OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# láb
## Hungarian
### Etymology

Possibly from Proto-Uralic *luwe (“bone”) + the suffix -b, used in an unusual diminutive function. Compare Northern Mansi лу (lu), Erzya ловажа (lovaža) and Finnish luu.
Alternately, from Proto-Uralic *lümpe (“blade, flat part, width (of hand or foot)”), akin to Northern Selkup [script needed] (laamp).

### Pronunciation

* IPA: [ˈlaːb]
* Audio:(file)
* Rhymes: -aːb

### Noun

láb (plural lábak)
* leg (of a human or an animal)
    Synonym: lábszár
* foot (of a human or an animal)
    Synonym: lábfej
* leg (of an object, e.g. a table or a bed)
* foot (of a mountain)
* support, stand (of an object)
    Synonyms: lábazat, alj, tartó, állvány, támasz, támaszték
* pier, pillar (of a bridge)
    Synonym: pillér

#### Derived terms

* lábal
* lábas
* lábatlan
* lábú
* ágyláb
* dongaláb
* élőláb
* épkézláb
* fejtől-lábtól
* gólyaláb
* kamatláb
* kétballábas
* lábápolás
* lábbeli
* lábbilincs
* lábfej
* lábgomba
* lábjegyzet
* lábléc
* lábnyom
* lábszár
* lábtartó
* lábtámasz
* lábtörlő
* lábtő
* lábtyű
* lábujj
* lábzsámoly
* lúdláb
* mezítláb
* nyakigláb
* szarkaláb
* a lába alá néz
* alig áll a lábán
* bal lábbal kel fel
* beteszi a lábát
* eltesz láb alól
* fél lábbal a sírban van
* földbe gyökerezik a lába
* hadilábon áll
* kezét-lábát töri
* kicsúszik a talaj a lába alól
* láb alatt van
* lába kel
* lába kél
* lábon elhord
* lábon hord ki
* lábra áll
* lábra kap
* levesz a lábáról
* lóg az eső lába
* megfogja az isten lábát
* megveti a lábát
* nagy lábon él
* saját lábára áll
* szedi a lábát

#### Descendants

* → Romanian: labă

### References

* ↑ Entry #498 in Uralonet, online Uralic etymological database of the Hungarian Research Centre for Linguistics.
* ↑ Entry #500 in Uralonet, online Uralic etymological database of the Hungarian Research Centre for Linguistics.

### Further reading

* láb in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN

### Anagrams

* bál
# lény
## Hungarian
### Etymology

From the le- stem of the verb lesz (“will be”) +‎ -ny (nominal-forming suffix). Created by Mihály Helmeczy during the Hungarian language reform, which took place in the 18th–19th centuries.

### Pronunciation

* IPA: [ˈleːɲ]
* Hyphenation: lény
* Rhymes: -eːɲ

### Noun

lény (plural lények)
* being, creature (living being)
* someone's essence, nature, character

#### Derived terms

* lényeg
* élőlény
* űrlény

### See also

* eszik (“to eat”)
* iszik (“to drink”)
* hisz (“to believe, think”)
* visz (“to take, carry”)
* lesz (“to become; will be”)
* tesz (“to do; to put”)
* vesz (“to take, get, grab,  buy”)
| Indicative 1st-p. sg. | eszem, iszom, hiszek, viszek, leszek, teszek, veszek | Infinitive | enni, inni, hinni, vinni, lenni, tenni, venni | Pres. part. | evő, ivó, hívő, vivő, lévő/levő, tevő, vevő | evő, ivó, hívő, vivő, lévő/levő, tevő, vevő |
| Indicative 1st-p. sg. | eszem, iszom, hiszek, viszek, leszek, teszek, veszek | Past 1st p. sg. | ettem, ittam, hittem, vittem, lettem, tettem, vettem | Verbal nouns | evés, ivás, (hivés,) vivés, levés, tevés, vevés | evés, ivás, (hivés,) vivés, levés, tevés, vevés |
| Imperative 1st-p. sg. | egyek, igyak, higgyek, vigyek, legyek, tegyek, vegyek | Past 3rd sg. | evett, ivott, hitt, vitt, lett, tett, vett | Other nouns | étel, ital, hitel, vitel, | (lét,) tétel, vétel |
| Imperative 1st-p. sg. | egyek, igyak, higgyek, vigyek, legyek, tegyek, vegyek | (obs./archaic | őn, —, hűn, vín, lőn, tőn, vőn) | Other nouns | — | lény, tény, vény |

