymology

From Proto-Finnic *maa, from Proto-Uralic *mëxe. Cognates include Estonian maa and Karelian mua, Erzya мастор (mastor) (initial component), Komi-Zyrian му (mu), Udmurt му (mu), Northern Mansi ма̄ (mā).

### Pronunciation

* IPA: /ˈmɑː/, [ˈmɑ̝ː]
* Rhymes: -ɑː
* Hyphenation: maa

### Noun

maa
* ground, land (surface of the Earth, especially that which is not covered by water)
    Panin sen maahan.I put it on the ground.
** (by extension) ground, floor, down (physically lower, no matter the material)
    Hän on maassa.He is on the ground. (after being hit)
* soil, earth (material)
    Synonym: multa
    tonni maata ― a ton of soil
    Maasta sinä olet, ja maaksi pitää sinun jälleen tuleman.Dust you are, and to dust you will return.
* country (territory of a nation)
    mennä maahan ― to go into the country (e.g. Spain)
    Hän on maassa.He is in the country. (within the national boundary)
    Jokainen kuiva alue maapallolla Antarktista lukuun ottamatta kuuluu johonkin maahan.Every dry part of land on Earth, apart from Antarctica, is part of some country.
* land (area of land, as property or for farming, etc.)
    Omistan maata.I own (some) land.
    Nämä ovat Sakkolan isännän maita.These are lands belonging to the lord/master of Sakkola.
* countryside (area outside of towns and cities, or such part of a larger area)
    Synonym: maaseutu
    mennä maalle ― to go to the countryside
    Hän on maalla.He is in the countryside.
    Muutin maalta kaupunkiin.I moved into the city from the countryside.
* (card games) suit
    Mikä maa on valttia?Which suit is the trump suit?
* (electronics) ground, earth (electrical conductor connected to the earth)
    Kytkimien toinen jalka kytketään maahan.One of the two connectors of the switch will be connected to the ground.

#### Usage notes

The many senses of maa are commonly distinguished by the case forms used. For example, the following cases usually use the following:
* internal locative cases: “ground, land” (usually), “country”, (electronics) “ground, earth”
* external locative cases: “countryside”, “dry ground” (compared to water, the sea, etc.)

#### Declension

Possessive forms of maa (Kotus type 18/maa, no gradation) :
first-person singular possessor
singular
plural
nominative
maani
maani
accusative
nom.
maani
maani
gen.
maani
genitive
maani
maideni maitteni
partitive
maatani
maitani
inessive
maassani
maissani
elative
maastani
maistani
illative
maahani
maihini
adessive
maallani
maillani
ablative
maaltani
mailtani
allative
maalleni
mailleni
essive
maanani
mainani
translative
maakseni
maikseni
abessive
maattani
maittani
instructive
comitative
—maineni
second-person singular possessor
singular
plural
nominative
maasi
maasi
accusative
nom.
maasi
maasi
gen.
maasi
genitive
maasi
maidesi maittesi
partitive
maatasi
maitasi
inessive
maassasi
maissasi
elative
maastasi
maistasi
illative
maahasi
maihisi
adessive
maallasi
maillasi
ablative
maaltasi
mailtasi
allative
maallesi
maillesi
essive
maanasi
mainasi
translative
maaksesi
maiksesi
abessive
maattasi
maittasi
instructive
comitative
—mainesi
first-person plural possessor
singular
plural
nominative
maamme
maamme
accusative
nom.
maamme
maamme
gen.
maamme
genitive
maamme
maidemme maittemme
partitive
maatamme
maitamme
inessive
maassamme
maissamme
elative
maastamme
maistamme
illative
maahamme
maihimme
adessive
maallamme
maillamme
ablative
maaltamme
mailtamme
allative
maallemme
maillemme
essive
maanamme
mainamme
translative
maaksemme
maiksemme
abessive
maattamme
maittamme
instructive
comitative
—mainemme
second-person plural possessor
singular
plural
nominative
maanne
maanne
accusative
nom.
maanne
maanne
gen.
maanne
genitive
maanne
maidenne maittenne
partitive
maatanne
maitanne
inessive
maassanne
maissanne
elative
maastanne
maistanne
illative
maahanne
maihinne
adessive
maallanne
maillanne
ablative
maaltanne
mailtanne
allative
maallenne
maillenne
essive
maananne
mainanne
translative
maaksenne
maiksenne
abessive
maattanne
maittanne
instructive
comitative
—mainenne
third-person possessor
singular
plural
nominative
maansa
maansa
accusative
nom.
maansa
maansa
gen.
maansa
genitive
maansa
maidensa maittensa
partitive
maataan maatansa
maitaan maitansa
inessive
maassaan maassansa
maissaan maissansa
elative
maastaan maastansa
maistaan maistansa
illative
maahansa
maihinsa
adessive
maallaan maallansa
maillaan maillansa
ablative
maaltaan maaltansa
mailtaan mailtansa
allative
maalleen maallensa
mailleen maillensa
essive
maanaan maanansa
mainaan mainansa
translative
maakseen maaksensa
maikseen maiksensa
abessive
maattaan maattansa
maittaan maittansa
instructive
comitative
—maineen mainensa :
* Prolative: maitse

