OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# гедонізм
## Ukrainian
### Etymology

From Ancient Greek ἡδονή (hēdonḗ, “pleasure”) +‎ -і́зм (-ízm). Compare Russian гедони́зм (gedonízm), Belarusian гедані́зм (hjedanízm), Polish hedonizm.

### Pronunciation

* IPA: [ɦedoˈnʲizm]
* Audio:(file)

### Noun

гедоні́зм • (hedonízm) m inan (genitive гедоні́зму, uncountable)
* hedonism

#### Related terms

* гедоні́ст m (hedoníst), гедоні́стка f (hedonístka)
* гедоністи́чний (hedonistýčnyj)
* гедоні́чний (hedoníčnyj)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “гедонізм”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Rusanivskyi, V. M., editor (2012), “гедонізм”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 3 (відстава́ння – ґура́льня), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “гедонізм”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “гедонізм”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “гедонізм”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “гедонізм”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “гедонізм”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# лицемірство
## Ukrainian
### Etymology

From лицемі́р (lycemír, “hypocrite”) +‎ -ство (-stvo).

### Pronunciation

* IPA: [ɫet͡seˈmʲirstwɔ]
* Audio:(file)

### Noun

лицемі́рство • (lycemírstvo) n inan (genitive лицемі́рства, uncountable)
* hypocrisy, cant
    Synonyms: лицемі́р'я n (lycemírʺja), двоєду́шність f (dvojedúšnistʹ)

#### Related terms

* лицемі́р'я n (lycemírʺja)
* лицемі́р m (lycemír), лицемі́рка f (lycemírka)
* лицемі́рити impf (lycemíryty)
* лицемі́рний (lycemírnyj)
* лицемі́рність f (lycemírnistʹ)

### See also

* святе́нництво n (svjaténnyctvo)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “лицемірство”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2017), “лицемірство”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 8 (л – мішу́рний), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “лицемірство”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “лицемірство”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “лицемірство”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “лицемірство”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “лицемірство”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# gyltur
## Faroese
### Pronunciation

* IPA: [ˈdʒɪltʊɹ]

### Adjective

gyltur
* golden, gilded

#### Related terms

* bláur (“blue”)
* brúnur (“brown”)
* gráur (“grey”)
* grønur (“green”)
* gulur (“yellow”)
* hvítur (“white”)
* litur m (“colour”)
* reyður (“red”)
* silvurlittur
* svartur (“black”)
# сніговий
## Ukrainian
### Etymology

From сніг (snih) +‎ -ови́й (-ovýj). Compare Russian снегово́й (snegovój), Belarusian снегавы́ (snjehavý), Polish śniegowy, Czech sněhový, Slovak snehový.

### Pronunciation

* IPA: [sʲnʲiɦɔˈʋɪi̯]
* Audio:(file)

### Adjective

снігови́й • (snihovýj)
* (relational) snow (attributive)
* snowy

#### Synonyms

* сні́жни́й (snížnýj)

#### Derived terms

* снігова́ ба́ба f (snihová bába)
* снігови́й барс m (snihovýj bars)
* снігови́й по́крив m (snihovýj pókryv)
* снігови́к m (snihovýk)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “сніговий”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “сніговий”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “сніговий”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “сніговий”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “сніговий”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “сніговий”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# користолюбство
## Ukrainian
### Etymology

From ко́ри́сть (kórýstʹ) +‎ -о- (-o-) +‎ люби́ти (ljubýty) +‎ -ство (-stvo). Compare Russian корыстолю́бие (korystoljúbije), Belarusian карысталю́бства (karystaljúbstva).

### Pronunciation

* IPA: [kɔrestoˈlʲubstwɔ]
* This entry needs an audio pronunciation. If you are a native speaker with a microphone, please record this word. The recorded pronunciation will appear here when it's ready.