### References

* ↑ lény in Zaicz, Gábor (ed.). Etimológiai szótár: Magyar szavak és toldalékok eredete (‘Dictionary of Etymology: The origin of Hungarian words and affixes’). Budapest: Tinta Könyvkiadó, 2006, →ISBN. (See also its 2nd edition.)

### Further reading

* lény in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN

### Anagrams

* nyél
# lúd
## Hungarian
### Etymology

From Proto-Finno-Ugric *lunta, compare with Northern Mansi лунт (lunt), Finnish lintu, Estonian lind, and Ter Sami lonnˈt.

### Pronunciation

* IPA: [ˈluːd]
* Hyphenation: lúd
* Rhymes: -uːd

### Noun

lúd (plural ludak)
* goose
    Synonym: liba
    Hyponym: (gander) gúnár

#### Derived terms

* lúdláb
* nyári lúd

### Further reading

* lúd in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN

### Anagrams

* dúl
# lőj
## Hungarian
### Alternative forms

* lőjél

### Etymology

lő +‎ -j

### Pronunciation

* IPA: [ˈløːj]
* Hyphenation: lőj
* Rhymes: -øːj

### Verb

lőj
* second-person singular subjunctive present indefinite of lő
# poskuta
## Polish
### Etymology

Deverbal from poskutać.

### Pronunciation

* (Lesser Poland):
** (Kielce) IPA: /pɔˈsku.ta/

### Noun

poskuta f
* (Kielce) Synonym of posługa
    Musę iść do domu i zrobić poskutę. ― I have to go home and do service.

### Further reading

* Władysław Siarkowski (1878) “poskuta”, in “Materiały do etnografii ludu polskiego z okolic Kielc”, in Zbiór wiadomości do antropologii krajowej (in Polish), volume 2, chapter 3, Krakow: Komisyja Antropologiczna Akademii Umiejętności w Krakowie, page 251
# mécs
## Hungarian
### Pronunciation

* IPA: [ˈmeːt͡ʃ]
* Hyphenation: mécs
* Rhymes: -eːt͡ʃ

### Noun

mécs (plural mécsek)
* (archaic, poetic) lampion (a small oil lamp), bowl candle or candle tin
    Synonym: mécses

#### Declension
### Further reading

* mécs , redirecting to mécses in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
# mér
## Hungarian
### Pronunciation

* IPA: [ˈmeːr]
* Audio:(file)
* Hyphenation: mér
* Rhymes: -eːr

### Etymology 1

Borrowed from a Slavic language, from Proto-Slavic *měra (“measure”), from Proto-Indo-European *meh₁- (“to measure”).

#### Verb

mér
* (transitive) to measure, gauge, weigh, clock, time (measure in the broadest sense)
* (transitive) to strike or deal (a blow), to inflict or mete out (a punishment)

##### Derived terms

* méredzkedik
* méret
* mérés
* mérhetetlen
* mérhető
* mérleg
* mérnök
* mérsékel
* mértan
(With verbal prefixes):
* bemér
* elmér
* felmér
* kimér
* lemér
* megmér
* összemér
* végigmér

### Etymology 2

From the casual pronunciation of mért (cf. miért), dropping the final -t.

#### Adverb

mér
* Pronunciation spelling of mért (“why”).

### Further reading

* mér in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN

### Anagrams

* rém

## Icelandic
### Etymology

From Old Norse mér, from Proto-Norse ᛗᛖᛉ (meʀ), from Proto-Germanic *miz.

### Pronunciation

* IPA: /mjɛːr/
* Rhymes: -ɛːr

### Pronoun

mér
* (personal) dative of ég; (to) me
    Frá mér til þín.From me to you.

