OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Unyasa
## Swahili
### Pronunciation

* Audio (Kenya):(file)

### Proper noun

Unyasa
* Malawi (country)

### See also

* Afrika Kusini
* Algeria ~ Aljeria
* Angola
* Benin
* Botswana
* Burkina Faso
* Burundi
* Cabo Verde
* Chad ~ Chadi
* Cote d'Ivoire ~ Kodivaa
* Eritrea
* Ethiopia, Uhabeshi ~ Habeshi
* Gabon
* Gambia
* Ghana
* Guinea Bisau ~ Guinea-Bisau ~ Ginebisau
* Guinea ya Ikweta ~ Ginekweta
* Guinea ~ Gine ~ Gini
* Jamhuri ya Afrika ya Kati
* Jamhuri ya Kidemokrasia ya Kongo, Kongo-Kinshasa
* Jamhuri ya Kongo, Kongo-Brazzaville
* Jibuti ~ Djibouti
* Kamerun ~ Cameroon ~ Kameruni
* Kenya
* Komori, Visiwa vya Ngazija
* Lesotho
* Liberia
* Libya
* Madagaska, Bukini
* Malawi, Unyasa
* Mali
* Mauritania
* Mayotte
* Misri, Umisri
* Morisi
* Moroko ~ Maroko
* Msumbiji, Mozambik
* Mtakatifu Helena
* Namibia
* Niger ~ Nijeri
* Nigeria ~ Nijeria ~ Naijeria
* Rwanda ~ Ruanda
* Réunion
* Sahara ya Magharibi
* Sao Tome na Principe
* Senegal ~ Senegali
* Shelisheli
* Sierra Leone
* Somalia
* Sudan
* Sudan Kusini
* Tanzania
* Togo
* Tunisia
* Uganda
* Uswazi, Swaziland
* Zambia
* Zimbabwe
# gyomrú
## Hungarian
### Etymology

gyomor (“stomach”) +‎ -ú (adjective-forming suffix)

### Pronunciation

* IPA: [ˈɟomruː]
* Hyphenation: gyom‧rú
* Rhymes: -ruː

### Adjective

gyomrú (not comparable)
* -stomached, with a …… stomach (having some specific type of stomach)

#### Coordinate terms

* (second elements of parasynthetic body-part compounds) testű, agyarú, agyú, ajkú, állú, arcú, bajszú/bajuszú, begyű, belű/bélű, bokájú, bordájú, bundájú, bőrű, combú, csápú, csípőjű, csontú, csőrű, derekú, farkú, fejű, fenekű, fogú, fülű, gerincű, gyomrú, hajú, hasú, hátú, heréjű, homlokú, húsú, izmú, karú, keblű, képű, körmű, kezű, lábú, májú, markú, mellkasú, mellű, nyakú, nyelvű, orrú, öklű, patájú, petéjű, pofájú, púpú, sarkú, sejtű, szájú, szakállú, szárnyú, szarvú, szemöldökű, szemű, szívű, szőrű, talpú, tenyerű, térdű, tollú, torkú, tökű, tüdejű, ujjú, üstökű, vállú, vérű; (for plants) ágú, gyökerű, levelű, szárú, sziklevelű, szikű, törzsű, tövű, virágú, virágzatú
# ujjú
## Hungarian
### Etymology

ujj (“finger; sleeve”) +‎ -ú (adjective-forming suffix)

### Pronunciation

* IPA: [ˈujːuː]
* Hyphenation: uj‧jú
* Rhymes: -juː

### Adjective

ujjú (not comparable)
* -fingered, with a …… finger or fingers (having a specific number of finger[s] or a specific kind of finger[s])
* -sleeved, with …… sleeves (having a specific kind of sleeves)

#### Coordinate terms

* (second elements of parasynthetic body-part compounds) testű, agyarú, agyú, ajkú, állú, arcú, bajszú/bajuszú, begyű, belű/bélű, bokájú, bordájú, bundájú, bőrű, combú, csápú, csípőjű, csontú, csőrű, derekú, farkú, fejű, fenekű, fogú, fülű, gerincű, gyomrú, hajú, hasú, hátú, heréjű, homlokú, húsú, izmú, karú, keblű, képű, körmű, kezű, lábú, májú, markú, mellkasú, mellű, nyakú, nyelvű, orrú, öklű, patájú, petéjű, pofájú, púpú, sarkú, sejtű, szájú, szakállú, szárnyú, szarvú, szemöldökű, szemű, szívű, szőrű, talpú, tenyerű, térdű, tollú, torkú, tökű, tüdejű, ujjú, üstökű, vállú, vérű; (for plants) ágú, gyökerű, levelű, szárú, sziklevelű, szikű, törzsű, tövű, virágú, virágzatú
# virágú
## Hungarian
### Etymology

virág (“flower”) +‎ -ú (adjective-forming suffix)

