# kuusi
## Finnish
### Pronunciation

* IPA: /ˈkuːsi/, [ˈkuːs̠i]
* Rhymes: -uːsi
* Hyphenation: kuu‧si

### Etymology 1

From Proto-Finnic *kuuci, from Proto-Finno-Ugric *kutte. Cognates include Estonian kuus, Erzya кото (koto), Northern Khanty хәт (hət), Northern Mansi хо̄т (hōt), Hungarian hat.

#### Numeral

kuusi
* six
    kuusi kuusta joulukuussa ― six spruce trees in December

##### Usage notes

* See Appendix:Finnish numbers.

##### Derived terms

* kutonen
* kuu (“six”) (colloquial counting numeral)
* kuudenlainen
* kuudennes
* kuudes
* kuudestaan
* kuudesti
* kuukka
* kuusikko
* kuusilo
* kuusio
* kuutio
* kuutisen
* kuutonen
* aamukuusi
* iltakuusi
* kahdeksankymmentäkuusi
* kaksikymmentäkuusi
* kolmekymmentäkuusi
* kuudenkertainen
* kuusihenkinen
* kuusijalkainen
* kuusikanta
* kuusikerroksinen
* kuusikuinen
* kuusikulmainen
* kuusikulmio
* kuusikymmenluku
* kuusikymmentä
* kuusikymmentäkuusi
* kuusikymmentävuotias
* kuusikymmenvuotias
* kuusikymmenvuotispäivä
* kuusikymppinen
* kuusimitta
* kuusinkertainen
* kuusinumeroinen
* kuusiokoloavain
* kuusipäiväinen
* kuusiraitamalawinahven
* kuusirengas
* kuusisataa
* kuusisylinterinen
* kuusitahkoinen
* kuusitahoinen
* kuusitahokas
* kuusitoista
* kuusituhatta
* kuusituntinen
* kuusituumainen
* kuusiviikkoinen
* kuusivuotias
* kuusivuotinen
* kuusivyövyötiäinen
* neljäkymmentäkuusi
* seitsemänkymmentäkuusi
* viisikymmentäkuusi
* yhdeksänkymmentäkuusi

##### Further reading

* “2. kuusi”, in Kielitoimiston sanakirja [Dictionary of Contemporary Finnish]‎ (in Finnish) (online dictionary, continuously updated), Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisuja 35, Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Institute for the Languages of Finland), 2004–, retrieved 2023-11-17

### Etymology 2

From Proto-Finnic *kuusi, from Proto-Uralic *kowse. Cognates include Estonian kuusk, Erzya куз (kuz), Udmurt кыз (kyz).

#### Noun

kuusi
* spruce (any tree in the genus Picea)
    Kuusi on valtapuulaji noin kolmasosassa Suomen metsiä.Spruce is the dominating tree in about one third of Finnish forests.
* Norway spruce, Picea abies
* spruce (wood of spruce)
    Perinteisesti puulattiat tehtiin kuusesta.Traditionally the wooden floors were made of spruce.
    Sinulla on kaunis kuusipöytä.You have a beautiful spruce table.

##### Usage notes

The Norway spruce is usually referred to simply as kuusi, as it is the only spruce species that grows naturally in Finland.