#### Declension

Icelandic personal pronouns :
| singular | first person | second person | third person masculine | third person feminine | third person neuter |
| nominative | ég, eg, ek | þú | hann | hún, hon, hón | það, þat |
| accusative | mig, mik | þig, þik | hann | hana | það, þat |
| dative | mér | þér | honum, hánum | henni | því |
| genitive | mín | þín | hans | hennar | þess |
| plural | first person | second person | third person masculine | third person feminine | third person neuter |
| nominative | við | þið, þit | þeir | þær | þau |
| accusative | okkur | ykkur | þá | þær | þau |
| dative | okkur | ykkur | þeim | þeim | þeim |
| genitive | okkar | ykkar | þeirra | þeirra | þeirra |

## Old Irish
### Etymology

Possibly from Proto-Indo-European *mh₂ḱrós. Cognates include Latin macer, Ancient Greek μακρός (makrós) and Old English mæġer.

### Pronunciation

* IPA: /mʲeːr/

### Noun

mér m
* finger

#### Inflection

Masculine o-stem :
| | Singular | Dual | Plural |
| Nominative | mér | mér$^L$ | méoir$^L$ |
| Vocative | méoir | mér$^L$ | méru$^H$ |
| Accusative | mér$^N$ | mér$^L$ | méru$^H$ |
| Genitive | méoir$^L$ | mér | mér$^N$ |
| Dative | méor$^L$ | méraib | méraib |
| Initial mutations of a following adjective: $^H$ = triggers aspiration $^L$ = triggers lenition $^N$ = triggers nasalization ||||

#### Descendants

* Irish: méar
* Manx: mair
* Scottish Gaelic: meur

### Mutation

Note: Certain mutated forms of some words can never occur in Old Irish. All possible mutated forms are displayed for convenience.

## Old Norse
### Etymology

From Proto-Norse ᛗᛖᛉ (meʀ), Proto-Germanic *miz, dative of *ek.

### Pronoun

mér
* dative of ek

#### Descendants

* Icelandic: mér
* Faroese: mær
* Old Swedish: mær
# mód
## Czech
### Etymology

Borrowed from Latin modus.

### Pronunciation

* IPA: [ˈmoːt]
* Hyphenation: mód
* Rhymes: -oːt

### Noun

mód m inan
* mode

#### Related terms

* akomodace
* bimodální
* komoda
* komodita
* móda
* modální
* modalita
* moderátor
* moderátorka
* moderna
* moderní
* modernismus
* modernista
* moderovat
* modifikace
* modifikovat
* módní
* modul
* modulace
* modulární
* modulátor
* modulovat
* postmoderní
* postmodernismus
* staromódní

#### See also

* režim

### Further reading

* “mód”, in Příruční slovník jazyka českého (in Czech), 1935–1957
* “mód”, in Slovník spisovného jazyka českého (in Czech), 1960–1971, 1989
* “mód”, in Internetová jazyková příručka (in Czech), 2008–2025

## Hungarian
### Etymology

Borrowed from Latin modus. For the omission of the ending -us, compare advent, angyal.

### Pronunciation

* IPA: [ˈmoːd]
* Audio:(file)
* Rhymes: -oːd

### Noun

mód (plural módok)
* way (manner, method)
* (grammar) mood
* resources, means (indicating wealth)
    jobb módban él, mint a szülei ― he is better off than his parents

#### Derived terms

* modor
* módjával
* módos
* módosít
* módosul
* módú
* életmód
* gondolkodásmód
* igemód
* írásmód
* kifejezésmód
* kötőmód
* módszer
* üzemmód
* felszólító mód
* feltételes mód
* kijelentő mód
* módjában áll

### References

* ↑ mód in Zaicz, Gábor (ed.). Etimológiai szótár: Magyar szavak és toldalékok eredete (‘Dictionary of Etymology: The origin of Hungarian words and affixes’). Budapest: Tinta Könyvkiadó, 2006, →ISBN. (See also its 2nd edition.)

### Further reading

* mód in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN

### Anagrams

* dóm

## Irish
### Etymology

Borrowed from English mode.

