OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# کوریا
## Persian
### Etymology

Borrowed from English Korea, from Sino-Korean 고려(高麗) (Goryeo).
Akin to Pashto and Urdu کوریا (koryā)

### Pronunciation

* (Dari, formal) IPA: [kʰoː.ɾi.jɑː]
* (Dari, formal) IPA: [kʰoː.ɾi.jɑː]
** (Kabuli) IPA: [kʰoː.ɾi.jɑː]
** (Hazaragi) IPA: [kʰu.ɾi.jɔː]

### Proper noun

| Dari | کوریا |
| Iranian Persian | کره |
| Tajik | Корея, Қурия |
کوریا • (kōriyā)
* (Dari) Korea (a nation and peninsula in East Asia)
** (less common) North Korea
** South Korea

#### Usage notes

* While the Iranian standard spelling is sometimes used in Afghanistan, the Dari standard spelling is almost never used in Iran.

#### Derived terms

* کوریایی (kōriyāyī) (Dari)
* جُمْهُورِیِ دَموکْراتِیک خلْقِ کورِیا (jumhūrī-yi damōkrātīk xalq-i kōriyā) (Dari)
* جُمهُورِی کورِیا (jumhūrī-yi kōriyā) (Dari)
* شَبْه‌جَزِیرَهِٔ کورِیا (šabh-jazīra-i kōriyā) (Dari)
* کورِیایِ جَنُوبِی (kōriyā-yi janūbī) (Dari)
* کورِیایِ شُمالِی (kōriyā-yi šumālī) (Dari)

#### See also

* کره‌ای (kore-'i) (Iran)
# привілейований
## Ukrainian
### Etymology

Constructed as a past passive participle of *привілеювати (*pryvilejuvaty, “to privilege”). Compare Russian привилегиро́ванный (privilegiróvannyj), Belarusian прывілеява́ны (pryviljejavány).

### Pronunciation

* IPA: [preʋʲiɫeˈjɔʋɐnei̯]
* Audio:(file)

### Adjective

привілейо́ваний • (pryvilejóvanyj) (abstract noun привілейо́ваність)
* privileged

#### Related terms

* привіле́євий (pryviléjevyj)
* привіле́й m (pryviléj)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “привілейований”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “привілейований”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “привілейований”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “привілейований”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “привілейований”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “привілейований”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# спорудження
## Ukrainian
### Etymology

From the спору́дж- (sporúdž-) stem of споруди́ти (sporudýty) +‎ -ення (-ennja).

### Pronunciation

* IPA: [spoˈrud͡ʒenʲːɐ]
* Audio:(file)

### Noun

спору́дження • (sporúdžennja) n inan (genitive спору́дження, uncountable)
* verbal noun of споруди́ти pf (sporudýty): construction (the process of constructing)

#### Related terms

* спору́да f (sporúda)
* спору́джувальний (sporúdžuvalʹnyj)
* спору́джування n (sporúdžuvannja)
* спору́джувати impf (sporúdžuvaty), споруди́ти pf (sporudýty)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “спорудження”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “спорудження”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “спорудження”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “спорудження”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “спорудження”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “спорудження”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# залишок
## Ukrainian
### Etymology

From залишати (zalyšaty) +‎ -ок (-ok), from за- (za-) +‎ лишати (lyšaty).

### Pronunciation

* IPA: [ˈzaɫeʃɔk]
* Audio:(file)

