# egész
## Hungarian
### Etymology

Possibly borrowed from Alanic *ægas (“undiminished, whole”). Compare Ossetian ӕга́с (ægás, “whole”).

### Pronunciation

* IPA: [ˈɛɡeːs]
* Audio:(file)
* Hyphenation: egész
* Rhymes: -eːs

### Adjective

egész (not comparable)
* whole, entire, complete (with all parts included, with nothing missing)
** 1999, Rudolf Radnai, “Számítástechnika”, in Magyarország a XX. században, volume IV:Ezek a gépek a 20. század elejétől az egész világon elterjedtek.From the beginning of the 20th century, these machines have spread across the whole world.
* (arithmetic) integer (not having a fractional component)
** 2007, Tamás Péter Szabó, “Fiatalok a nyelv fejlődéséről és fejlesztéséről”, in Magyar Nyelv‎, volume 103, number 4:A százalékos adatok egész számra lettek kerekítve.Percentage data has been rounded to integer numbers.

#### Derived terms

* egészen
* egészít
* egészség
* egészül
* egész szám

### Adverb

egész
* entirely, completely (to the maximum extent or degree)
    Synonyms: egészen, teljesen
** 1971, Imre Fülöp, “Vigasztalás”, in Új Szó‎, volume 24, number 2:Tudom, hogy sírni fog. Most már egész biztos vagyok benne.I know she's going to cry. I'm now entirely sure of it.
* (with an adverb) all the way, up until (all throughout until reaching a place or a point in time)
    Synonym: egészen
** 1921, Ferenc Móra, A festő halála‎:Egész hazáig néztem kifelé a csillagos éjszakába, de nem a csillagokat láttam.All the way home I was looking out into the starry night, but I didn't see the stars.
* (colloquial) quite, rather, fairly (not entirely, but reasonably or sufficiently)
    Synonyms: egészen, meglehetősen
** 1991, Tamás Szerdahelyi, “Vég nélküli történet”, in A Hét‎, volume 36, number 47:Ahhoz képest, hogy nincs a helyiségnek ablaka, egész jól aludtam.I have slept quite well, considering that the room has no windows.

### Noun

egész (plural egészek)
* entirety, whole (something complete, without any parts missing)
** 1972, “Kígyóevő kígyók”, in Tolna Megyei Népújság‎, volume 22, number 43:Ezután lassan, nagy élvezettel egészben lenyeli zsákmányát.After this, it swallows its prey whole, slowly and with great pleasure.
* (colloquial) the whole thing (the topic of the conversation; the situation at hand)
    Ennyi az egész. ― That's all.
** 2007, Katalin Kéri, chapter VI, in Decemberi csillagok‎:Mindebből egy szó sem igaz, csak kitaláltad az egészet.Not a word of this is true, you just made the whole thing up.
* (arithmetic) Names the integer part of a decimal fraction, when it is spoken out loud.
** 1991, Zoltán Vassy, chapter 4, in Racionalitáson innen és túl:A matematikailag pontos érték nem kettő, hanem egy egész hét tized [...]The exact mathematical value is not two, but one point seven [...]

#### Derived terms

* egészében

### See also

$^1$ Semhogy and semmint are conjunctions meaning “(rather) than”, “before” (as in inkább meghal, semhogy… ― he'll rather die than…). $^2$ Valamint is now only used in the sense of “as well as” in enumerations. $^3$ Mindeddig/-addig mean “up until this/that point” (= egészen eddig/addig). Csak following relative pronouns expresses “-ever”, e.g. aki csak (“whoever”); is after “any” pronouns emphasizes “no matter”: akármit is (“no matter what”).

### References

* ↑ egész in Zaicz, Gábor (ed.). Etimológiai szótár: Magyar szavak és toldalékok eredete (‘Dictionary of Etymology: The origin of Hungarian words and affixes’). Budapest: Tinta Könyvkiadó, 2006, →ISBN. (See also its 2nd edition.)

### Further reading

* egész in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
* egész in Nóra Ittzés, editor, A magyar nyelv nagyszótára [A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language] (Nszt.), Budapest: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published a–ez as of 2024).