### Pronunciation

* (Munster, Connacht) IPA: /mˠoːd̪ˠ/
* (Ulster) IPA: /mˠɔːd̪ˠ/

### Noun

mód m (genitive singular móid, nominative plural móid)
* (logic, statistics) mode

#### Declension

bare forms
case
singular
plural
nominative
mód
móid
vocative
a mhóid
a mhóda
genitive
móid
mód
dative
mód
móid
forms with the definite article
case
singular
plural
nominative
an mód
na móid
genitive
an mhóid
na mód
dative
leis an mód don mhód
leis na móid :

#### Derived terms

* íosmhód
* módúil

### Mutation

Note: Certain mutated forms of some words can never occur in standard Modern Irish. All possible mutated forms are displayed for convenience.

### Further reading

* Ó Dónaill, Niall (1977) “mód”, in Foclóir Gaeilge–Béarla, Dublin: An Gúm, →ISBN
* de Bhaldraithe, Tomás (1959) “mód”, in English-Irish Dictionary, An Gúm
* “mód”, in New English-Irish Dictionary, Foras na Gaeilge, 2013-2025
# nyál
## Hungarian
### Etymology

From Proto-Finno-Ugric *ńolke.

### Pronunciation

* IPA: [ˈɲaːl]
* Audio:(file)
* Hyphenation: nyál
* Rhymes: -aːl

### Noun

nyál (usually uncountable, plural nyálak)
* saliva

#### Derived terms

* nyáladék
* nyáladzik, nyálazik
* nyálas
* nyálaz
* békanyál
* hasnyál
* nyálfolyás
* nyálképződés
* nyálmirigy
* nyálszívó
* nyáltermelés
* nyáltermelő
* nyálvezeték
* ökörnyál

### Further reading

* nyál in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN

### Anagrams

* lány
# nyűsz
## Hungarian
### Etymology

nyű +‎ -sz (personal suffix)

### Pronunciation

* IPA: [ˈɲyːs]
* Hyphenation: nyűsz
* Rhymes: -yːs

### Verb

nyűsz
* second-person singular indicative present indefinite of nyű

#### Usage notes

This form also occurs when a verbal prefix is separated from the verb:
* nyűsz (…) el, el … nyűsz ― elnyűsz ― elnyű
* and some more, see its derivatives with verbal prefixes.
# négy
## Hungarian
### Etymology

From Proto-Finno-Ugric *neljä. Cognates include Northern Mansi нила (nila), Finnish neljä, Estonian neli, Northern Sami njeallje, Northern Khanty няԯ (njał).

### Pronunciation

* IPA: [ˈneːɟ]
* Audio:(file)
* Rhymes: -eːɟ

### Numeral

négy
* four

#### Derived terms

* negyed
* negyedik
* négyel
* négyen
* négyes
* négyszer
* négyzet
* tizennégy
* huszonnégy
* harmincnégy
* negyvennégy
* ötvennégy
* hatvannégy
* hetvennégy
* nyolcvannégy
* kilencvennégy
* száznégy
* négyszáz
* négyfejű
* négykerekű
* négykézláb
* négylábú
* négyszemközt
* négyszög
(Non-institutionalized adjectival compounds with single-element numerals [excerpt]): négyezres, négymilliós, négymilliárdos, négybilliós; négyméteres, négycentis, négykilós, négydekás, négygrammos, négytonnás, négyliteres; négywattos, négyamperes; négyperces, négyórás, négyórai, négyórányi, négynapi, négynapos, négyhetes, négyheti, négyéves, négyévi, négyhavi; négypercenként, négyóránként, négynaponta, négynaponként, négyhetente, négyhetenként, négyhavonta, négyhavonként, négyévente, négyévenként; négyfokos, négyfokú, négyirányú, négyoldalas, négyoldalú, négykötetes, négydimenziós, négyszázalékos, négykerekű, négyfős, négyfőnyi, négynyelvű, négygyerekes / négygyermekes, négytagú, négyelemű, négyrészes, négyemeletes, négyrétegű, négyszintes, négyablakos, négyajtós, négyüléses, négyjegyű, négypontos, négyszavas, négybetűs, négysoros; négyforintos, négydolláros, négyeurós; négylábú, négyágú, négyfejű, négykezű, négykarú, négyszemű, négyfülű, négylevelű.