### Noun

користолю́бство • (korystoljúbstvo) n inan (genitive користолю́бства, uncountable)
* acquisitiveness, avarice, cupidity, greed, moneygrubbing, self-interestedness
    Synonyms: кори́сливість f (korýslyvistʹ), (rare) своєкори́сливість f (svojekorýslyvistʹ)

#### Related terms

* кори́сливий (korýslyvyj)
* кори́сливість f (korýslyvistʹ)
* користолю́бець m (korystoljúbecʹ), користолю́бка f (korystoljúbka)
* користолю́бний (korystoljúbnyj)
* ко́ри́сть f (kórýstʹ)

### See also

* жа́ді́бність f (žádíbnistʹ)
* жадо́ба f (žadóba)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “користолюбство”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2016), “користолюбство”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 7 (кварта́л – кя́хтинський), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “користолюбство”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “користолюбство”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “користолюбство”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “користолюбство”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “користолюбство”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# різнобарвний
## Ukrainian
### Etymology

From рі́зний (ríznyj) +‎ -о- (-o-) +‎ ба́рва (bárva) +‎ -ний (-nyj). Compare Polish różnobarwny.

### Pronunciation

* IPA: [rʲiznɔˈbarwnei̯]
* Audio:(file)

### Adjective

різноба́рвний • (riznobárvnyj) (adverb різноба́рвно, abstract noun різноба́рвність)
* motley, particoloured (UK), particolored (US), pied, varicoloured (UK), varicolored (US), variegated
    Synonym: різноко́лірний (riznokólirnyj)

#### Related terms

* багатоба́рвний (bahatobárvnyj)
* ба́рва f (bárva)
* барви́стий (barvýstyj)
* ба́рвний (bárvnyj)
* безба́рвний (bezbárvnyj)
* одноба́рвний (odnobárvnyj)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “різнобарвний”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “різнобарвний”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “різнобарвний”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “різнобарвний”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “різнобарвний”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “різнобарвний”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# споріднений
## Ukrainian
### Pronunciation

* IPA: [spoˈrʲidnenei̯]
* Audio:(file)

### Participle

спорі́днений • (sporídnenyj)
* past passive participle of спорідни́ти pf (sporidnýty)

#### Declension
### Adjective

спорі́днений • (sporídnenyj) (adverb спорі́днено, abstract noun спорі́дненість)
* akin, cognate, consanguine, consanguineous, kin, related (of the same kin; related by blood; having ancestry in common)
    спорі́днене розве́дення ― sporídnene rozvédennja ― inbreeding (literally, “consanguineous breeding”)
* (by extension) akin, kindred, related (allied by nature or affinity; of the same kind)

#### Derived terms

* близькоспорі́днений (blyzʹkosporídnenyj)
* спорі́днена душа́ f (sporídnena dušá)

#### Related terms

* спорі́днення n (sporídnennja)
* спорі́днювати impf (sporídnjuvaty), спорідни́ти pf (sporidnýty)
* спорі́днюватися impf (sporídnjuvatysja), спорідни́тися pf (sporidnýtysja)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “споріднений”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “споріднений”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “споріднений”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “споріднений”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “споріднений”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “споріднений”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# папський
## Ukrainian
### Etymology

From па́па (pápa) +‎ -ський (-sʹkyj). Compare Russian па́пский (pápskij), Belarusian па́пскі (pápski).

### Pronunciation

* IPA: [ˈpapsʲkei̯]
* Audio:(file)

### Adjective

па́пський • (pápsʹkyj)
* papal, pontifical

#### Related terms

* па́па m (pápa), Па́па m (Pápa)
* папі́зм m (papízm)
* папі́ст m (papíst), папі́стка f (papístka)
* папі́стський (papístsʹkyj)
* па́пство n (pápstvo)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “папський”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2021), “папський”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 12 (п – підку́рювач), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “папський”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “папський”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “папський”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “папський”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “папський”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# запам'ятовувальний
## Ukrainian
### Etymology

From запам'ято́вування (zapamʺjatóvuvannja) +‎ -льний (-lʹnyj).

### Pronunciation

* IPA: [zɐpɐmjɐˈtɔwʊʋɐlʲnei̯]
* This entry needs an audio pronunciation. If you are a native speaker with a microphone, please record this word. The recorded pronunciation will appear here when it's ready.