### Pronunciation

* IPA: [ˈviraːɡuː]
* Hyphenation: vi‧rá‧gú
* Rhymes: -ɡuː

### Adjective

virágú (not comparable)
* -flowered, with a …… flower or flowers (having a specific kind of flower[s])

#### Coordinate terms

* (second elements of parasynthetic body-part compounds) testű, agyarú, agyú, ajkú, állú, arcú, bajszú/bajuszú, begyű, belű/bélű, bokájú, bordájú, bundájú, bőrű, combú, csápú, csípőjű, csontú, csőrű, derekú, farkú, fejű, fenekű, fogú, fülű, gerincű, gyomrú, hajú, hasú, hátú, heréjű, homlokú, húsú, izmú, karú, keblű, képű, körmű, kezű, lábú, májú, markú, mellkasú, mellű, nyakú, nyelvű, orrú, öklű, patájú, petéjű, pofájú, púpú, sarkú, sejtű, szájú, szakállú, szárnyú, szarvú, szemöldökű, szemű, szívű, szőrű, talpú, tenyerű, térdű, tollú, torkú, tökű, tüdejű, ujjú, üstökű, vállú, vérű; (for plants) ágú, gyökerű, levelű, szárú, sziklevelű, szikű, törzsű, tövű, virágú, virágzatú

#### Derived terms

* ajakosvirágúak, ajakos virágú növény
* babérvirágúak
* barkamirtusz-virágúak
* boglárkavirágúak
* burgonyavirágúak
* csavarpálma-virágúak
* csövesvirágúak, csöves virágú növény
* dilléniavirágúak
* ernyősvirágúak, ernyős virágú növény
* fészkesvirágúak, fészkes virágú növény
* gyömbérvirágúak
* kommelínavirágúak
* pálmavirágúak
* perjevirágúak
* hangavirágúak
* hídőrvirágúak
* jamszgyökérvirágúak
* kálmosvirágúak
* keresztesvirágúak, keresztes virágú növény
* kőtörőfű-virágúak
* mácsonyavirágúak
* liliomvirágúak
* óriáslapu-virágúak
* pillangósvirágúak, pillangós virágú növény
* próteavirágúak
* puszpángvirágúak
* somvirágúak
* spárgavirágúak
* szantálfavirágúak
* szegfűvirágúak
* tárnicsvirágúak
* tócsagazvirágúak
* tündérrózsa-virágúak

#### Related terms

* virágos
# bokájú
## Hungarian
### Etymology

boka (“ankle”) +‎ -jú (adjective-forming suffix denoting possession or similarity)

### Pronunciation

* IPA: [ˈbokaːjuː]
* Hyphenation: bo‧ká‧jú
* Rhymes: -juː

### Adjective

bokájú (not comparable)
* -ankled, with a …… ankle or ankles (having a specific kind of ankle[s])

#### Coordinate terms

* (second elements of parasynthetic body-part compounds) testű, agyarú, agyú, ajkú, állú, arcú, bajszú/bajuszú, begyű, belű/bélű, bokájú, bordájú, bundájú, bőrű, combú, csápú, csípőjű, csontú, csőrű, derekú, farkú, fejű, fenekű, fogú, fülű, gerincű, gyomrú, hajú, hasú, hátú, heréjű, homlokú, húsú, izmú, karú, keblű, képű, körmű, kezű, lábú, májú, markú, mellkasú, mellű, nyakú, nyelvű, orrú, öklű, patájú, petéjű, pofájú, púpú, sarkú, sejtű, szájú, szakállú, szárnyú, szarvú, szemöldökű, szemű, szívű, szőrű, talpú, tenyerű, térdű, tollú, torkú, tökű, tüdejű, ujjú, üstökű, vállú, vérű; (for plants) ágú, gyökerű, levelű, szárú, sziklevelű, szikű, törzsű, tövű, virágú, virágzatú
# ajkú
## Hungarian
### Etymology

ajak (“lip”) +‎ -ú (adjective-forming suffix denoting possession or similarity)