##### Declension

Possessive forms of kuusi (Kotus type 24/uni, no gradation) :
first-person singular possessor
singular
plural
nominative
kuuseni
kuuseni
accusative
nom.
kuuseni
kuuseni
gen.
kuuseni
genitive
kuuseni
kuusieni kuusteni
partitive
kuustani
kuusiani
inessive
kuusessani
kuusissani
elative
kuusestani
kuusistani
illative
kuuseeni
kuusiini
adessive
kuusellani
kuusillani
ablative
kuuseltani
kuusiltani
allative
kuuselleni
kuusilleni
essive
kuusenani
kuusinani
translative
kuusekseni
kuusikseni
abessive
kuusettani
kuusittani
instructive
comitative
—kuusineni
second-person singular possessor
singular
plural
nominative
kuusesi
kuusesi
accusative
nom.
kuusesi
kuusesi
gen.
kuusesi
genitive
kuusesi
kuusiesi kuustesi
partitive
kuustasi
kuusiasi
inessive
kuusessasi
kuusissasi
elative
kuusestasi
kuusistasi
illative
kuuseesi
kuusiisi
adessive
kuusellasi
kuusillasi
ablative
kuuseltasi
kuusiltasi
allative
kuusellesi
kuusillesi
essive
kuusenasi
kuusinasi
translative
kuuseksesi
kuusiksesi
abessive
kuusettasi
kuusittasi
instructive
comitative
—kuusinesi
first-person plural possessor
singular
plural
nominative
kuusemme
kuusemme
accusative
nom.
kuusemme
kuusemme
gen.
kuusemme
genitive
kuusemme
kuusiemme kuustemme
partitive
kuustamme
kuusiamme
inessive
kuusessamme
kuusissamme
elative
kuusestamme
kuusistamme
illative
kuuseemme
kuusiimme
adessive
kuusellamme
kuusillamme
ablative
kuuseltamme
kuusiltamme
allative
kuusellemme
kuusillemme
essive
kuusenamme
kuusinamme
translative
kuuseksemme
kuusiksemme
abessive
kuusettamme
kuusittamme
instructive
comitative
—kuusinemme
second-person plural possessor
singular
plural
nominative
kuusenne
kuusenne
accusative
nom.
kuusenne
kuusenne
gen.
kuusenne
genitive
kuusenne
kuusienne kuustenne
partitive
kuustanne
kuusianne
inessive
kuusessanne
kuusissanne
elative
kuusestanne
kuusistanne
illative
kuuseenne
kuusiinne
adessive
kuusellanne
kuusillanne
ablative
kuuseltanne
kuusiltanne
allative
kuusellenne
kuusillenne
essive
kuusenanne
kuusinanne
translative
kuuseksenne
kuusiksenne
abessive
kuusettanne
kuusittanne
instructive
comitative
—kuusinenne
third-person possessor
singular
plural
nominative
kuusensa
kuusensa
accusative
nom.
kuusensa
kuusensa
gen.
kuusensa
genitive
kuusensa
kuusiensa kuustensa
partitive
kuustaan kuustansa
kuusiaan kuusiansa
inessive
kuusessaan kuusessansa
kuusissaan kuusissansa
elative
kuusestaan kuusestansa
kuusistaan kuusistansa
illative
kuuseensa
kuusiinsa
adessive
kuusellaan kuusellansa
kuusillaan kuusillansa
ablative
kuuseltaan kuuseltansa
kuusiltaan kuusiltansa
allative
kuuselleen kuusellensa
kuusilleen kuusillensa
essive
kuusenaan kuusenansa
kuusinaan kuusinansa
translative
kuusekseen kuuseksensa
kuusikseen kuusiksensa
abessive
kuusettaan kuusettansa
kuusittaan kuusittansa
instructive
comitative
—kuusineen kuusinensa :

##### Synonyms

* (Picea abies): metsäkuusi, euroopankuusi; näre (especially a young tree); kuusipuu (poetic)
* (wood material): kuusipuu

##### Derived terms

* Kuusamo
* Kuusankoski
* Kuusela
* kuusettua
* kuusikko
* Kuusinen
* kuusinen
* kuusio
* Kuusio
* kuusipuinen
* kuusisto
* aarnikuusi
* aarniokuusi
* ajaninkuusi
* douglaskuusi
* engelmanninkuusi
* euroopankuusi
* harjakuusi
* hevonkuusi
* hopeakuusi
* huonekuusi
* jalokuusi
* joulukuusi
* kitukuusi
* korpikuusi
* kuusenhako
* kuusenhavu
* kuusenjalka
* kuusenkerkkä
* kuusenkoriste
* kuusenkynsikääpä
* kuusenkynttilä
* kuusenkäpy
* kuusenkäpynahikas
* kuusenkääpä
* kuusenlehtohapero
* kuusenleppärousku
* kuusennaava
* kuusenneulanen
* kuusenneulasnahikas
* kuusennäre
* kuusenpallo
* kuusenpihka
* kuusenpunikkitatti
* kuusensuomuorakas
* kuusensuopursuruoste
* kuusentähtikirjaaja
* kuusenvyörousku
* kuusiaita
* kuusihalko
* kuusihapero
* kuusiherkkusieni
* kuusijuhla
* Kuusijärvi
* Kuusikoski
* kuusikuitu
* kuusilauta
* kuusilokki
* Kuusiluoma
* kuusimetsä
* Kuusimäki
* Kuusiniemi
* kuusipeura
* kuusipisto
* kuusipuu
* Kuusirati
* Kuusisaari
* kuusiseitikki
* kuusitiainen
* kuusivaltainen
* kuusivaras
* kuusivarkaus
* Kuusjoki
* käärmekuusi
* lehtikuusi
* marjakuusi
* metsäkuusi
* okakuusi
* palsamikuusi
* pihtakuusi
* pöytäkuusi
* saksankuusi
* valkokuusi
* vesikuusi