### Adjective

запам'ято́вувальний • (zapamʺjatóvuvalʹnyj)
* memory (attributive) (serving to record and store memories)
    запам'ято́вувальний при́стрій ― zapamʺjatóvuvalʹnyj prýstrij ― memory device

#### Related terms

* запам'ято́вування n (zapamʺjatóvuvannja)
* запам'ято́вувати impf (zapamʺjatóvuvaty), запам'ята́ти pf (zapamʺjatáty)
* запам'ято́вувач m (zapamʺjatóvuvač)

### Further reading

* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “запам'ятовувальний”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “запам'ятовувальний”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “запам'ятовувальний”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “запам'ятовувальний”, in Kyiv Dictionary (in English)
# treigl
## Welsh
### Etymology

Stem of the verb treiglo (“to mutate”).

### Pronunciation

* IPA: /trei̯ɡl/, [ˈtrei̯ɡl̩]
* Rhymes: -ei̯ɡl

### Noun

treigl m (plural treiglau or treiglon)
* turn, revolution, wandering, journey, flow, course, passing of time, lapse of time

#### Derived terms

* ar dreigl (“rolling, circulating, wandering”) (English)
* arian treigl (“currency”) (English)
* gyda threigl amser (“with the passage of time”) (English)
* gyda threigl y blynyddoedd (“with the passing of the years”) (English)
* rhaglen dreigl (“rolling programme”) (English)

### Mutation

Note: Certain mutated forms of some words can never occur in standard Welsh. All possible mutated forms are displayed for convenience.

### References

* R. J. Thomas, G. A. Bevan, P. J. Donovan, A. Hawke et al., editors (1950–present), “treigl”, in Geiriadur Prifysgol Cymru Online (in Welsh), University of Wales Centre for Advanced Welsh & Celtic Studies
# класифікаційний
## Ukrainian
### Etymology

From класифіка́ція (klasyfikácija) +‎ -ний (-nyj). Compare Russian классификацио́нный (klassifikaciónnyj), Belarusian класіфікацы́йны (klasifikacýjny), Polish klasyfikacyjny.

### Pronunciation

* IPA: [kɫɐsefʲikɐˈt͡sʲii̯nei̯]
* Audio:(file)

### Adjective

класифікаці́йний • (klasyfikacíjnyj)
* (relational) classification (attributive), classificational

#### Related terms

* класифіка́тор m (klasyfikátor)
* класифіка́ція f (klasyfikácija)
* класифікува́ти impf or pf (klasyfikuváty)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “класифікаційний”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2016), “класифікаційний”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 7 (кварта́л – кя́хтинський), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* “класифікаційний”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “класифікаційний”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “класифікаційний”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# στῆθος
## Ancient Greek
### Etymology

As this word is also Doric and Aeolic, the connection with ἵστημι (hístēmi, “to stand”) must be given up. The similarity to στήνιον (stḗnion), Old Armenian ստին (stin, “breast”) and Sanskrit स्तन (stana, “female breast”) is hardly coincidental. If cognate, the relation between this word and στήνιον (stḗnion) would be like that of Latin plēnus (“full”) to πλῆθος (plêthos, “multitude”).

### Pronunciation

* IPA: /stɛ̂ː.tʰos/ → /ˈsti.θos/ → /ˈsti.θos/
* (5th BCE Attic) IPA: /stɛ̂ː.tʰos/
* (1st CE Egyptian) IPA: /ˈste̝.tʰos/
* (4th CE Koine) IPA: /ˈsti.θos/
* (10th CE Byzantine) IPA: /ˈsti.θos/
* (15th CE Constantinopolitan) IPA: /ˈsti.θos/

### Noun

στῆθος • (stêthos) n (genitive στήθεος or στήθους); third declension
* breast (of both sexes)
* breast as the seat of emotions, feelings
* ball of the foot or thumb
* (oncology) swelling, tumour
* breast-shaped hill or mound

#### Derived terms

* μεγαλόστηθος (megalóstēthos)
* μικρόστηθος (mikróstēthos)
* περιστήθιον (peristḗthion)
* προστηθίς (prostēthís)
* στηθαῖον (stēthaîon)
* στηθάριον (stēthárion)
* στήθειος (stḗtheios)
* στηθιαῖος (stēthiaîos)
* στηθίας (stēthías)
* στηθίδιον (stēthídion)
* στηθικός (stēthikós)
* στηθίν (stēthín)
* στηθίον (stēthíon)
* στηθιστήρ (stēthistḗr)
* στηθόδεσμος (stēthódesmos)
* στηθοειδής (stēthoeidḗs)
* στηθύνιον (stēthúnion)