### Noun

за́лишок • (zályšok) m inan (genitive за́лишку, nominative plural за́лишки, genitive plural за́лишків)
* remainder, leftover (that which is left over)
** Любомир Дмитерко (1959) Наречена (in Ukrainian), page 181: “На столі лежав нарізаний засохлий хліб, стояли брудні тарілки з залишками їжі, либонь з обіду. ― Na stoli ležav narizanyj zasoxlyj xlib, stojaly brudni tarilky z zalyškamy jiži, lybonʹ z obidu. ― On the table lay sliced dried bread, there were dirty plates with leftover food, perhaps from dinner.”
* remnant
** Вадим Собко (1952) Біле цолум'я (in Ukrainian), page 81: “Ранковий легесенький вітер розганяв залишки туману. ― Rankovyj lehesenʹkyj viter rozhanjav zalyšky tumanu. ― The morning breeze carried away the remnants of the fog”
* (chemistry) residue, remainder (That which remains after a chemical reaction or process)
* remains, remnant, remainder, (that which remains, after being saved from destruction)
* surplus, excess, stock

#### Related terms

* злишній (zlyšnij)
* лишати (lyšaty)
* лишок (lyšok)

### References

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “залишок”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* “залишок”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “залишок”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# докір
## Ukrainian
### Etymology

Deverbal from докори́ти (dokorýty).

### Pronunciation

* до́кір: IPA: [ˈdɔkʲir]
* докі́р: IPA: [doˈkʲir]
* Audio; “до́кір” (“dókir”):(file)

### Noun

до́кір or докі́р • (dókir or dokír) m inan (genitive до́кіру or докі́ру, nominative plural до́кіри or докі́ри, genitive plural до́кірів or докі́рів)
* rebuke, reproach, reproof, reproval
    Synonyms: дога́на f (dohána), за́кид m (zákyd), заува́ження n (zauvážennja), осуд m (osud)

#### Derived terms

* докі́рливий (dokírlyvyj)
* докі́рний (dokírnyj) (rare)

#### Related terms

* доко́ра f (dokóra) (rare)
* докоря́ти impf (dokorjáty), докори́ти pf (dokorýty)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “докір”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Rusanivskyi, V. M., editor (2013), “докір”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 4 (д – жучо́к), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “докір”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “докір”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “докір”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “докір”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “докір”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# узгоджувати
## Ukrainian
### Etymology

From the узго́дж- (uzhódž-) stem of узго́дити (uzhódyty) +‎ -увати (-uvaty).

### Pronunciation

* IPA: [ʊzˈɦɔd͡ʒʊʋɐte]
* Audio:(file)

### Verb

узго́джувати • (uzhódžuvaty) impf (perfective узго́дити) (transitive)
* to coordinate, to bring into accordance, to harmonize, to make conform, to square
    Synonyms: координува́ти impf (koordynuváty), пого́джувати impf (pohódžuvaty), приво́дити у відпові́дність impf (pryvódyty u vidpovídnistʹ)
* (grammar) to make agree

#### Derived terms

* узго́джування n (uzhódžuvannja)
* узго́джуватися impf (uzhódžuvatysja)

#### Related terms

* зго́да f (zhóda)
* зго́ден (zhóden), зго́дний (zhódnyj)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “узгоджувати”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “узгоджувати”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “узгоджувати”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “узгоджувати”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “узгоджувати”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “узгоджувати”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# слідчий
## Ukrainian
### Etymology

Cognate with Belarusian сле́дчы (sljédčy), Polish śledczy. This etymology is incomplete. You can help Wiktionary by elaborating on the origins of this term.

### Pronunciation

* IPA: [ˈsʲlʲid͡ʒt͡ʃei̯]
* Audio:(file)

### Adjective

слі́дчий • (slídčyj)
* (relational) investigation (attributive), investigative, investigatory
    Synonym: розслі́дувальний (rozslíduvalʹnyj)

#### Declension
### Noun

слі́дчий • (slídčyj) m pers (genitive слі́дчого, nominative plural слі́дчі, genitive plural слі́дчих, feminine слі́дча) (nominalized)
* investigator

#### Related terms

* слід m (slid)
* сліди́ти impf (slidýty)
* слідкува́ти impf (slidkuváty)
* слі́дство n (slídstvo)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “слідчий”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “слідчий”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “слідчий”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “слідчий”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “слідчий”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “слідчий”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# професіоналізм
## Ukrainian
### Etymology

From професіона́л (profesionál) +‎ -і́зм (-ízm). Compare Russian профессионали́зм (professionalízm), Belarusian прафесіяналі́зм (prafjesijanalízm), Polish profesjonalizm.