### Pronunciation

* IPA: [ˈɒjkuː]
* Hyphenation: aj‧kú
* Rhymes: -kuː

### Adjective

ajkú (not comparable)
* -lipped, with a …… lip or lips (having a specific kind or number of lip[s])
* (formal, preceded by the name of a language) -speaking, -phone
    német ajkú (= német anyanyelvű) kisebbség ― German-speaking minority

#### Coordinate terms

* (second elements of parasynthetic body-part compounds) testű, agyarú, agyú, ajkú, állú, arcú, bajszú/bajuszú, begyű, belű/bélű, bokájú, bordájú, bundájú, bőrű, combú, csápú, csípőjű, csontú, csőrű, derekú, farkú, fejű, fenekű, fogú, fülű, gerincű, gyomrú, hajú, hasú, hátú, heréjű, homlokú, húsú, izmú, karú, keblű, képű, körmű, kezű, lábú, májú, markú, mellkasú, mellű, nyakú, nyelvű, orrú, öklű, patájú, petéjű, pofájú, púpú, sarkú, sejtű, szájú, szakállú, szárnyú, szarvú, szemöldökű, szemű, szívű, szőrű, talpú, tenyerű, térdű, tollú, torkú, tökű, tüdejű, ujjú, üstökű, vállú, vérű; (for plants) ágú, gyökerű, levelű, szárú, sziklevelű, szikű, törzsű, tövű, virágú, virágzatú

#### Derived terms

* bíborajkú
* cseresznyeajkú
* eperajkú
* háromajkú
* kétajkú
* nyúlajkú

#### Related terms

* ajakos

### Further reading

* ajkú in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
* ajkú in Nóra Ittzés, editor, A magyar nyelv nagyszótára [A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language] (Nszt.), Budapest: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published a–ez as of 2024).
# nyakú
## Hungarian
### Etymology

nyak (“neck”) +‎ -ú (adjective-forming suffix)

### Pronunciation

* IPA: [ˈɲɒkuː]
* Hyphenation: nya‧kú
* Rhymes: -kuː

### Adjective

nyakú (not comparable)
* -necked, with a …… neck (having some specific type of neck)

#### Coordinate terms

* (second elements of parasynthetic body-part compounds) testű, agyarú, agyú, ajkú, állú, arcú, bajszú/bajuszú, begyű, belű/bélű, bokájú, bordájú, bundájú, bőrű, combú, csápú, csípőjű, csontú, csőrű, derekú, farkú, fejű, fenekű, fogú, fülű, gerincű, gyomrú, hajú, hasú, hátú, heréjű, homlokú, húsú, izmú, karú, keblű, képű, körmű, kezű, lábú, májú, markú, mellkasú, mellű, nyakú, nyelvű, orrú, öklű, patájú, petéjű, pofájú, púpú, sarkú, sejtű, szájú, szakállú, szárnyú, szarvú, szemöldökű, szemű, szívű, szőrű, talpú, tenyerű, térdű, tollú, torkú, tökű, tüdejű, ujjú, üstökű, vállú, vérű; (for plants) ágú, gyökerű, levelű, szárú, sziklevelű, szikű, törzsű, tövű, virágú, virágzatú

#### Derived terms

* vörösnyakú
# fenekű
## Hungarian
### Etymology

fenék (“bottom, buttocks”) +‎ -ű (adjective-forming suffix)

### Pronunciation

* IPA: [ˈfɛnɛkyː]
* Hyphenation: fe‧ne‧kű
* Rhymes: -kyː

### Adjective

fenekű (not comparable)
* -bottomed, -buttocked, with a …… bottom or buttocks (having a specific kind of bottom or buttocks)

#### Coordinate terms

* (second elements of parasynthetic body-part compounds) testű, agyarú, agyú, ajkú, állú, arcú, bajszú/bajuszú, begyű, belű/bélű, bokájú, bordájú, bundájú, bőrű, combú, csápú, csípőjű, csontú, csőrű, derekú, farkú, fejű, fenekű, fogú, fülű, gerincű, gyomrú, hajú, hasú, hátú, heréjű, homlokú, húsú, izmú, karú, keblű, képű, körmű, kezű, lábú, májú, markú, mellkasú, mellű, nyakú, nyelvű, orrú, öklű, patájú, petéjű, pofájú, púpú, sarkú, sejtű, szájú, szakállú, szárnyú, szarvú, szemöldökű, szemű, szívű, szőrű, talpú, tenyerű, térdű, tollú, torkú, tökű, tüdejű, ujjú, üstökű, vállú, vérű; (for plants) ágú, gyökerű, levelű, szárú, sziklevelű, szikű, törzsű, tövű, virágú, virágzatú
# Жә
## Abkhaz
### Alternative forms