#### Descendants

* → English: stetho-
* Greek: στήθος (stíthos)

### Further reading

* “στῆθος”, in Liddell & Scott (1940) A Greek–English Lexicon, Oxford: Clarendon Press
* “στῆθος”, in Liddell & Scott (1889) An Intermediate Greek–English Lexicon, New York: Harper & Brothers
* “στῆθος”, in Autenrieth, Georg (1891) A Homeric Dictionary for Schools and Colleges, New York: Harper and Brothers
* στῆθος in Bailly, Anatole (1935) Le Grand Bailly: Dictionnaire grec-français, Paris: Hachette
* στῆθος in Cunliffe, Richard J. (1924) A Lexicon of the Homeric Dialect: Expanded Edition, Norman: University of Oklahoma Press, published 1963
* G4738 in Strong, James (1979) Strong’s Exhaustive Concordance to the Bible
* Woodhouse, S. C. (1910) English–Greek Dictionary: A Vocabulary of the Attic Language‎, London: Routledge & Kegan Paul Limited. bosom idem, page 90.breast idem, page 96.chest idem, page 129.
* Beekes, Robert S. P. (2010) Etymological Dictionary of Greek (Leiden Indo-European Etymological Dictionary Series; 10), with the assistance of Lucien van Beek, Leiden, Boston: Brill, →ISBN
# ས་བོན
## Tibetan
### Etymology

From ས (sa) +‎ བོན (bon).

### Noun

ས་བོན • (sa bon)
* seed
    Synonym: སོན (son)

### References

* “ས་བོན” in The Tibetan Living Dictionary, Mandala Collections, 2021.
# ウイルス
## Japanese
### Alternative forms

* ウィルス (wirusu)
* ビールス (bīrusu)
* バイラス (bairasu)

### Pronunciation

* (Tokyo) ウイルス [ùíꜜrùsù] (Nakadaka – [2])
* (Tokyo) ウイルス [úꜜìrùsù] (Atamadaka –)
* IPA: [ɯ̟iɾɯ̟sɨ]

### Etymology 1

From Latin vīrus, possibly via German Virus.

#### Noun

ウイルス • (uirusu)
* (pathology, microbiology, virology) a virus

##### Derived terms

* ウイルス学(がく) (uirusu-gaku)
* ウイルス血(けっ)症(しょう) (uirusu kesshō)
* ウイルス性肝炎(せいかんえん) (uirusu seikan'en)
* ウイルス性脳炎(せいのうえん) (uirusu seinōen)
* ウイルス性肺炎(せいはいえん) (uirusu seihaien)
* エボラウイルス (eborauirusu, “Ebola virus”)
* コロナウイルス (koronauirusu, “coronavirus”)
* 猫免疫(ネコめんえき)不(ふ)全(ぜん)ウイルス (neko men'eki fuzen uirusu)
* 人免疫(ヒトめんえき)不(ふ)全(ぜん)ウイルス (hito men'eki fuzen uirusu)
* ポリオウイルス (poriōirusu, “poliovirus”)
* ライノウイルス (rainōirusu, “rhinovirus”)
* レトロウイルス (retorōirusu, “retrovirus”)
* ロタウイルス (rotauirusu, “rotavirus”)

### Etymology 2

Semantic loan from English virus.

#### Noun

ウイルス • (uirusu)
* (software) a virus

##### Derived terms

* ウイルスチェッカー (uirusu chekkā)
* コンピューターウイルス (konpyūtā uirusu, “computer virus”)

### References

* 1 2 Matsumura, Akira, editor (2006), 大辞林 [Daijirin] (in Japanese), Third edition, Tokyo: Sanseidō, →ISBN
# 협의
## Korean
### Pronunciation

* (SK Standard/Seoul) IPA: [çʌ̹bɰi] ~ [çʌ̹bi]
* Phonetic hangul: [혀븨/혀비]

### Etymology 1

Sino-Korean word from 協議.

#### Noun

협의 • (hyeobui) (hanja 協議)
* consultation; discussion

##### Derived terms

* 협의(協議)되다 (hyeobuidoeda)
* 협의(協議)하다 (hyeobuihada)

### Etymology 2

Sino-Korean word from 狹義.