### References

* ↑ négy in Károly Gerstner, editor, Új magyar etimológiai szótár [New Etymological Dictionary of Hungarian] (ÚESz.), Online edition (beta version), Budapest: MTA Research Institute for Linguistics / Hungarian Research Centre for Linguistics, 2011–2024.
* ↑ Entry #620 in Uralonet, online Uralic etymological database of the Hungarian Research Centre for Linguistics.
* ↑ négy in Zaicz, Gábor (ed.). Etimológiai szótár: Magyar szavak és toldalékok eredete (‘Dictionary of Etymology: The origin of Hungarian words and affixes’). Budapest: Tinta Könyvkiadó, 2006, →ISBN. (See also its 2nd edition.)

### Further reading

* négy in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
* Declension of négy in E-szókincs.
# nőt
## Hungarian
### Etymology

nő +‎ -t

### Pronunciation

* IPA: [ˈnøːt]
* Hyphenation: nőt

### Noun

nőt
* accusative singular of nő
# pożywiáł
## Polish
### Alternative forms

* pozywioł (Kielce)

### Etymology

(This etymology is missing or incomplete. Please add to it, or discuss it at the Etymology scriptorium. Particularly: “is -ał a common suffix?”)

### Pronunciation

* (Lesser Poland):
** (Przemyśl) IPA: [pɔˈʐɘ.vjɒɫ]

### Noun

pożywiáł m inan
* (Przemyśl) Synonym of pożywienie

### Further reading

* Aleksander Saloni (1908) “pożywiáł”, in “Lud rzeszowski”, in Materyały Antropologiczno-Archeologiczne i Etnograficzne (in Polish), volume 10, Kraków: Akademia Umiejętności, page 339
# przedawca
## Polish
### Alternative forms

* przédáwca (Kielce)

### Etymology

From przedawać +‎ -ca.

### Pronunciation

* IPA: /pʂɛdˈaf.t͡sa/
* Rhymes: -aft͡sa
* Syllabification: przed‧aw‧ca

### Noun

przedawca m pers
* (obsolete) Synonym of sprzedawca

#### Declension
### Further reading

* przedawca in Polish dictionaries at PWN
# саморозвиток
## Ukrainian
### Etymology

From само- (samo-) +‎ ро́звиток (rózvytok). Compare Russian саморазви́тие (samorazvítije), Belarusian самаразвіццё (samarazviccjó), Polish samorozwój.

### Pronunciation

* IPA: [sɐmɔˈrɔzʋetɔk]
* This entry needs an audio pronunciation. If you are a native speaker with a microphone, please record this word. The recorded pronunciation will appear here when it's ready.

### Noun

саморо́звиток • (samorózvytok) m inan (genitive саморо́звитку, uncountable)
* self-development

#### Declension
### References

* Bilodid, I. K., editor (1978), “саморозвиток”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), volume 9 (С), Kyiv: Naukova Dumka, page 45
* “саморозвиток”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)

### Further reading

* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “саморозвиток”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “саморозвиток”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “саморозвиток”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “саморозвиток”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# inyen
## English
### Noun

inyen (plural inyonem)
* (Judaism) Alternative form of inyan
# 加拉巴哥群島
## Chinese

| | | | archipelago; chain of islands |
| trad. (加拉巴哥群島/加拉巴哥羣島) | trad. (加拉巴哥群島/加拉巴哥羣島) | 加拉巴哥 | 群島/羣島 |
| simp. (加拉巴哥群岛) | simp. (加拉巴哥群岛) | 加拉巴哥 | 群岛 |
(These forms in the hanzi box are uncreated: "加拉巴哥群岛", "加拉巴哥羣島".)
* 加拉巴哥群島