* Ꚅ

### Pronunciation

* (phoneme) IPA: /ʒʷ/

### Letter

Жә • (Ẑʷ) (lowercase жә)
* The fifteenth letter of the Abkhaz alphabet

### See also

* (Cyrillic-script letters) А а, Б б, В в, Г г, Гь гь, Гә гә, Ӷ ӷ, Ӷь ӷь, Ӷә ӷә, Д д, Дә дә, Е е, Ж ж, Жь жь, Жә жә, З з, Ӡ ӡ, Ӡә ӡә, И и, К к, Кь кь, Кә кә, Қ қ, Қь қь, Қә қә, Ҟ ҟ, Ҟь ҟь, Ҟә ҟә, Л л, М м, Н н, О о, П п, Ԥ ԥ, Р р, С с, Т т, Тә тә, Ҭ ҭ, Ҭә ҭә, У у, Ф ф, Х х, Хь хь, Хә хә, Ҳ ҳ, Ҳә ҳә, Ц ц, Цә цә, Ҵ ҵ, Ҵә ҵә, Ч ч, Ҷ ҷ, Ҽ ҽ, Ҿ ҿ, Ш ш, Шь шь, Шә шә, Ы ы, Ҩ ҩ, Џ џ, Џь џь, Ь ь, Ә ә
# сэрэдэ
## Yakut
### Etymology

Borrowed from Russian срѣда́ f inan (srědá, “Wednesday”), from Old Church Slavonic срѣда f (srěda, “middle; Wednesday”), from Proto-Slavic *serdà f (“middle; Wednesday”).

### Pronunciation

* IPA: /se.ɾe.de/, [se̞.ɾe̞.de̞]
* This entry needs an audio pronunciation. If you are a native speaker with a microphone, please record this word. The recorded pronunciation will appear here when it's ready.
* Hyphenation: сэ‧рэ‧дэ

### Noun

сэрэдэ • (serede)
* Wednesday

#### Declension

This noun needs an inflection-table template.

### See also

* days of the week: нэдиэлэ күннэрэ (nediele künnere) (appendix): бэнидиэнньик (benidiennyik) · оптуорунньук (optuorunnyuk) · сэрэдэ (serede) · чэппиэр (ceppier) · бээтинсэ (beetinse) · субуота (subuota) · баскыһыанньа (baskıhıannya)
# Montach
## Hunsrik
### Pronunciation

* IPA: /ˈmoːntax/
* Rhymes: -oːntax
* Syllabification: Mon‧tach

### Noun

Montach m (plural Montach)
* Monday

#### Related terms

* montachs

### See also

* days of the week: Daagh fun de Woch (appendix): Sunntach · Montach · Dinstach · Mittwoch · Donnerstach · Freitach · Samstach

### References

* Piter Kehoma Boll (2021) “Montach”, in Dicionário Hunsriqueano Riograndense–Português (in Portuguese), 3rd edition, Ivoti: Riograndenser Hunsrickisch, page 113, column 2
# suðvestur
## Icelandic
### Etymology

From suður (“south”) +‎ vestur (“west”).

### Pronunciation

* IPA: /ˈsʏːðˌvɛstʏr/

### Noun

suðvestur n (genitive singular suðvesturs, no plural)
* southwest

#### Declension
### Adverb

suðvestur
* southwest

### See also

* (compass points)
| norðvestur | norður | norðaustur |
| vestur | | austur |
| suðvestur | suður | suðaustur |
# norðaustur
## Icelandic
### Etymology

From norður (“north”) +‎ austur (“east”).

### Pronunciation

* IPA: /ˈnɔrðˌøystʏr/

### Noun

norðaustur n (genitive singular norðausturs, no plural)
* northeast

#### Declension
### Adverb

norðaustur
* northeast

### See also

* (compass points)
| norðvestur | norður | norðaustur |
| vestur | | austur |
| suðvestur | suður | suðaustur |
# vevé
## Hungarian
### Pronunciation

* IPA: [ˈvɛveː]
* Hyphenation: ve‧vé
* Rhymes: -veː

### Etymology 1

From the ve- stem of vesz +‎ -é with an added -v-.