#### Derived terms

* maallinen
* maaton
* mainen
* maitse
* maittain
* Maa
* maahinen
* maalainen
* maannos
* maasto
* maatiainen
* -mainen
* maadoittaa
* maantaa
* maattaa
* maatua
* alamaa
* alamaihin
* alamaissa
* Alankomaat
* alkuperäismaa
* alkuperämaa
* allekirjoittajamaa
* alppimaa
* alusmaa
* Ansamaa
* anturamaa
* arabimaa
* Arnheminmaa
* Aromaa
* asemamaa
* asuinmaa
* autiomaa
* avomaa
* Baskimaa
* Betšuanamaa
* diktatuurimaa
* ei-kenenkään-maa
* Elomaa
* emämaa
* erämaa
* etelämaa
* EU-maa
* euromaa
* Friisinmaa
* Gondwanamaa
* Götanmaa
* Hakamaa
* hakamaa
* hakijamaa
* Hakuninmaa
* Hallamaa
* Hangasmaa
* hautausmaa
* hautuumaa
* heinämaa
* hiekkamaa
* hiesumaa
* hietamaa
* hietikkomaa
* hietikkomaayökkönen
* Hiidenmaa
* Honkamaa
* Honkimaa
* Huhtamaa
* ihannemaa
* ihmemaa
* Inkerinmaa
* irtomaa
* Isomaa
* isänmaa
* isäntämaa
* itämaa
* Itämaa
* itämaat
* jalkamaa
* joutomaa
* Juutinmaa
* jäsenmaa
* jättömaa
* kaalimaa
* kaksipuoluemaa
* Kaksoisvirranmaa
* kalkkimaa
* Kalliomaa
* kalottimaa
* kangasmaa
* Kangasmaa
* kankaremaa
* Kantomaa
* Karhumaa
* Karjanmaa
* karstimaa
* kaskimaa
* kasvimaa
* Katajamaa
* kaukomaa
* Kaunismaa
* kehitysmaa
* Kehusmaa
* Keminmaa
* Kenttämaa
* kesantomaa
* Kilpimaa
* kirkkomaa
* kitkamaa
* kitumaa
* kivennäismaa
* Kivimaa
* kohdemaa
* koheesiomaa
* Koillismaa
* Koivumaa
* kommunistimaa
* korpimaa
* Kortesmaa
* Koskimaa
* kotimaa
* kotomaa
* kreikanmaakilpikonna
* kruununmaa
* kukkamaa
* kultamaa
* kulttuurimaa
* kulutusmaa
* Kuoppamaa
* Kuurinmaa
* kuutosmaa
* Kylmämaa
* kyntömaa
* Kytömaa
* Käkikellomaa
* käkikellomaa
* kärkimaa
* laakiomaa
* lahjoitusmaa
* laidunmaa
* Laivamaa
* Lannanmaa
* lanttumaa
* Lapinmaa
* Latomaa
* Laulumaa
* Lehtimaa
* lehtomaa
* Lehtomaa
* lietemaa
* Liikamaa
* Liinamaa
* Liivinmaa
* likimain
* Linnainmaa
* lujitemaa
* Lukinmaa
* lähimain
* Lähteenmaa
* länsimaa
* läpikulkumaa
* lössimaa
* maa-aateli
* maa-aatelisto
* maa-aines
* maa-ala
* maa-alkalimetalli
* maa-alue
* maa-analyysi
* maa-antilooppi
* maa-artisokka
* maa-asema
* maabiologia
* maabrändi
* maaefekti
* maaekosysteemi
* maaeläin
* maaemo
* maahanhyökkäys
