OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# éra
## Czech
### Pronunciation

* IPA: [ˈɛːra]

### Noun

éra f
* era, age

#### See also

* věk
* epocha
* doba
* období

### Further reading

* “éra”, in Příruční slovník jazyka českého (in Czech), 1935–1957
* “éra”, in Slovník spisovného jazyka českého (in Czech), 1960–1971, 1989
* “éra”, in Internetová jazyková příručka (in Czech), 2008–2025

## Emilian
### Verb

éra
* first-person singular imperfect indicative of èser

## Hungarian
### Etymology

From German Ära, from Late Latin aera, nominative plural of aes.

### Pronunciation

* IPA: [ˈeːrɒ]
* Hyphenation: éra
* Rhymes: -rɒ

### Noun

éra (plural érák)
* era, age, epoch

#### Declension
### References

* ↑ Tótfalusi, István. Idegenszó-tár: Idegen szavak értelmező és etimológiai szótára (’A Storehouse of Foreign Words: an explanatory and etymological dictionary of foreign words’). Budapest: Tinta Könyvkiadó, 2005. →ISBN

### Further reading

* éra in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
* éra in Nóra Ittzés, editor, A magyar nyelv nagyszótára [A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language] (Nszt.), Budapest: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published a–ez as of 2024).

## Kashubian
### Etymology

Borrowed from German Ehre.

### Pronunciation

* IPA: /ˈe.ra/
* Rhymes: -era
* Syllabification: é‧ra

### Noun

éra f
* honor, privilege
    Synonym: zaszczit

### Further reading

* Eùgeniusz Gòłąbk (2011) “zaszczyt”, in Słownik Polsko-Kaszubski / Słowôrz Pòlskò-Kaszëbsczi‎

## Norman
### Verb

éra
* (Guernsey) third-person singular future of aver
# éve
## Franco-Provençal
### Pronunciation

* IPA: [ˈevə] (Aosta)

### Noun

éve (plural éve) (Valdôtain, Graphie BREL)
* Alternative form of égoua (“water”)

### References

* eau in Patois VdA: Le site du Francoprovençal en Vallée d'Aoste – on patoisvda.org

## Hungarian
### Pronunciation

* IPA: [ˈeːvɛ]
* Audio:(file)
* Hyphenation: éve
* Rhymes: -vɛ

### Etymology 1

év +‎ -e (possessive suffix)

#### Noun

éve
* third-person singular single-possession possessive of év
    Coordinate terms: ideje, másodperce, perce, órája, napja, hete, hónapja, évtizede, évszázada, évezrede

##### Usage notes

The above possessive forms of time units often express the time past: with a durative verb (often in the present-tense), an action or event that has (had, will have) been going on for a given time until the given moment, or with an instantaneous verb (in the past tense), an action or event that happened a certain time ago or before. For example:
    Fél órája várom a vonatot. ― I have been waiting for the train for half an hour.
    Fél órája vártam a vonatot. ― I had been waiting for the train for half an hour (or: I waited, I was waiting for the train half an hour ago).
    Fél órája (= fél órával ezelőtt) érkeztem meg. ― I arrived half an hour ago.
    Fél órája (= fél órával előtte/​korábban/​azelőtt) érkeztem meg. ― I (had) arrived half an hour before.
Of course, the usual possessive sense is also possible in different types of sentences:
    Fél órája volt még a vizsgáig. ― He had half an hour left until the exam.
(The equivalent French phrase il y a is also constructed with an apparent possessive, although this Hungarian possessive can also correspond to depuis.) See also the entries of the possessive suffixes: -a/-e/-ja/-je for more examples.

##### Declension
### Etymology 2

From the lengthened e- stem of eszik +‎ -ve (adverbial-participle suffix).

