# aisti
## Finnish
### Etymology 1

Probably from haisti.

#### Pronunciation

* IPA: /ˈɑi̯sti/, [ˈɑ̝i̯s̠ti]
* Rhymes: -ɑisti
* Hyphenation: ais‧ti

#### Noun

aisti
* sense (any of the manners by which living beings perceive the physical world)

##### Declension

Possessive forms of aisti (Kotus type 5/risti, no gradation) :
first-person singular possessor
singular
plural
nominative
aistini
aistini
accusative
nom.
aistini
aistini
gen.
aistini
genitive
aistini
aistieni
partitive
aistiani
aistejani
inessive
aistissani
aisteissani
elative
aististani
aisteistani
illative
aistiini
aisteihini
adessive
aistillani
aisteillani
ablative
aistiltani
aisteiltani
allative
aistilleni
aisteilleni
essive
aistinani
aisteinani
translative
aistikseni
aisteikseni
abessive
aistittani
aisteittani
instructive
comitative
—aisteineni
second-person singular possessor
singular
plural
nominative
aistisi
aistisi
accusative
nom.
aistisi
aistisi
gen.
aistisi
genitive
aistisi
aistiesi
partitive
aistiasi
aistejasi
inessive
aistissasi
aisteissasi
elative
aististasi
aisteistasi
illative
aistiisi
aisteihisi
adessive
aistillasi
aisteillasi
ablative
aistiltasi
aisteiltasi
allative
aistillesi
aisteillesi
essive
aistinasi
aisteinasi
translative
aistiksesi
aisteiksesi
abessive
aistittasi
aisteittasi
instructive
comitative
—aisteinesi
first-person plural possessor
singular
plural
nominative
aistimme
aistimme
accusative
nom.
aistimme
aistimme
gen.
aistimme
genitive
aistimme
aistiemme
partitive
aistiamme
aistejamme
inessive
aistissamme
aisteissamme
elative
aististamme
aisteistamme
illative
aistiimme
aisteihimme
adessive
aistillamme
aisteillamme
ablative
aistiltamme
aisteiltamme
allative
aistillemme
aisteillemme
essive
aistinamme
aisteinamme
translative
aistiksemme
aisteiksemme
abessive
aistittamme
aisteittamme
instructive
comitative
—aisteinemme
second-person plural possessor
singular
plural
nominative
aistinne
aistinne
accusative
nom.
aistinne
aistinne
gen.
aistinne
genitive
aistinne
aistienne
partitive
aistianne
aistejanne
inessive
aistissanne
aisteissanne
elative
aististanne
aisteistanne
illative
aistiinne
aisteihinne
adessive
aistillanne
aisteillanne
ablative
aistiltanne
aisteiltanne
allative
aistillenne
aisteillenne
essive
aistinanne
aisteinanne
translative
aistiksenne
aisteiksenne
abessive
aistittanne
aisteittanne
instructive
comitative
—aisteinenne
third-person possessor
singular
plural
nominative
aistinsa
aistinsa
accusative
nom.
aistinsa
aistinsa
gen.
aistinsa
genitive
aistinsa
aistiensa
partitive
aistiaan aistiansa
aistejaan aistejansa
inessive
aistissaan aistissansa
aisteissaan aisteissansa
elative
aististaan aististansa
aisteistaan aisteistansa
illative
aistiinsa
aisteihinsa
adessive
aistillaan aistillansa
aisteillaan aisteillansa
ablative
aistiltaan aistiltansa
aisteiltaan aisteiltansa
allative
aistilleen aistillensa
aisteilleen aisteillensa
essive
aistinaan aistinansa
aisteinaan aisteinansa
translative
aistikseen aistiksensa
aisteikseen aisteiksensa
abessive
aistittaan aistittansa
aisteittaan aisteittansa
instructive
comitative
—aisteineen aisteinensa :

##### Hyponyms

* hajuaisti
* kuulo, kuuloaisti
* lämpötila-aisti
* makuaisti
* näkö, näköaisti
* tasapainoaisti
* tuntoaisti

##### Derived terms

* aistia
* aistikas
* aistillinen
* -aistinen
* aistiton
* aistielämys
* aistienvarainen
* aistihairahdus
* aistiharha
* aistihavainto
* aistiherkkä
* aisti-ilmavalvonta
* aistikyky
* aistimaailma
* aistimuisti
* aistinsisältö
* aistinvarainen
* aistivaikutelma
* aistivamma
* aistivammainen
* aistivammaisuus
* aistivaurio
* aistiviallinen
* aistiylikuormitus
* aistiärsyke
* asentoaisti
* hajuaisti
* kauneusaisti
* kehoaisti
* kipuaisti
* kosketusaisti
* kuuloaisti
* kylkiviiva-aisti
* lihasaisti
* liikeaisti
* lämpöaisti
* lämpötila-aisti
* magneettiaisti
* makuaisti
* muotoaisti
* näköaisti
* sähköaisti
* tasapainoaisti
* tuntoaisti
* väriaisti

#### Further reading

* “aisti”, in Kielitoimiston sanakirja [Dictionary of Contemporary Finnish]‎ (in Finnish) (online dictionary, continuously updated), Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisuja 35, Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Institute for the Languages of Finland), 2004–, retrieved 2023-07-01

### Etymology 2
#### Pronunciation

* IPA: /ˈɑi̯sti/, [ˈɑ̝i̯s̠ti] (third-person indicative)
* IPA: /ˈɑi̯stiˣ/, [ˈɑ̝i̯s̠ti(ʔ)] (imperative, indicative connegative)
* Rhymes: -ɑisti
* Hyphenation: ais‧ti

#### Verb

aisti
* inflection of aistia:
** third-person singular past indicative
** present active indicative connegative
** second-person singular present imperative
** second-person singular present active imperative connegative

### Anagrams

* atsii, siiat, taisi

## Irish
### Alternative forms

* aiste

### Etymology

From Middle Irish esti, eisti, este, aiste, from Old Irish essi, esse, eissi, third-person singular feminine form of a (“out of, from”).

### Pronunciation

* (Munster, Aran) IPA: /ˈaʃtʲə/
* (Cois Fharraige) IPA: /ˈæʃtʲə/

### Pronoun

aisti (emphatic aistise)
* third-person singular feminine of as
    Ní fhuair tú freagra aisti.You didn’t get an answer from her.

### References

* ↑ Gregory Toner, Sharon Arbuthnot, Máire Ní Mhaonaigh, Marie-Luise Theuerkauf, Dagmar Wodtko, editors (2019), “7 a (‘out of’)”, in eDIL: Electronic Dictionary of the Irish Language
* ↑ Sjoestedt, M. L. (1938) Description d’un parler irlandais de Kerry [Description of an Irish Dialect of Kerry] (in French), Paris: Librairie Ancienne Honoré Champion, § 109, page 95
* ↑ Finck, F. N. (1899) Die araner mundart [The Aran Dialect] (in German), volume II, Marburg: Elwert’sche Verlagsbuchhandlung, page 28
* ↑ de Bhaldraithe, Tomás (1977) Gaeilge Chois Fhairrge: An Deilbhíocht [The Irish of Cois Fharraige: Accidence] (in Irish), 2nd edition, Institiúid Ard-Léinn Bhaile Átha Cliath [Dublin Institute for Advanced Studies], section 300, page 141

## Latin
### Pronunciation

* (Classical Latin) IPA: /aˈis.tiː/, [äˈɪs̠t̪iː]
* (modern Italianate Ecclesiastical) IPA: /aˈis.ti/, [äˈist̪i]

### Verb

aistī
* second-person singular perfect active indicative of aiō