* maahanlasku
* maahanlyönti
* maahanmuuttaja
* maahanmuutto
* maahanpaniaiset
* maahansyöksy
* maahantulo
* maahantunkeutuja
* maahantunkeutuminen
* maahantuoja
* maahantuonti
* maahengitys
* maahenki
* maahenkinen
* maaherra
* maahockey
* maahumala
* maahuolinta
* maahyökkäys
* maailma
* maajauhe
* maajohdin
* maajohto
* maajoukko
* maajoukkue
* maajoukot
* maajussi
* maakaapeli
* maakaari
* maakaasu
* maakaira
* maakairaus
* maakaistale
* maakannas
* maakarhu
* maakasvi
* maakauppa
* maakellari
* maakerros
* maakerrostuma
* maakeskeinen
* maakeskinen
* maakieleke
* maakiintiö
* maakiitäjäinen
* maakilpikonna
* maakimalainen
* maakirja
* maakohtainen
* maakolloidi
* maakolloidit
* maakosketus
* maakotka
* maakrapu
* maakreivi
* maakuljetus
* maakulkuneuvo
* maakumpu
* maakunta
* maakuoppa
* maakuva
* maakäräjät
* Maalahti
* maalaji
* maalajite
* maaleikkaus
* maalevintäinen
* maaliikenne
* maalintu
* maaliuos
* maallemuutto
* maaltamuutto
* maaltapako
* maalyönti
* maalämmitys
* maalämpö
* maalämpöpumppu
* maalöytö
* maamagnetismi
* maamaja
* maamassa
* maamekaniikka
* maamerkki
* maametalli
* maamies
* maamiina
* maamikrobi
* maamoottori
* maamuna
* maamyyrä
* maanalainen
* maanarvo
* maaneuvos
* maanhallinta
* maanhankinta
* maanisä
* maanisäkäs
* maanjako
* maanjyrsin
* maanjäristys
* maankaivuu
* maankamara
* maankavallus
* maankavaltaja
* maankiertäjä
* maankohoaminen
* maankolkka
* maankorko
* maankuivatus
* maankuori
* maankuulu
* maankäyttö
* maanlaajuinen
* maanlaki
* maanläheinen
* maanmainio
* maanmies
* maanmittaaja
* maanmittari
* maanmittaus
* maanmuokkaus
* maannainen
* maannapa
* maannousema
* maannousu
* maannumero
* maanomistaja
* maanomistus
* maanomistusoikeus
* maanopeus
* maanosa
* maanottopaikka
* maanpaine
* maanpako
* maanparannus
* maanpeite
* maanpeitto
* maanpetos
* maanpetturi
* maanpiiri
* maanpinta
* maanpuoleinen
* maanpuolustaja
* maanpuolustus
* Maanpää
* maanpäällinen
* maanraivaaja
* maanraivaus
* maanraja
* maanrakennus
* maanrako
* maanselkä
* Maanselkä
* maansiirto
* maansuru
* maansäteily
* maantie
* maantiede
* maantieteilijä
* maantieto
* maantuntopakko