#### Noun

협의 • (hyeobui) (hanja 狹義)
* (formal) narrow definition; narrow sense
    Antonym: 광의(廣義) (gwang'ui)
# ανυψώνω
## Greek
### Etymology

Learnedly from Koine Greek ἀνυψ(ῶ) (anups(ô)) +‎ -ώνω (-óno). By surface analysis, αν- (an-, from ανα- (ana-)) +‎ υψώνω (ypsóno).

### Pronunciation

* IPA: /a.niˈpso.no/
* Hyphenation: α‧νυ‧ψώ‧νω

### Verb

ανυψώνω • (anypsóno) (past ανύψωσα, passive ανυψώνομαι, ppp ανυψωμένος)
* to lift, raise, hoist
    Ο γερανός ανυψώνει φορτία. ― O geranós anypsónei fortía. ― The crane lifts loads.
* to boost, improve (someone's situation)
* (figuratively) to exalt, extol

#### Related terms

* ανύψωση f (anýpsosi, “raising, lifting”)
* ανυψωτήρας m (anypsotíras, “lift, hoist”)
* ανυψωτικός (anypsotikós, “raising, lifting”, adjective)

### References

* ↑ ανυψώνω, in Λεξικό της κοινής νεοελληνικής [Dictionary of Standard Modern Greek], Triantafyllidis Foundation, 1998 at the Centre for the Greek language
# Scotticize
## English
### Etymology

From Latin Scotticus +‎ -ize.

### Verb

Scotticize (third-person singular simple present Scotticizes, present participle Scotticizing, simple past and past participle Scotticized)
* (transitive) To make Scottish.

### References

* “Scotticize”, in Webster’s Revised Unabridged Dictionary, Springfield, Mass.: G. & C. Merriam, 1913, →OCLC.
* ↑ “Scotticize, v.”, in OED Online ⁠, Oxford: Oxford University Press, launched 2000.
# microfiche
## English
### Etymology

Borrowed from French microfiche.

### Pronunciation

* (UK) IPA: /ˈmaɪ.kɹəʊˌfiːʃ/
* (US) IPA: /ˈmaɪ.kɹoʊˌfiːʃ/
* Audio (US):(file)

### Noun

microfiche (plural microfiches)
* A sheet of microfilm, six by four inches, holding several hundred reduced images of document pages, read using a microfiche reader or microfilm reader.
* A device used to magnify and read these sheets.

#### Translations
### Verb

microfiche (third-person singular simple present microfiches, present participle microfiching, simple past and past participle microfiched)
* (transitive) To convert (documents) to microfiche format.

## French
### Etymology

From micro- +‎ fiche.

### Noun

microfiche f (plural microfiches)
* microfiche

### Further reading

* “microfiche”, in Trésor de la langue française informatisé [Digitized Treasury of the French Language], 2012.

## Italian
### Etymology

Borrowed from French microfiche.

### Noun

microfiche f (invariable)
* microfiche
# קואופרטיב
## Hebrew
### Etymology

From English cooperative and cognates.

### Noun

קוֹאוֹפֵּרָטִיב • (ko'operatív) m (plural indefinite קוֹאוֹפֵּרָטִיבִים)
* cooperative, co-op
    קואופרטיב חקלאי ― ko'operatív khakla'í ― an agricultural cooperative

#### Related terms

* קוֹאוֹפֵּרָטִיבִי (ko'operatívi)
# Corton Denham
## English
### Proper noun

Corton Denham
* A village and civil parish in Somerset, England, previously in South Somerset district (OS grid ref ST6322).

### References

* Parish map
# стръи
## Church Slavonic
### Etymology

Inherited from Proto-Slavic *strъjь. Cognate with Old East Slavic стръи (strŷi), стрꙑи (stryi), Old Novgorodian стръи (strŷi), Old Ruthenian стрый (stryj).

### Noun

стръи (strŷi) m (Serbian Church Slavonic)
* uncle

## Old Novgorodian
### Alternative forms

* ⱄⱅⱃⱏⰻ (strŷi) — Glagolitic

### Etymology

Inherited from Proto-Slavic *strъjь. First attested in c. 1045 ‒ early 12th century. Cognate with Old East Slavic стрꙑи (stryi), стръи (strŷi), Old Ruthenian стрый (stryj), dialectal Ukrainian стрий (stryj), Polish stryj.