#### Verb

vevé
* Archaic third-person singular indicative past definite form of vesz. For the full paradigm, see the usage template.
    Synonym: (modern form) vette

### Etymology 2
#### Noun

vevé
* The name of the Latin-script letter W/w.
    Synonym: dupla vé

##### Declension
#### See also

* (Latin-script letter names) betű; a, á, bé, cé, csé, dé, dzé, dzsé, e, é, eff, gé, gyé, há, i, í, jé, ká, ell, ellipszilon / elly / ejj, emm, enn, enny, o, ó, ö, ő, pé, kú, err, ess, essz, té, tyé, u, ú, ü, ű, vé, dupla vé / vevé, iksz, ipszilon, zé, zsé. (See also: Latin script letters.)
# húsú
## Hungarian
### Etymology

hús (“meat, flesh”) +‎ -ú (adjective-forming suffix)

### Pronunciation

* IPA: [ˈhuːʃuː]
* Hyphenation: hú‧sú
* Rhymes: -ʃuː

### Adjective

húsú (not comparable)
* -meated, -fleshed, with …… meat or flesh (having some specific type of meat or flesh)

#### Coordinate terms

* (second elements of parasynthetic body-part compounds) testű, agyarú, agyú, ajkú, állú, arcú, bajszú/bajuszú, begyű, belű/bélű, bokájú, bordájú, bundájú, bőrű, combú, csápú, csípőjű, csontú, csőrű, derekú, farkú, fejű, fenekű, fogú, fülű, gerincű, gyomrú, hajú, hasú, hátú, heréjű, homlokú, húsú, izmú, karú, keblű, képű, körmű, kezű, lábú, májú, markú, mellkasú, mellű, nyakú, nyelvű, orrú, öklű, patájú, petéjű, pofájú, púpú, sarkú, sejtű, szájú, szakállú, szárnyú, szarvú, szemöldökű, szemű, szívű, szőrű, talpú, tenyerű, térdű, tollú, torkú, tökű, tüdejű, ujjú, üstökű, vállú, vérű; (for plants) ágú, gyökerű, levelű, szárú, sziklevelű, szikű, törzsű, tövű, virágú, virágzatú
# bundájú
## Hungarian
### Etymology

bunda (“fur”) +‎ -jú (adjective-forming suffix denoting possession or similarity)

### Pronunciation

* IPA: [ˈbundaːjuː]
* Hyphenation: bun‧dá‧jú
* Rhymes: -juː

### Adjective

bundájú (not comparable)
* -furred, with …… fur (having some specific type of fur)
    egy fényes bundájú kutya ― a glossy-furred dog

#### Coordinate terms

* (second elements of parasynthetic body-part compounds) testű, agyarú, agyú, ajkú, állú, arcú, bajszú/bajuszú, begyű, belű/bélű, bokájú, bordájú, bundájú, bőrű, combú, csápú, csípőjű, csontú, csőrű, derekú, farkú, fejű, fenekű, fogú, fülű, gerincű, gyomrú, hajú, hasú, hátú, heréjű, homlokú, húsú, izmú, karú, keblű, képű, körmű, kezű, lábú, májú, markú, mellkasú, mellű, nyakú, nyelvű, orrú, öklű, patájú, petéjű, pofájú, púpú, sarkú, sejtű, szájú, szakállú, szárnyú, szarvú, szemöldökű, szemű, szívű, szőrű, talpú, tenyerű, térdű, tollú, torkú, tökű, tüdejű, ujjú, üstökű, vállú, vérű; (for plants) ágú, gyökerű, levelű, szárú, sziklevelű, szikű, törzsű, tövű, virágú, virágzatú
# szarvú
## Hungarian
### Etymology

szarv (“horn”) +‎ -ú (adjective-forming suffix)

### Pronunciation

* IPA: [ˈsɒrvuː]
* Hyphenation: szar‧vú
* Rhymes: -vuː

### Adjective

szarvú (not comparable)
* -horned, with …… horns (having some specific type or number of horn[s])

#### Coordinate terms

* (second elements of parasynthetic body-part compounds) testű, agyarú, agyú, ajkú, állú, arcú, bajszú/bajuszú, begyű, belű/bélű, bokájú, bordájú, bundájú, bőrű, combú, csápú, csípőjű, csontú, csőrű, derekú, farkú, fejű, fenekű, fogú, fülű, gerincű, gyomrú, hajú, hasú, hátú, heréjű, homlokú, húsú, izmú, karú, keblű, képű, körmű, kezű, lábú, májú, markú, mellkasú, mellű, nyakú, nyelvű, orrú, öklű, patájú, petéjű, pofájú, púpú, sarkú, sejtű, szájú, szakállú, szárnyú, szarvú, szemöldökű, szemű, szívű, szőrű, talpú, tenyerű, térdű, tollú, torkú, tökű, tüdejű, ujjú, üstökű, vállú, vérű; (for plants) ágú, gyökerű, levelű, szárú, sziklevelű, szikű, törzsű, tövű, virágú, virágzatú