* maantuote
* maantutkimus
* maanuoliainen
* maanvaiva
* maanvajoama
* maanvaltaaja
* maanvarainen
* maanvieremä
* maanviljelijä
* maanviljely
* maanviljelymaa
* maanviljelys
* maanvuokra
* maanvuokraaja
* maanvuokraus
* maanvyöry
* maanvyörymä
* maanväki
* maanväri
* maanäkyvyys
* maanäyte
* maanääri
* maaoikeus
* maaomaisuus
* maaomena
* maaomistus
* maaorava
* maaorja
* maaorjuus
* maaorjuuttaja
* maaottelu
* maapaikka
* maapaketti
* maapakko
* maapala
* maapallo
* maapalsta
* maapato
* maapeite
* maaperä
* maapeto
* maaplaneetta
* maapohja
* maapohjainen
* maapoliittinen
* maapolitiikka
* maapotentiaali
* maapuu
* maapuuteri
* maapähkinä
* maapäivät
* maarae
* maaraja
* maarakenne
* maarakennus
* maaraportti
* maarata
* maareformi
* maarekisteri
* maaruska
* maasalama
* maasauna
* maaselkärankainen
* maaseurakunta
* maaseutu
* maasiira
* maasika
* maasilta
* maasodankäynti
* maasota
* maasotatoimi
* maassamuuttaja
* maassamuutto
* maassaolo
* maastakarkotus
* maastalähtö
* maastamuuttaja
* maastamuutto
* maastanosto
* maastaveto
* maastaviejä
* maastavienti
* maasulku
* maasuodattamo
* maasusi
* maasähkö
* maasälpä
* maasäteily
* maataide
* maataideteos
* maataistelu
* maataiteilija
* maatalo
* maatalous
* maatalousmaa
* maataomistava
* maataviljelevä
* maatie
* maatila
* maatilkku
* maatuki
* maatunnus
* maatupaija
* maatutka
* maatuuli
* maatuulipuisto
* maatyö
* maatyöläinen
* maatyömies
* maatähti
* maatäyte
* maauimala
* maausko
* maavaikutus
* maavalli
* maavara
* maavarsi
* maavero
* maaverso
* maavesi
* maavoima
* maavoimat
* maavuoto
* maaväri
* maayhteys
* maayökkönen
* maaäiti
* maaöljy
* maidenvälinen
* maihinmeno
* maihinnousu
* Majamaa
* Maksamaa
* mallimaa
* Mannermaa
* mannermaa
* mansikkamaa
* Marjamaa
* Marjomaa
* markkinatalousmaa
* marokonmaaorava
* marskimaa
* matkailumaa
* mensaalimaa
* Merimaa
* metsämaa
* metsästysmaa
* metsätalousmaa
* mielikuvitusmaa
* mineraalimaa
* monipuoluemaa
* moreenimaa
* multamaa
* murtomaa
* muslimimaa
* muunmaalainen
* Myllymaa
* myyntimaa
* myötämaa
* mäkimaa
* Mäkimaa
* Mäntymaa
* määrämaa
* naapurimaa
* natomaa
* Niemenmaa
* niemimaa
* Niemimaa