#### Alternative forms

* evén, évén, edve (the latter is dialectal)

#### Participle

éve
* (rare) adverbial participle of eszik

##### Usage notes

This form normally occurs when a verbal prefix is separated from the verb:
* éve (…) meg, meg … éve ― megéve ― megeszik

### References

* ↑ edve/éve
# érő
## Hungarian
### Pronunciation

* IPA: [ˈeːrøː]
* Hyphenation: érő

### Etymology 1

ér (“to reach; to be worth/fair”) +‎ -ő (present-participle suffix)

#### Participle

érő
* present participle of ér

##### Declension
### Etymology 2

From the ér- stem of érik (“to ripen, mature”) +‎ -ő (present-participle suffix).

#### Participle

érő
* present participle of érik

##### Declension
### Further reading

* (participle of ér): érő in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
* (participle of érik): érő in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
# íme
## Hungarian
### Etymology

ím +‎ e (“this”, demonstrative pronoun)

### Pronunciation

* IPA: [ˈiːmɛ]
* Hyphenation: íme
* Rhymes: -mɛ

### Interjection

íme
* (literary) behold! see! lo! voilà!
    Synonyms: nézd, nézze, ím, na tessék, ihol

### References

* ↑ íme in Zaicz, Gábor (ed.). Etimológiai szótár: Magyar szavak és toldalékok eredete (‘Dictionary of Etymology: The origin of Hungarian words and affixes’). Budapest: Tinta Könyvkiadó, 2006, →ISBN. (See also its 2nd edition.)
* ↑ Eőry, Vilma. Értelmező szótár+ (“Explanatory Dictionary Plus”). Budapest: Tinta Könyvkiadó, 2007. →ISBN

### Further reading

* íme in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
# írj
## Hungarian
### Alternative forms

* írjál

### Etymology

From the verb ír (“to write”) +‎ -j (personal suffix).

### Pronunciation

* IPA: [ˈiːrʝ]
* Hyphenation: írj
* Rhymes: -iːrʝ

### Verb

írj
* second-person singular subjunctive present indefinite of ír
# író
## Hungarian
### Pronunciation

* IPA: [ˈiːroː]
* Audio:(file)
* Rhymes: -roː

### Etymology 1

ír (“to write”) +‎ -ó (present-participle suffix)

#### Participle

író
* present participle of ír: writing

##### Derived terms

* irón
* íróasztal
* írógép
* írószer
* írótoll

#### Noun

író (plural írók)
* writer

##### Derived terms

* írói
* drámaíró
* életrajzíró
* forgatókönyvíró
* írónő
* regényíró
* szellemíró
* történetíró
* újságíró

### Etymology 2

Attested in Old Hungarian as yiro (i:ro) with the same meaning, from Old Chuvash *ï̄raɣ, from Oghur *ayraɣ (whence also Khalkha Mongolian айраг (ajrag),) ultimately from Proto-Turkic *ayran (see it for more). Compare Eastern Mari йыра (jyra), Chuvash уйран (ujran), Russian урень (urenʹ), Bashkir айран (ayran) and Turkish ayran.

#### Noun

író (usually uncountable, plural írók)
* buttermilk

##### Derived terms

* írós

#### See also

* aludttej
* joghurt
* kefir
* savó
* tej

### References

* ↑ Róna-Tas, András, Berta, Árpád, Károly, László (2011) West Old Turkic: Turkic Loanwords in Hungarian (Turcologica; 84), Wiesbaden: Harrassowitz Verlag, pages 464-470
* ↑ Ünal, Orçun, (2019). “Klasik ve Orta Moğolca Söz Varlığında Türkçe Kökenli Kelimeler I (A–D)”, Journal of Old Turkic Studies, 3(2): p. 524.