### Pronunciation

* IPA: [prɔfesʲiɔnɐˈlʲizm]
* Audio:(file)

### Noun

професіоналі́зм • (profesionalízm) m inan (genitive професіоналі́зму, nominative plural професіоналі́зми, genitive plural професіоналі́змів)
* (uncountable) professionalism (the status, methods, character or standards expected of a professional)
    Antonym: непрофесіоналі́зм m (neprofesionalízm)
* (countable, linguistics) professional term

#### Declension

(uncountable)
(countable)

#### Related terms

* професі́йний (profesíjnyj)
* професіона́л m (profesionál), професіона́лка f (profesionálka)
* професіоналіза́ція f (profesionalizácija)
* професіоналізува́ти impf or pf (profesionalizuváty)
* професіоналі́ст m (profesionalíst)
* профе́сія f (profésija)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “професіоналізм”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “професіоналізм”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “професіоналізм”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “професіоналізм”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “професіоналізм”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# оборонний
## Ukrainian
### Etymology

From оборо́на (oboróna) +‎ -ний (-nyj). Compare Russian оборо́нный (oborónnyj), Belarusian абаро́нны (abarónny), Polish obronny.

### Pronunciation

* IPA: [ɔbɔˈrɔnːei̯]
* Audio:(file)

### Adjective

оборо́нний • (oborónnyj)
* defensive
* (relational) defence (UK), defense (US) (attributive)
    оборо́нна промисло́вість ― oborónna promyslóvistʹ ― defence industry
    оборо́нне виробни́цтво ― oborónne vyrobnýctvo ― defence manufacturing

#### Related terms

* оборо́на f (oboróna)
* оборо́нець m (oborónecʹ)
* обороня́ти impf (oboronjáty), оборони́ти pf (oboronýty)
* обороня́тися impf (oboronjátysja), оборони́тися pf (oboronýtysja)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “оборонний”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2020), “оборонний”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 11 (обмін – оя́снювати), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “оборонний”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “оборонний”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “оборонний”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “оборонний”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “оборонний”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
* Оборонне виробництво on the Ukrainian Wikipedia.Wikipedia $^{uk}$
# корегувати
## Ukrainian
### Pronunciation

* IPA: [kɔreɦʊˈʋate]
* This entry needs an audio pronunciation. If you are a native speaker with a microphone, please record this word. The recorded pronunciation will appear here when it's ready.

### Verb

корегува́ти • (korehuváty) impf (transitive)
* Alternative form of коригува́ти (koryhuváty)
* (military) to adjust fire, to correct artillery fire

#### Derived terms

* корегувальний (korehuvalʹnyj)

#### Related terms

* коректува́ти impf (korektuváty)
* коректу́ра f (korektúra)
* коре́кція f (korékcija)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “корегувати”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2010–2023), “корегувати”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 1–14 (а – префере́нція), Kyiv: Naukova Dumka; Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* “корегувати”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “корегувати”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “корегувати”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# істерика
## Ukrainian
### Pronunciation

* IPA: [iˈstɛrekɐ]
* Audio:(file)

### Etymology 1

Probably borrowed from French hystérique, from Latin hysterica passiō, from Ancient Greek ὑστερικός (husterikós), from ὑστέρα (hustéra), feminine of ὕστερος (hústeros), from Proto-Indo-European *údteros. Compare Russian исте́рика (istérika).