##### Further reading

* “1. kuusi”, in Kielitoimiston sanakirja [Dictionary of Contemporary Finnish]‎ (in Finnish) (online dictionary, continuously updated), Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisuja 35, Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Institute for the Languages of Finland), 2004–, retrieved 2023-11-17

### Etymology 3
#### Noun

kuusi
* inflection of kuu:
** second-person singular possessive form of nominative/genitive singular
** second-person singular possessive form of nominative/accusative plural

### References

* ↑ Junttila, Santeri, Kallio, Petri, Holopainen, Sampsa, Kuokkala, Juha, Pystynen, Juho, editors (2020–), “kuusi”, in Suomen vanhimman sanaston etymologinen verkkosanakirja‎ (in Finnish), retrieved 2024-01-01

## Ingrian
### Etymology

From Proto-Finnic *kuusi, from Proto-Uralic *kowse. Cognates include Finnish kuusi and Estonian kuusk.

### Pronunciation

* (Ala-Laukaa) IPA: /ˈkuːsi/, [ˈkuːs̠ʲ]
* (Soikkola) IPA: /ˈkuːsi/, [ˈkuːʒ̥i]
* Rhymes: -uːsʲ, -uːsi
* Hyphenation: kuu‧si
* Homophone: kuus

### Noun

kuusi
* spruce
** 1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 28:Petäjä, kuusi, leppä.A pine, a spruce, an alder.

#### Hyponyms

* jolkka (“spruce used in festivities”)

#### Derived terms

* kuusenkärkkä
* kuusikko
* kuusipäre
* kuusiriuku
* saksankuusi

### References

* Fedor Tumansky (1790) “кузи”, in Опытъ повѣствованїя о дѣянїях, положенїи, состоянїи и раздѣленїи Санкт-Петербургской губернїи [An experiment of an account of the acts, location, condition and division of the Saint Petersburg gubernia], Краткїй словарь ижерскаго, финскаго, эстонскаго, чюдскаго, и ямскаго нарѣчїя съ россїйскимъ переводомъ [A short dictionary of the Ingrian, Finnish, Estonian, Chud and Yamtian dialects with a Russian translation], page 685
* V. I. Junus (1936) Iƶoran Keelen Grammatikka‎, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 85
* Ruben E. Nirvi (1971) Inkeroismurteiden Sanakirja, Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura, page 227
* Olga I. Konkova, Nikita A. Dyachkov (2014) Inkeroin Keel: Пособие по Ижорскому Языку‎, →ISBN, page 44

## Karelian
### Pronunciation

* IPA: /ˈkuːsi/

### Etymology 1

From Proto-Finnic *kuuci, from Proto-Uralic *kutte. Cognates include Finnish kuusi and Estonian kuus.

#### Numeral

kuusi
* six

##### Declension

Declension of kuusi
plural
nominative
kuusi
genitive
kuuvven
partitive
kuutta
inessive
kuuvvessa
elative
kuuvvesta
illative
kuuteh
adessive
kuuvvella
ablative
kuuvvelta
essive
kuutena
translative
kuuvveksi
abessive
kuuvvetta :

### Etymology 2

From Proto-Finnic *kuusi, from Proto-Uralic *kowse. Cognates include Finnish kuusi and Estonian kuusk.

#### Noun

kuusi (genitive kuuvven, partitive kuutta)
* spruce

##### Declension

This entry needs an inflection-table template.

### References

* P. M. Zaykov (1999) Грамматика Карельского языка (фонетика и морфология) [Grammar of the Karelian language (phonetics and morphology)], →ISBN, page 52

## Votic
### Pronunciation

* (Luutsa, Liivtšülä) IPA: /ˈkuːsi/, [ˈkuːsʲi]
* Rhymes: -uːsi
* Hyphenation: kuu‧si

### Etymology 1

From Proto-Finnic *kuusi.

#### Noun

kuusi
* spruce

##### Inflection
### Etymology 2
#### Numeral

kuusi
* Alternative form of kuus

### References

* Hallap, V., Adler, E., Grünberg, S., Leppik, M. (2012) Vadja keele sõnaraamat [A dictionary of the Votic language], 2nd edition, Tallinn