### Further reading

* (writing; writer): író in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
* (buttermilk): író in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
# ízű
## Hungarian
### Etymology

íz +‎ -ű (adjective-forming suffix)

### Pronunciation

* IPA: [ˈiːzyː]
* Hyphenation: ízű
* Rhymes: -zyː

### Adjective

ízű (not comparable)
* flavored, with a specific taste or flavor
    kesernyés ízű gyümölcs ― fruit having a slightly bitter taste

#### Usage notes

The stative types of the sense verbs feel, smell, and taste are uncommon in Hungarian (i.e., those expressing some sensory information conveyed, in contrast to the voluntary actions of using these senses or the involuntary perception). Instead, adjectival (-ú/-ű/-jú/-jű) and possessive (…-a/-e/-ja/-je van) constructions are used, and these are also applicable for sound. (The first two rows are for action verbs and perception verbs that behave similarly to English.)
| | | see / look | hear / sound | smell | taste | feel / touch |
| Action verb | Action verb | (meg)néz | (meg)hallgat | (meg)szagol | (meg)kóstol, (literary) (meg)ízlel | megfog, (meg)tapint, (meg)tapogat |
| Perception verb | Perception verb | lát | hall | érez | érez | érez |
| Sta- tive | verb | látszik, tűnik, kinéz, fest | hangzik hallatszik | (érződik or archaic érzik) affecting one: esik (jólesik / rosszulesik) | (érződik or archaic érzik) affecting one: esik (jólesik / rosszulesik) | (érződik or archaic érzik) affecting one: esik (jólesik / rosszulesik) |
| Sta- tive | adjective | … kinézetű / külsejű (someone’s appearance) | … hangú, … hangzású | … szagú (bad/neutral) … illatú (pleasant) | … ízű | … tapintású |
| Sta- tive | possessive | … kinézete / külseje van … a kinézete / külseje | … hangja van … a hangja | … szaga / illata van …a szaga / …az illata | … íze van … az íze | … tapintása van … a tapintása |
* Ez a torta citromízű. = Ennek a tortának citromíze van. ― This cake tastes of lemon.
* Ez az autó benzinszagú. = Ennek az autónak benzinszaga van. ― This car smells of petrol.
* Ez az étel finom illatú. = Ennek az ételnek finom illata van. = Ennek az ételnek finom az illata. ― This dish smells delicious.
* Ez a szövet selymes tapintású. = Ennek a szövetnek selymes tapintása van = …selymes a tapintása. ― This fabric feels silky.
On the other hand, certain verbs can express particular sensory impressions, e.g. illatozik (“to smell sweet, to be fragrant”) and bűzlik (“to stink, to reek”).

#### Derived terms

* gyümölcsízű
* jóízű
# íze
## Hungarian
### Etymology

íz +‎ -e (possessive suffix)

### Pronunciation

* IPA: [ˈiːzɛ]
* Hyphenation: íze

### Noun

íze
* third-person singular single-possession possessive of íz

#### Usage notes

The stative types of the sense verbs feel, smell, and taste are uncommon in Hungarian (i.e., those expressing some sensory information conveyed, in contrast to the voluntary actions of using these senses or the involuntary perception). Instead, adjectival (-ú/-ű/-jú/-jű) and possessive (…-a/-e/-ja/-je van) constructions are used, and these are also applicable for sound. (The first two rows are for action verbs and perception verbs that behave similarly to English.)
| | | see / look | hear / sound | smell | taste | feel / touch |
| Action verb | Action verb | (meg)néz | (meg)hallgat | (meg)szagol | (meg)kóstol, (literary) (meg)ízlel | megfog, (meg)tapint, (meg)tapogat |
| Perception verb | Perception verb | lát | hall | érez | érez | érez |
| Sta- tive | verb | látszik, tűnik, kinéz, fest | hangzik hallatszik | (érződik or archaic érzik) affecting one: esik (jólesik / rosszulesik) | (érződik or archaic érzik) affecting one: esik (jólesik / rosszulesik) | (érződik or archaic érzik) affecting one: esik (jólesik / rosszulesik) |
| Sta- tive | adjective | … kinézetű / külsejű (someone’s appearance) | … hangú, … hangzású | … szagú (bad/neutral) … illatú (pleasant) | … ízű | … tapintású |
| Sta- tive | possessive | … kinézete / külseje van … a kinézete / külseje | … hangja van … a hangja | … szaga / illata van …a szaga / …az illata | … íze van … az íze | … tapintása van … a tapintása |
* Ez a torta citromízű. = Ennek a tortának citromíze van. ― This cake tastes of lemon.
* Ez az autó benzinszagú. = Ennek az autónak benzinszaga van. ― This car smells of petrol.
* Ez az étel finom illatú. = Ennek az ételnek finom illata van. = Ennek az ételnek finom az illata. ― This dish smells delicious.
* Ez a szövet selymes tapintású. = Ennek a szövetnek selymes tapintása van = …selymes a tapintása. ― This fabric feels silky.
On the other hand, certain verbs can express particular sensory impressions, e.g. illatozik (“to smell sweet, to be fragrant”) and bűzlik (“to stink, to reek”).
# óév
## Hungarian
### Etymology