* Niinimaa
* Niittymaa
* Nuijamaa
* nummimaa
* nälkämaa
* Nälkämaa
* Ohtamaa
* Ojamaa
* olutmaa
* onnenmaa
* Orrenmaa
* osanottajamaa
* ostajamaa
* ostomaa
* Paasimaa
* pakanamaa
* Palomaa
* Parttimaa
* Peltomaa
* peltomaa
* penninginmaa
* Pertunmaa
* perunamaa
* perusmaa
* Perämaa
* Pieksänmaa
* pihamaa
* Pihlajamaa
* piilevämaa
* piimaa
* pintamaa
* Pirkanmaa
* Pirttimaa
* Pistemaa
* pistomaa
* pohjamaa
* pohjanmaa
* Pohjanmaa
* pohjoismaa
* Pohjoismaa
* Pohjoismaat
* porkkanamaa
* puheenjohtajamaa
* puolimaihin
* puolimaista
* puuhamaa
* puutarhamaa
* Pyhämaa
* pykälikkömaa
* pölymaa
* raakamaa
* rajamaa
* rakennusmaa
* rakkamaa
* Ranskanmaa
* Rantamaa
* rantamaa
* Rautamaa
* Reininmaa
* rieskamaa
* Riihimaa
* riistamaa
* Riitamaa
* Rintamaa
* rintamaa
* riskimaa
* runkomaa
* Ruohomaa
* Ruotsinmaa
* ruskomaa
* Ryssänmaa
* ryytimaa
* rälssimaa
* saapasmaa
* Saapasmaa
* Saarenmaa
* Saarimaa
* Sadinmaa
* Saksanmaa
* Salomaa
* salomaa
* satelliittimaa
* Satomaa
* satumaa
* savikkomaa
* savimaa
* siirtomaa
* sijaintimaa
* Siliämaa
* simpukkamaa
* sisämaa
* sivistysmaa
* Solismaa
* Somalimaa
* sosialistimaa
* Suistamo
* suistomaa
* Sundamaa
* suojamaa
* suolamaa
* suomaa
* Suomenmaa
* suuriruhtinaanmaa
* Sveanmaa
* Swazimaa
* sydänmaa
* synnyinmaa
* syntymämaa
* sähkömaa
* Taalainmaa
* Takamaa
* takamaa
* Tanskalaismaa
* Tanskanmaa
* tasamaa
* tasankomaa
* teollisuusmaa
* Thaimaa
* tiemaa
* tietyömaa
* Togomaa
* tonttimaa
* Tšekinmaa
* Tšuktšimaa
* Tulimaa
* tulvamaa
* Tuohimaa
* turistimaa
* Turunmaa
* turvemaa
* työmaa
* täytemaa
* täyttömaa
* ulkomaa
* Uusimaa
* Vaaranmaa
* Vaismaa
* valkomaa
* valmistusmaa
* valtionmaa
* vasallimaa
* vastamaa
* Venäjänmaa
* vesijättömaa
* viejämaa
* vientimaa
* Vierimaa
* vihannesmaa
* vihollismaa
* viinimaa
* Viitamaa
* Viljamaa
* Viljanmaa
* viljelymaa
* viljelysmaa
* Vironmaa
* Voijonmaa
* vuokramaa
* Vuorenmaa
* vuorimaa
* Vähämaa
* Välimaa
* välimailla
* välimaille
* välimailta
* ydinasemaa
* yhteismaa
* yksipuoluemaa
* yksityismaa
* ylämaa
* Ylämaa
* ylänkömaa
* ympärysmaa
* Yrttimaa
* Zulumaa
* äyrinmaa
* öljymaa
* öljyntuottajamaa
* öljynviejämaa