### Pronunciation

* Hyphenation: стръи

### Noun

стръи • (strŷi) m
* paternal uncle

#### Derived terms

* Стръи m (Strŷi) (given name)
* Стръшько m (Strŭšĭko) (given name)
* Стръѥнѣге m (Strŷjeněge) (given name)

#### See also

| роде (rode, “family”) | male | female |
| parent | отьць (otĭćĭ), батько (batĭko, “father”) | мати (mati, “mother”) |
| sibling | брате (brate, “brother”) | сестра (sestra, “sister”) |
| child | сꙑнъ (synŭ, “son”) | дъци (dŭći, “daughter”) |
| grandparent | дѣде (děde, “grandfather”) | баба (baba, “grandmother”) |
| grandchild | въноуке (vŭnuke, “grandson”) | ? (“granddaughter”) |
| stepparent | *отьцимъ (*otĭćimŭ, “stepfather”) | *мацеха (*maćexa, “stepmother”) |
| parents' sibling | дꙗдꙗ (djadja, “parents' uncle”) стръи (strŷi, “paternal uncle”), *оуи (*ui, “maternal uncle”) | тетька (tetĭka, “parents' aunt”) |
| spouse | мѫжь (mǫžĭ, “husband”) | жона (žona, “wife”) |
| parent of wife | тьсть (tĭstĭ, “father-in-law (wife's father)”) | ? (“mother-in-law (wife's mother)”) |
| parent of husband | свекре (svekre, “father-in-law (husband's father)”) | ? (“mother-in-law (husband's father)”) |
| spouse of child | ꙁѧть (zętĭ, “son-in-law (daughter's husband)”) | снъха (snŭxa, “daughter-in-law (son's wife)”) |

### References

* 1 2 Mikheev, S. M. (2012) “22 Древнерусских глаголических надписи-граффити XI–XII веков из Новгорода”, in Slovo (in Russian), volume 62, Zagreb, page 74
* ↑ Gippius, A. A., Mikheev, S. M. (2011 June) “Заметки о надписях-граффити новгородского Софийского собора. Ч. III”, in Древняя Русь. Вопросы медиевистики (in Russian), volume 44, Moscow: Institute of Slavic Studies RAS, page 49
# pengarang
## Indonesian
### Etymology

Affixation of karang +‎ peng-.

### Pronunciation

* (Standard Indonesian) IPA: /pəˈŋaraŋ/ [pəˈŋa.raŋ]
* Rhymes: -araŋ
* Syllabification: pe‧nga‧rang

### Noun

pengarang (plural pengarang-pengarang)
* author

#### Derived terms

* pengarang jantung
* pengarang periboga
* pengarang picisan
* pengarang siluman

### Further reading

* “pengarang” in Kamus Besar Bahasa Indonesia, Jakarta: Agency for Language Development and Cultivation – Ministry of Education, Culture, Research, and Technology of the Republic of Indonesia, 2016.
# אז מה
## Hebrew
### Interjection

אָז מָה? • (áz má?)
* So what?
** 2010 February 7, Claire Rabin, “בדיוק כמו אמא שלך: איך הזוגיות של ההורים משפיעה על זו שלנו?” (bidyúk k'mó íma shel'khá: éikh hazugiút shél hahorím mashpi'á ál zó shelánu?, “Just like your mom: how does our parents' relationship affect our own?”), nrg מעריב:
    דבר טיפשי אך נפוץ הוא לומר באמצע ריב "אתה נשמע בדיוק כמו אבא שלך." סביר להניח שזה נכון. אז מה? האם זה אומר שאנחנו זהים להורים שלנו?davár tipshí ákh nafóts hú lomár b'émtza rív "atá nishmá b'diyúk k'mó ába shel'khá". savír l'haníakh shezé nakhón. áz má? ha'ím zé omér she'anákhnu zehím lahorím shelánu?It's stupid but common to say in the middle of an argument, "you sound just like your father". It's reasonable to suppose that this is true. So what? Does this mean that we're identical to our parents?