#### Derived terms

* egyszarvú
* kosszarvú
* orrszarvú
# febraaro
## Cimbrian
### Alternative forms

* fevraro (Luserna)

### Etymology

From Venetan febraro, from Latin Februārius.

### Noun

febraaro m
* (Sette Comuni) February
    Synonym: hòrnich (Sette Comuni), hornung (Luserna)

### See also

* genaaro ~ ghenaar
* febraaro, hòrnich
* maartzo ~ mèertzo
* avrell
* majo ~ moajo
* jugno, praachot
* lujo, hubiot
* agòsten
* septembar, zibante maanont
* oktòbar, achte maanont
* november, nòinte maanont
* disèmber, sègante maanont

### References

* “febraaro” in Martalar, Umberto Martello, Bellotto, Alfonso (1974) Dizionario della lingua Cimbra dei Sette Communi vicentini, 1st edition, Roana, Italy: Instituto di Cultura Cimbra A. Dal Pozzo
# maartzo
## Cimbrian
### Alternative forms

* martzo (Luserna)

### Etymology

From Venetan marso and Italian marzo, from Latin mārtius. Doublet of mèertzo.

### Noun

maartzo m
* (Sette Comuni) March
    Synonyms: mèertzo, lentz

### See also

* genaaro ~ ghenaar
* febraaro, hòrnich
* maartzo ~ mèertzo
* avrell
* majo ~ moajo
* jugno, praachot
* lujo, hubiot
* agòsten
* septembar, zibante maanont
* oktòbar, achte maanont
* november, nòinte maanont
* disèmber, sègante maanont

### References

* “maartzo” in Martalar, Umberto Martello, Bellotto, Alfonso (1974) Dizionario della lingua Cimbra dei Sette Communi vicentini, 1st edition, Roana, Italy: Instituto di Cultura Cimbra A. Dal Pozzo
# Mgqibelo
## Phuthi
### Noun

Ḿgqibélo class 3
* Saturday

#### Inflection

This noun needs an inflection-table template.

#### See also

* days of the week (appendix): Mvulo · Lebubînî · Lebutshatfu · Lebune · Lebuhlanu · Mgqibelo · iCawe
# ધ

| ધ | U+0AA7, &#2727; GUJARATI LETTER DHA |
| ← દ [U+0AA6] | Gujarati | ન → [U+0AA8] |

## Gujarati
### Pronunciation

* (Standard Gujarati) IPA: /ˈd̪ʱə/

### Letter

ધ • (dha)
* The nineteenth consonant in Gujarati.

#### See also

* Gujarati script letters: અ, આ, ઇ, ઈ, ઉ, ઊ, ઋ, એ, ઐ, ઓ, ઔ, અં, અઃ, ક, ખ, ગ, ઘ, ઙ, ચ, છ, જ, ઝ, ઞ, ટ, ઠ, ડ, ઢ, ણ, ત, થ, દ, ધ, ન, પ, ફ, બ, ભ, મ, ય, ર, લ, વ, શ, ષ, સ, હ, ળ, ક્ષ, જ્ઞ
# પ

| પ | U+0AAA, &#2730; GUJARATI LETTER PA |
* [unassigned: U+0AA9]
| ← ન [U+0AA8] | Gujarati | ફ → [U+0AAB] |

## Gujarati
### Pronunciation

* (Standard Gujarati) IPA: /ˈpə/

### Letter

પ • (pa)
* The twenty-first consonant in Gujarati.

#### See also

* Gujarati script letters: અ, આ, ઇ, ઈ, ઉ, ઊ, ઋ, એ, ઐ, ઓ, ઔ, અં, અઃ, ક, ખ, ગ, ઘ, ઙ, ચ, છ, જ, ઝ, ઞ, ટ, ઠ, ડ, ઢ, ણ, ત, થ, દ, ધ, ન, પ, ફ, બ, ભ, મ, ય, ર, લ, વ, શ, ષ, સ, હ, ળ, ક્ષ, જ્ઞ
# ષ

| ષ | U+0AB7, &#2743; GUJARATI LETTER SSA |
| ← શ [U+0AB6] | Gujarati | સ → [U+0AB8] |

## Gujarati
### Pronunciation

* (Standard Gujarati) IPA: /ˈʂə/

### Letter

ષ • (ṣa)
* The thirty-first consonant in Gujarati.