### Pronunciation

* Mandarin
    (Pinyin): Jiālābāgē Qúndǎo
    (Zhuyin): ㄐㄧㄚ ㄌㄚ ㄅㄚ ㄍㄜ ㄑㄩㄣˊ ㄉㄠˇ
* Cantonese (Jyutping): gaa$^1$ laai$^1$ baa$^1$ go$^1$ kwan$^4$ dou$^2$
* Mandarin
** (Standard Chinese)
*** Hanyu Pinyin: Jiālābāgē Qúndǎo
*** Zhuyin: ㄐㄧㄚ ㄌㄚ ㄅㄚ ㄍㄜ ㄑㄩㄣˊ ㄉㄠˇ
*** Tongyong Pinyin: Jialabage Cyúndǎo
*** Wade–Giles: Chia$^1$-la$^1$-pa$^1$-ko$^1$ Chʻün$^2$-tao$^3$
*** Yale: Jyā-lā-bā-gē Chyún-dǎu
*** Gwoyeu Romatzyh: Jialhabage Chyundao
*** Palladius: Цзялабагэ Цюньдао (Czjalabagɛ Cjunʹdao)
*** Sinological IPA : /t͡ɕi̯ä⁵⁵ lä⁵⁵ pä⁵⁵ kɤ⁵⁵ t͡ɕʰyn³⁵ tɑʊ̯²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/
* Cantonese
** (Standard Cantonese, Guangzhou–Hong Kong)
*** Jyutping: gaa$^1$ laai$^1$ baa$^1$ go$^1$ kwan$^4$ dou$^2$
*** Yale: gā lāai bā gō kwàhn dóu
*** Cantonese Pinyin: gaa$^1$ laai$^1$ baa$^1$ go$^1$ kwan$^4$ dou$^2$
*** Guangdong Romanization: ga$^1$ lai$^1$ ba$^1$ go$^1$ kuen$^4$ dou$^2$
*** Sinological IPA : /kaː⁵⁵ laːi̯⁵⁵ paː⁵⁵ kɔː⁵⁵ kʷʰɐn²¹ tou̯³⁵/

### Proper noun

加拉巴哥群島
* (Taiwan) the Galapagos Islands
# 加拉巴哥羣島
## Chinese

* For pronunciation and definitions of 加拉巴哥羣島 – see 加拉巴哥群島 (“the Galapagos Islands”). (This term is a variant form of 加拉巴哥群島).
# 加拉巴哥群岛
## Chinese

* For pronunciation and definitions of 加拉巴哥群岛 – see 加拉巴哥群島 (“the Galapagos Islands”). (This term is the simplified form of 加拉巴哥群島).
* Notes:Simplified Chinese is mainly used in Mainland China, Malaysia, and Singapore.Traditional Chinese is mainly used in Hong Kong, Macau, and Taiwan.
# appulcrare
## Italian
### Etymology

Derived from a- (“to, towards”) +‎ Classical Latin pulcher (“fair, beautiful”) +‎ -are (1st-conjugation verbal suffix). Coined by Italian author Dante Alighieri for his work Inferno.

### Pronunciation

* IPA: /ap.pulˈkra.re/
* Rhymes: -are
* Hyphenation: ap‧pul‧crà‧re

### Verb

appulcràre (first-person singular present appùlcro, first-person singular past historic appulcrài, past participle appulcràto, auxiliary avére) (obsolete, literary, very rare, now humorous)
* (transitive) to put (something) for the purpose of embellishment [with direct object ‘something e.g. words’ and a ‘onto something else’] (idiomatically translated as English embellish with direct and indirect object reversed)
    Synonyms: abbellire con, ornare con
** 1300s–1310s, Dante Alighieri, “Canto VII”, in Inferno [Hell]‎, lines 58–60; republished as Giorgio Petrocchi, editor, La Commedia secondo l'antica vulgata [The Commedia according to the ancient vulgate]‎, 2nd revised edition, Florence: publ. Le Lettere, 1994:Mal dare e mal tener lo mondo pulcro ha tolto loro, e posti a questa zuffa: qual ella sia, parole non ci appulcro.Wrong giving and wrong keeping has taken the fair world away from them, and placed them in this scuffle: whatever it be, I do not embellish it with words.