ó (“old”) +‎ év (“year”)

### Pronunciation

* IPA: [ˈoːjeːv]
* Hyphenation: óév
* Rhymes: -eːv

### Noun

óév (plural óévek)
* old year, past year, yesteryear (the year that is soon to end or that has just recently passed)
    Antonym: (new year) újév

#### Derived terms

* óévi
* óévbúcsúztató

### See also

* tavaly (“last year”) (in general; as an adverb)

### Further reading

* óév in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
# óír
## Hungarian
### Etymology

ó (“ancient, old”) +‎ ír (“Irish”)

### Pronunciation

* IPA: [ˈoːjiːr]
* Hyphenation: óír
* Rhymes: -iːr

### Adjective

óír (not comparable)
* Old Irish

#### Declension
### Noun

óír (countable and uncountable, plural óírek)
* Old Irish (person)
* Old Irish (language)
# úri
## Hungarian
### Etymology

úr +‎ -i

### Pronunciation

* IPA: [ˈuːri]
* Hyphenation: úri
* Rhymes: -ri

### Adjective

úri (comparative úribb, superlative legúribb)
* gentlemanly, gentlemanlike

#### Derived terms

* úriember

### Further reading

* úri in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN

## Old Norse
### Noun

úri
* dative singular of úr
# üsd
## Hungarian
### Alternative forms

* üssed

### Etymology

üt +‎ -d

### Pronunciation

* IPA: [ˈyʒd]
* Hyphenation: üsd
* Rhymes: -yʒd

### Verb

üsd
* second-person singular subjunctive present definite of üt

#### Derived terms

* addig üsd a vasat, amíg meleg
# üst
## Azerbaijani
### Pronunciation

* IPA: [yst]
* Audio:(file)

### Noun

üst (definite accusative üstü, plural üstlər)
* upper part
* top
* (colloquial) surface

#### Derived terms

* üstündə (“on”)
* üstünə (“onto”)

### Adjective

üst (comparative daha üst, superlative ən üst)
* upper

#### Antonyms

* alt

## Hungarian
### Etymology

Of unknown origin.

### Pronunciation

* IPA: [ˈyʃt]
* Audio:(file)
* Rhymes: -yʃt

### Noun

üst (plural üstök)
* cauldron

#### Derived terms

* üstdob

### References

* ↑ üst in Zaicz, Gábor (ed.). Etimológiai szótár: Magyar szavak és toldalékok eredete (‘Dictionary of Etymology: The origin of Hungarian words and affixes’). Budapest: Tinta Könyvkiadó, 2006, →ISBN. (See also its 2nd edition.)

### Further reading

* üst in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN

## Turkish
### Etymology

From Ottoman Turkish اوست (üst), from Proto-Turkic *üŕ-t (“on top, high above”), derivative of *ǖŕ. Cognate with üzeri.