#### See also

* Gujarati script letters: અ, આ, ઇ, ઈ, ઉ, ઊ, ઋ, એ, ઐ, ઓ, ઔ, અં, અઃ, ક, ખ, ગ, ઘ, ઙ, ચ, છ, જ, ઝ, ઞ, ટ, ઠ, ડ, ઢ, ણ, ત, થ, દ, ધ, ન, પ, ફ, બ, ભ, મ, ય, ર, લ, વ, શ, ષ, સ, હ, ળ, ક્ષ, જ્ઞ
# нэдиэлэ
## Yakut
### Etymology

Borrowed from Russian недѣ́ля f (nedě́lja, “a week; Sunday”), from Old East Slavic недѣлꙗ f (nedělja, “Sunday”), from Proto-Slavic *neděľa f (“Sunday”).

### Pronunciation

* IPA: /ne.di͜e.le/, [ne̞.di͡e̞.le̞]

### Noun

нэдиэлэ • (nediele)
* (time) week
    Holonym: ый (ıy, “month”)
    Meronyms: күн (kün, “day”), хонук (qonuk, “day”)

#### Declension

This noun needs an inflection-table template.

### See also

* days of the week: нэдиэлэ күннэрэ (nediele künnere) (appendix): бэнидиэнньик (benidiennyik) · оптуорунньук (optuorunnyuk) · сэрэдэ (serede) · чэппиэр (ceppier) · бээтинсэ (beetinse) · субуота (subuota) · баскыһыанньа (baskıhıannya)
# tumingu
## Chayuco Mixtec
### Etymology

Borrowed from Spanish domingo.

### Noun

tumingu
* Sunday

### See also

* days of the week (appendix): loñi · cuhɨvɨ · cu uñi · cu cumi · viarni · zavɨru · tumingu

### References

* Pensinger, Brenda J. (1974) Diccionario mixteco-español, español-mixteco (Serie de vocabularios y diccionarios indígenas “Mariano Silva y Aceves”; 18)‎ (in Spanish), México, D.F.: El Instituto Lingüístico de Verano en coordinación con la Secretaría de Educación Pública a través de la Dirección General de Educación Extraescolar en el Medio Indígena, page 151
# σ̈
## Albanian
### Pronunciation

IPA: /ʃ(ə)/

### Letter

σ̈ (sh) (upper case Σ̈, lower case σ̈)
* The 28th letter of the Arvanitic Albanian alphabet, written in the Greek script.

#### See also

* (Latin-script letters) shkronjë; A a, B b, C c, Ç ç, D d, Dh dh, E e, Ë ë, F f, G g, Gj gj, H h, I i, J j, K k, L l, Ll ll, M m, N n, Nj nj, O o, P p, Q q, R r, Rr rr, S s, Sh sh, T t, Th th, U u, V v, X x, Xh xh, Y y, Z z, Zh zh
* (Arvanitic)
* Greek script letters (script appendix): Α α, Β β, B b, Γ γ, Γϳ γϳ, Δ δ, D d, Ε ε, Ε̱ ε̱, Ζ ζ, Ζ̇ ζ̇, Θ θ, Ι ι, Ϳ ϳ, Κ κ, Κ̇ κ̇, Λ λ, ΛΛ λλ, Λ̇ λ̇, Μ μ, Ν ν, Ν̇ ν̇, Ο ο, Π π, Ρ ρ, Ρ̇ ρ̇, Σ σ, Σ̈ σ̈, Τ τ, Ȣ ȣ, Υ υ, Φ φ, Χ χ, Χ̇ χ̇, ΤΣ τσ, ΤΣ̈ τσ̈, DΣ dσ, DΣ̈ dσ̈
# လဆန်း
## Burmese
### Etymology

လ (la., “moon”) +‎ ဆန်း (hcan:, “new”)

### Pronunciation

* Phonetic respelling: လဇန်း
* IPA: /la̰záɴ/
* Romanization: MLCTS: la.hcan: • ALA-LC: lachanʻʺ • BGN/PCGN: la.zan: • Okell: láhsàñ