#### Conjugation
### References

* “appulcrare”, in Grande dizionario della lingua italiana, volume 1 a–balb, UTET, 1966, page 593a
* appulcrare in Treccani.it – Vocabolario Treccani on line, Istituto dell'Enciclopedia Italiana

### Anagrams

* appulcrerà
# Zaporozhian
## English
### Alternative forms

* Zaporogian

### Etymology

Ultimately from Russian Запоро́жье (Zaporóžʹje, “place beyond the rapids”) or a related term; compare Zaporizhian, Zaporizhia.

### Noun

Zaporozhian (plural Zaporozhians)
* (historical) One of the Cossacks who lived downstream of the rapids of the Dnieper/Dnipro River, in present-day Ukraine.
    Synonyms: Zaporozhian Cossack, Ukrainian Cossack
** 2009, Orest Subtelny, Ukraine: A History, 4th edition, University of Toronto Press, unnumbered page:Instead, the Zaporozhians tended to concentrate on their own affairs, that is, those of a relatively small (they rarely numbered more than 10,000), isolated Cossack fraternity based in the vast, empty steppes between the Hetmanate in the north and the Crimean Khanate in the south.
** 2016, Alexander Basilevsky, Early Ukraine, McFarland & Company, page 359:As the Zaporozhians began to clash with the newcomers a number of Serb settlements were wiped out and the colonization came to a halt.
** 2020, Tatiana Tairova-Yakovleva, Ivan Mazepa and the Russian Empire, McGill-Queen's University Press, page 111:The Zaporozhians detained the captains sent by Mazepa, placed them in custody ("as bandits"), and did not allow them to set fire to dry grasses in the "Wild Fields" (as had been planned in preparation for the campaign).

#### Translations
### Adjective

Zaporozhian (comparative more Zaporozhian, superlative most Zaporozhian)
* Of or relating to the Zaporozhians or their culture, etc.
** 1955, Annals, Volumes 14-20, Ukrainian Academy of Arts and Sciences in the United States, page 2:Then, too, towards the middle of the eighteenth century both the Russian government and the Zaporozhian nobility began to use all means to attract settlers to the Southern Ukraine.
** 1978, Lev Okinshevych, Ukrainian Society and Government, 1648-1781, Ukrainian Free University, page 117:[…] city-type centres and settlements in the Zaporozhian territory the Sich's role as the regional centre grew especially important and that fact unexpectedly gave to a free steppe region a highly centralized form of government.
** 2001, Serhii Plokhy, The Cossacks and Religion in Early Modern Ukraine, Oxford University Press, page 271:The attitude of the Zaporozhian envoys in Moscow shows that for the Zaporozhian Cossacks, who played an extraordinarily important role in the opening stage of the uprising, Kyiv was a distant if not an alien center, clearly outside the scope of Zaporozhian influence.

#### Translations
### Usage notes

Not to be confused with Zaporizhian.

### Further reading

* Zaporozhian Cossacks on Wikipedia.Wikipedia
* Zaporozhian Sich on Wikipedia.Wikipedia
* Zaporozhian Host on Wikipedia.Wikipedia
* Wild Fields on Wikipedia.Wikipedia
* Zaporizhzhia on Wikipedia.Wikipedia
* Taras Bulba on Wikipedia.Wikipedia
* Category:Paintings of Ukrainian Cossacks on Wikimedia Commons.Wikimedia Commons
# przywiśnie
## Polish
### Etymology

From przy- +‎ wiśnia +‎ -ie.

### Pronunciation

* (Lesser Poland):
** (Kielce) IPA: /pʂɘˈviɕ.ɲɛ/

### Noun

przywiśnie n
* (Kielce, pathology) Synonym of paraliż

### Further reading

* Władysław Siarkowski (1878) “przywiśnie”, in “Materiały do etnografii ludu polskiego z okolic Kielc”, in Zbiór wiadomości do antropologii krajowej (in Polish), volume 2, chapter 3, Krakow: Komisyja Antropologiczna Akademii Umiejętności w Krakowie, page 252