### Pronunciation

* IPA: /yst/
* Rhymes: -yst

### Noun

üst (definite accusative üstü, plural üstler)
* something's face or side looking upwards or towards the sky
* (informal) excess money, change
    Synonym: para üstü
    Pardon, galiba üstü az vermişsinizExcuse me, I think you've given the change lesser than it should be
* the uppermost or the highest point of something
* any garment or dress worn on the torso
    Antonym: alt
    Üstünü giysene, bu hâlde bizimle gelemezsinPut on a top dress, you can't come with us like this
* a person who is higher by rank or degree
    Synonym: büyük
    Antonym: alt
    Kardeşim dinlemiceksen üstüne bağla beniBro if you won't listen let me talk to sommeone of upper degree
* the upper part of the body, the torso
    Synonym: gövde
* (figurative, rare) the sky, heaven, above
    Synonyms: gök, sema, gökyüzü, yukarı
    İstediğin kadar yalan söyle üstteki gerçeği biliyorLie as much as you want, bu the one on the above knows the truth
    Üstten yağmur damlaları düşüyorRaindrops are falling from above

#### Declension
### Adjective

üst
* something upper compared to something else, upper
    Synonym: yukarı
    Antonyms: aşağı, alt
    Ve burası da evin üst kısımıAnd this is the upper part of the house
* something of higher degree in classifying systems or in hierarchies compared to something else
    O benden daha üst bir makamdaHe is of higher rank than me

#### Derived terms

* üstelik
* üstlü
* üstlük
* üstsüz
* üstsüzlük
* üstün
* üstünde

### References

* ↑ Starostin, Sergei, Dybo, Anna, Mudrak, Oleg (2003) “*ǖŕ-”, in Etymological dictionary of the Altaic languages (Handbuch der Orientalistik; VIII.8), Leiden, New York, Köln: E.J. Brill
# őrj
## Hungarian
### Alternative forms

* őrjél

### Etymology

From the verb őr +‎ -j (personal suffix).

### Pronunciation

* IPA: [ˈøːrʝ]
* Hyphenation: őrj
* Rhymes: -øːrʝ

### Verb

őrj
* second-person singular subjunctive present indefinite of őr
# třenák
## Czech
### Pronunciation

* IPA: [ˈtr̝̊ɛnaːk]

### Noun

třenák m inan
* (informal) premolar
    Synonym: třenový zub

#### Declension

This noun needs an inflection-table template.

### Further reading

* “třenák”, in Příruční slovník jazyka českého (in Czech), 1935–1957
* “třenák”, in Slovník spisovného jazyka českého (in Czech), 1960–1971, 1989
# calung
## English
### Noun

calung (plural calungs)
* An Indonesian xylophone of bamboo tubes.

#### Alternative forms

* chalung

### Anagrams

* glucan
# jeweller's
## English
### Alternative forms

* jeweler's (US)

### Pronunciation

* Audio (US):(file)

### Noun

jeweller's (plural jewellers')
* (UK, Canada) A shop that sells jewellery.

#### Related terms

* jeweller
# negovat
## Czech
### Pronunciation

* IPA: [ˈnɛɡovat]

### Verb

negovat impf or pf
* to negate

#### Conjugation

| Infinitive | negovat, negovati | Active adjective | negující, negovavší |
| Verbal noun | negování | Passive adjective | negovaný |
| Present forms | indicative | indicative | imperative | imperative |
| | singular | plural | singular | plural |
| 1st person | neguji, neguju (coll.) | negujeme | — | negujme |
| 2nd person | neguješ | negujete | neguj | negujte |
| 3rd person | neguje | negují, negujou (coll.) | — | — |
* When the verb is used in perfective aspect, it does not have present tense and the present forms are used to express future only. When the verb is used in imperfective aspect, the future tense is a combination of a future form of být + infinitive negovat.
| Participles | Past participles | Past participles | Passive participles | Passive participles |
| | singular | plural | singular | plural |
| masculine animate | negoval | negovali | negován | negováni |
| masculine inanimate | negoval | negovaly | negován | negovány |
| feminine | negovala | negovaly | negována | negovány |
| neuter | negovalo | negovala | negováno | negována |
| Transgressives | present | past |
| masculine singular | neguje | negovav |
| feminine + neuter singular | negujíc | negovavši |
| plural | negujíce | negovavše |

#### Related terms

* See negace

### Further reading

* “negovati”, in Příruční slovník jazyka českého (in Czech), 1935–1957
* “negovati”, in Slovník spisovného jazyka českého (in Czech), 1960–1971, 1989
* “negovat”, in Internetová jazyková příručka (in Czech), 2008–2025
# varošica
## Serbo-Croatian
### Etymology

From vároš +‎ -ica.