### Noun

လဆန်း • (la.hcan:)
* waxing moon

#### Coordinate terms

* (lunar phases) လ (la.); လကွယ် (la.kwai, “new moon”), လဆန်း (la.hcan:, “waxing moon”), လပြည့် (la.prany., “full moon”), လဆုတ် (la.hcut, “waning moon”),

### Further reading

* “လဆန်း” in Myanmar–English Dictionary (Myanmar Language Commission 1993). Searchable online at SEAlang.net.
# လဆုတ်
## Burmese
### Etymology

လ (la., “moon”) +‎ ဆုတ် (hcut, “wane”)

### Pronunciation

* Phonetic respelling: လဇုတ်
* IPA: /la̰zoʊʔ/
* Romanization: MLCTS: la.hcut • ALA-LC: lachutʻ • BGN/PCGN: la.zok • Okell: láhsouʔ

### Noun

လဆုတ် • (la.hcut)
* waning moon

#### Coordinate terms

* (lunar phases) လ (la.); လကွယ် (la.kwai, “new moon”), လဆန်း (la.hcan:, “waxing moon”), လပြည့် (la.prany., “full moon”), လဆုတ် (la.hcut, “waning moon”),

### Further reading

* “လဆုတ်” in Myanmar–English Dictionary (Myanmar Language Commission 1993). Searchable online at SEAlang.net.
# လကွယ်
## Burmese
### Etymology

လ (la., “moon”) +‎ ကွယ် (kwai, “blocked”)

### Pronunciation

* Phonetic respelling: လဂွယ်
* IPA: /la̰ɡwɛ̀/
* Romanization: MLCTS: la.kwai • ALA-LC: lakvayʻ • BGN/PCGN: la.gwè • Okell: lákwe

### Noun

လကွယ် • (la.kwai)
* new moon

#### Coordinate terms

* (lunar phases) လ (la.); လကွယ် (la.kwai, “new moon”), လဆန်း (la.hcan:, “waxing moon”), လပြည့် (la.prany., “full moon”), လဆုတ် (la.hcut, “waning moon”),

### Further reading

* “လကွယ်” in Myanmar–English Dictionary (Myanmar Language Commission 1993). Searchable online at SEAlang.net.
# Ff
## Welsh
### Pronunciation

* (standard) IPA: /ɛf/
** (informal) IPA: /f(ː)/

### Letter

Ff (upper case, lower case ff)
* The ninth letter of the Welsh alphabet, called èff and written in the Latin script. It is preceded by F and followed by G.

#### Usage notes

Like the other Welsh digraphs, Ff is considered a distinct letter of the Welsh alphabet for all purposes, including collation. Thus, Ffrainc is alphabetically sorted after Fietnam.

### Mutation

* Ff cannot be mutated in Welsh.

### See also

* (Latin-script letters) llythyren; A a (Á á, À à, Â â, Ä ä), B b, C c, Ch ch, D d, Dd dd, E e (É é, È è, Ê ê, Ë ë), F f, Ff ff, G g, Ng ng, H h, I i (Í í, Ì ì, Î î, Ï ï), J j, L l, Ll ll, M m, N n, O o (Ó ó, Ò ò, Ô ô, Ö ö), P p, Ph ph, R r, Rh rh, S s, T t, Th th, U u (Ú ú, Ù ù, Û û, Ü ü), W w (Ẃ ẃ, Ẁ ẁ, Ŵ ŵ, Ẅ ẅ), Y y (Ý ý, Ỳ ỳ, Ŷ ŷ, Ÿ ÿ)

### Further reading

* R. J. Thomas, G. A. Bevan, P. J. Donovan, A. Hawke et al., editors (1950–present), “Ff”, in Geiriadur Prifysgol Cymru Online (in Welsh), University of Wales Centre for Advanced Welsh & Celtic Studies
# èg
## Icelandic
### Pronoun

èg
* Obsolete spelling of ég.

## Welsh
### Pronunciation

* IPA: /ɛɡ/

### Noun

èg f (plural egiau)
* The name of the Latin-script letter G/g.

### Mutation

Note: Certain mutated forms of some words can never occur in standard Welsh. All possible mutated forms are displayed for convenience.

### See also

* (Latin-script letter names) llythyren; a, bi, ec, èch, di, èdd, e, èf, èff, èg, eng, aetsh, i / i dot, je, ce, el, èll, em, en, o, pi, ffi, ciw, er, rhi, ès, ti, èth, u / u bedol / u gwpan, fi, w, ecs, y, sèd