### References

* ↑ Junttila, Santeri, Kallio, Petri, Holopainen, Sampsa, Kuokkala, Juha, Pystynen, Juho, editors (2020–), “maa”, in Suomen vanhimman sanaston etymologinen verkkosanakirja‎ (in Finnish), retrieved 2024-01-01
* ↑ https://web.archive.org/web/20210127215653/http://uralistica.com/m/blogpost?id=2161342%3ABlogPost%3A227903

### Further reading

* “maa”, in Kielitoimiston sanakirja [Dictionary of Contemporary Finnish]‎ (in Finnish) (online dictionary, continuously updated), Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisuja 35, Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Institute for the Languages of Finland), 2004–, retrieved 2023-07-03

## Gamilaraay
### Pronunciation

* IPA: /maː/

### Etymology 1

The sense "five" is a recent extension during the efforts to revitalise Gamilaraay, drawn from the fact that many languages use the same word for "hand" and "five", and that this semantic extension was also used to derive the word for "five" in other Indigenous Australian languages which traditionally did not have a word for "five".

#### Noun

maa
* hand (part of the body)
* finger

#### Numeral

maa
* five

### Etymology 2

(This etymology is missing or incomplete. Please add to it, or discuss it at the Etymology scriptorium. Particularly: “I am not sure if these are different etymologies”)

#### Noun

maa
* totem
* marks made on rugs and weapons to indicate the totem of their manufacturer/owner

### References

* (2003) Gamilaraay Yuwaalaraay Yuwaalayaay Dictionary

## Guruntum
### Noun

maa
* water

### References

* Herrmann Jungraithmayr, Daniel Barreteau, Uwe Seibert, L'homme et l'eau dans le bassin du lac Tchad (1997), page 81

## Ingrian
### Etymology

From Proto-Finnic *maa. Cognates include Finnish maa and Estonian maa.

### Pronunciation

* (Ala-Laukaa) IPA: /ˈmɑː/, [ˈmɑː]
* (Soikkola) IPA: /ˈmɑː/, [ˈmɑː]
* Rhymes: -ɑː
* Hyphenation: maa

### Noun

maa
* earth
** 1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:Paljo uutta ja interesnoita töö saatta tiitä maast, kus möö elämmä.You will get to know a lot of new and interesting things about the earth, where we live.
* soil
** 1937, V. A. Tetjurev, translated by N. I. Molotsova, Loonnontiito (ensimäin osa): oppikirja alkușkoulun kolmatta klaassaa vart, Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 5:Alemmas pintamaa ain muuttijaa, ain vaaliammaks ja viimen männöö samalaiseks, ku i alumain maa.Further down the topsoil always changes, always lighter and finally becomes just like the underlying soil.
* land
* ground
* country
** 1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 50:Punain armia ja flootta hoitaat meijen maata.The Red Army and Fleet protect our country.
* floor (bottom part of a room)
** 1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:Kirjan viskais maaha.He threw the book onto the floor.

#### Synonyms

* (land): mantu

#### Derived terms

* emämaa
* Föödermaa
* heinämaa
* härytmaa
* karjamaa
* kylvömaa
* kyntymaa
* kyntömaa
* leipämaa
* liivamaa
* maahaltias
* maaheinä
* Maahenkeys
* maaherra
* maahiin
* maailma
* maakangas
* maakas
* maakerves
* maakimalain
* maakoma
* maamees
* maamuna
* maamygrä
* maanalain
* maaniitty
* maanpääliin
* maanpäälys
* maanselkä
* maansyän
* maanšaara
* maantee
* maapaikka
* maapala
* maaporoda
* maapäähkänä
* maapökkö
* maasavi
* maasipuli
* maasloja
* maatalohus
* maatrenki
* maatöö
* maavehnä
* maitse
* mussanmaa
* peltomaa
* pintamaa
* pintamaanalusmaa
* Saarenmaa

#### See also

* laki (“ceiling”)

### References

* Fedor Tumansky (1790) “ма”, in Опытъ повѣствованїя о дѣянїях, положенїи, состоянїи и раздѣленїи Санкт-Петербургской губернїи [An experiment of an account of the acts, location, condition and division of the Saint Petersburg gubernia], Краткїй словарь ижерскаго, финскаго, эстонскаго, чюдскаго, и ямскаго нарѣчїя съ россїйскимъ переводомъ [A short dictionary of the Ingrian, Finnish, Estonian, Chud and Yamtian dialects with a Russian translation], page 677
* V. I. Junus (1936) Iƶoran Keelen Grammatikka‎, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 66
* Ruben E. Nirvi (1971) Inkeroismurteiden Sanakirja, Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura, page 300
* Olga I. Konkova, Nikita A. Dyachkov (2014) Inkeroin Keel: Пособие по Ижорскому Языку‎, →ISBN, page 73