### Pronunciation

* IPA: /ʋǎːroʃit͡sa/

### Noun

várošica f (Cyrillic spelling ва́рошица)
* small city
    Synonym: gradić

#### Declension
### Further reading

* “varošica”, in Hrvatski jezični portal [Croatian language portal] (in Serbo-Croatian), 2006–2025
# csősz
## Hungarian
### Etymology

Probably borrowed from Pecheneg [Term?].

### Pronunciation

* IPA: [ˈt͡ʃøːs]
* Hyphenation: csősz
* Rhymes: -øːs

### Noun

csősz (plural csőszök)
* field-guard (a man who watches over a field of vegetables and fruits to protect the produce)
    Synonyms: mezőőr, erdőkerülő
* park-keeper
    Synonym: parkőr

#### Derived terms

* csőszködik
* csőszség
* csőszház
* dinnyecsősz
* erdőcsősz
* erénycsősz
* erkölcscsősz
* kukoricacsősz
* szőlőcsősz
* temetőcsősz
* varjúcsősz

### References

* ↑ csősz in Zaicz, Gábor (ed.). Etimológiai szótár: Magyar szavak és toldalékok eredete (‘Dictionary of Etymology: The origin of Hungarian words and affixes’). Budapest: Tinta Könyvkiadó, 2006, →ISBN. (See also its 2nd edition.)
* ↑ csősz in Tótfalusi, István. Magyar etimológiai nagyszótár (’Hungarian Comprehensive Dictionary of Etymology’). Budapest: Arcanum Adatbázis, 2001; Arcanum DVD Könyvtár →ISBN

### Further reading

* csősz in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
* csősz in Nóra Ittzés, editor, A magyar nyelv nagyszótára [A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language] (Nszt.), Budapest: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published a–ez as of 2024).
# pozitivní
## Czech
### Alternative forms

* positivní (dated)

### Pronunciation

* IPA: [ˈpozɪtɪvɲiː], [ˈpozɪtiːvɲiː]

### Adjective

pozitivní (comparative pozitivnější, superlative nejpozitivnější, adverb pozitivně)
* positive (characterized by affirmation, constructiveness, or influence for the better; favourable)
    Antonym: negativní

#### Related terms

* See póza
* pozitiv

### Further reading

* “pozitivní”, in Příruční slovník jazyka českého (in Czech), 1935–1957
* “pozitivní”, in Slovník spisovného jazyka českého (in Czech), 1960–1971, 1989
* “pozitivní”, in Internetová jazyková příručka (in Czech), 2008–2025
# Christian names
## English
### Noun

Christian names
* plural of Christian name
# 點弦
## Chinese
### Pronunciation

* Mandarin
    (Pinyin): diǎnxián
    (Zhuyin): ㄉㄧㄢˇ ㄒㄧㄢˊ
* Mandarin
** (Standard Chinese)
*** Hanyu Pinyin: diǎnxián
*** Zhuyin: ㄉㄧㄢˇ ㄒㄧㄢˊ
*** Tongyong Pinyin: diǎnsián
*** Wade–Giles: tien$^3$-hsien$^2$
*** Yale: dyǎn-syán
*** Gwoyeu Romatzyh: deanshyan
*** Palladius: дяньсянь (djanʹsjanʹ)
*** Sinological IPA : /ti̯ɛn²¹⁴⁻²¹ ɕi̯ɛn³⁵/

### Noun

點弦
* (guitar) tapping
# narrow gauge
## English
### Alternative forms

* narrow gage (USA)

### Noun

narrow gauge (plural narrow gauges)
* (rail transport) A track gauge less than standard gauge.

#### Related terms

* narrow-gauge (adjective)

#### See also

* standard gauge
* broad gauge
* metre gauge
# přistáv
## Czech
### Pronunciation

* IPA: [ˈpr̝̊ɪstaːf]

### Verb

přistáv
* masculine singular past transgressive of přistát