## Iu Mien
### Noun

maa
* mother

## Norwegian Nynorsk
### Verb

maa
* obsolete typography of må

## Nzadi
### Noun

màá (plural màá)
* mother

#### Coordinate terms

* tàá

### Further reading

* Crane, Thera, Larry Hyman, Simon Nsielanga Tukumu (2011) A grammar of Nzadi [B.865]: a Bantu language of the Democratic Republic of the Congo, Berkeley, CA: University of California Press, →ISBN

## Old Galician-Portuguese
### Etymology

Inherited from Latin malam.

### Pronunciation

* IPA: /ˈma.a/

### Adjective

maa
* feminine singular of mao

#### Descendants

* Galician: má
* Portuguese: má

## Ottawa
### Adverb

maa
* there

### References

Jerry Randolph Valentine (2001) Nishnaabemwin Reference Grammar, University of Toronto, page 141

## Swedish
### Etymology

Initialism of med anledning av.

### Preposition

maa
* because of, due to
    Synonym: p.g.a.

## Võro
### Etymology

From Proto-Finnic *maa, from Proto-Uralic *mëxe.

### Noun

maa (genitive maa, partitive maad)
* earth
* soil
* land
* ground
* country
* countryside

#### Derived terms

* maakund

## Votic
### Etymology

From Proto-Finnic *maa, from Proto-Uralic *mëxe. Cognates include Estonian maa and Karelian mua.

### Pronunciation

* (Luutsa, Liivtšülä) IPA: /ˈmɑː/, [ˈmɑː]
* Rhymes: -ɑː
* Hyphenation: maa

### Noun

maa
* earth
* soil
* land
* ground
* country
* countryside

#### Derived terms

* maailmõ
* maamuna

### References

* Hallap, V., Adler, E., Grünberg, S., Leppik, M. (2012) Vadja keele sõnaraamat [A dictionary of the Votic language], 2nd edition, Tallinn

## West Makian
### Pronunciation

* IPA: /maː/

### Verb

maa
* (transitive) to hold
* (transitive) to seize

#### Conjugation
### References

* Clemens Voorhoeve (1982) The Makian languages and their neighbours‎, Pacific linguistics

## Yanomamö
### Noun

maa
* rain

### References

* Lizot, Jacques (2004) Diccionario enciclopédico de la lengua yãnomãmɨ‎ (in Spanish), Vicariato apostólico de Puerto Ayacucho, →ISBN

## Yola
### Verb

maa
* Alternative form of mye
** 1927, “ZONG OF TWI MAARKEET MOANS”, in THE ANCIENT DIALECT OF THE BARONIES OF FORTH AND BARGY, COUNTY WEXFORD, page 129, line 15:Maa bee haghed i more caar an angish than Ich."May be upset in more care and hardship than I."

### References

* Kathleen A. Browne (1927) “THE ANCIENT DIALECT OF THE BARONIES OF FORTH AND BARGY, COUNTY WEXFORD.”, in Journal of the Royal Society of Antiquaries of lreland (Sixth Series)‎, volume 17, number 2, Royal Society of Antiquaries of Ireland, page 129

## Yoruba
### Etymology 1
#### Pronunciation

* IPA: /máā/, [máā~mã́ã̄]

#### Particle

máa
* Used to express the future tense.
    Synonyms: á, yóò, óò
    Antonym: kò ní í
    Mo máa lọ sí Èkó l'ọdún tí ó ń bọ̀.I'll be going to Lagos next year.
* Used to express the durative tense in commands.
    Ẹ máa rọra o! ― Be careful! (literally, “Keep being careful!”)

### Etymology 2
#### Pronunciation

* IPA: /màá/, /māā/

#### Contraction

màá or maa
* Contraction of èmi á (“I'll”).
    Màá lọ rí ọ̀rẹ́ mi lọ́tùn-únla.I'll go see my friend the day after tomorrow.