#### Noun

істе́рика • (istéryka) f inan (genitive істе́рики, nominative plural істе́рики, genitive plural істе́рик)
* hysterics

##### Derived terms

* істери́чний (isterýčnyj)

##### Related terms

* істе́рик m (istéryk), істери́чка f (isterýčka)
* істері́я f (isteríja)

### Etymology 2
#### Noun

істе́рика • (istéryka) m anim
* genitive/accusative singular of істе́рик (istéryk)

### References

* ↑ Melnychuk, O. S., editor (1982), “істерія”, in Етимологічний словник української мови [Etymological Dictionary of the Ukrainian Language] (in Ukrainian), volume 1 (А – Г), Kyiv: Naukova Dumka

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “істерика”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2015), “істерика”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 6 (зга́га – ква́рта), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “істерика”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “істерика”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “істерика”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “істерика”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# укомплектувати
## Ukrainian
### Etymology

From у- (u-) +‎ комплектува́ти (komplektuváty). Compare Russian укомплектова́ть (ukomplektovátʹ), Belarusian укамплектава́ць (ukampljektavácʹ).

### Pronunciation

* IPA: [ʊkɔmpɫektʊˈʋate]
* This entry needs an audio pronunciation. If you are a native speaker with a microphone, please record this word. The recorded pronunciation will appear here when it's ready.

### Verb

укомплектува́ти • (ukomplektuváty) pf (imperfective укомплекто́вувати)
* (transitive) to complete, to replenish, to bring up to strength, to bring up to full complement

#### Derived terms

* укомплектува́ння n (ukomplektuvánnja)
* укомплектува́тися pf (ukomplektuvátysja)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “укомплектувати”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “укомплектувати”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “укомплектувати”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “укомплектувати”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “укомплектувати”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “укомплектувати”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# виголошувати
## Ukrainian
### Etymology

From the виголош- (vyhološ-) stem of ви́голосити (výholosyty) +‎ -увати (-uvaty). Compare Polish wygłaszać.

### Pronunciation

* IPA: [ʋeɦɔˈɫɔʃʊʋɐte]
* Audio:(file)

### Verb

виголо́шувати • (vyholóšuvaty) impf (perfective ви́голосити) (transitive)
* to deliver, to give, to make (:utterance before an audience)
    виголо́шувати тост ― vyholóšuvaty tost ― to give/make a toast
    виголо́шувати промо́ву ― vyholóšuvaty promóvu ― to deliver/give a speech
* to declaim, to pronounce, to utter (say aloud in a solemn manner)

#### Derived terms

* виголо́шування n (vyholóšuvannja)
* виголо́шуватися impf (vyholóšuvatysja)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “виголошувати”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Rusanivskyi, V. M., editor (2012), “виголошувати”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 2 (в – відсрібли́тися), Kyiv: Naukova Dumka, →ISBN
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “виголошувати”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “виголошувати”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “виголошувати”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “виголошувати”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “виголошувати”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# карельський
## Ukrainian
### Etymology

каре́л (karél) +‎ -ський (-sʹkyj). Compare Czech karelský, Polish karelski, Belarusian карэ́льскі (karélʹski), Russian каре́льский (karélʹskij).

### Pronunciation

* IPA: [kɐˈrɛlʲsʲkei̯]
* Audio:(file)

### Adjective

каре́льський • (karélʹsʹkyj)
* (relational) Kareli, Karelian (of, from or pertaining to Karelia in Finland or Russia)
    Каре́льська Автоно́мна Радя́нська Соціалісти́чна Респу́бліка ― Karélʹsʹka Avtonómna Radjánsʹka Socialistýčna Respúblika ― Karelian Autonomous Soviet Socialist Republic
    Каре́льська бере́за ― Karélʹsʹka beréza ― Karelian birch
    Каре́льська мо́ва ― Karélʹsʹka móva ― Karelian language

#### Related terms

* Біломо́рська Каре́лія f (Bilomórsʹka Karélija, “White Karelia”)
* За́хідна Каре́лія f (Záxidna Karélija, “West Karelia”)
* каре́л m sg (karél), каре́ли m pl (karély, “Karelians”)
* Каре́лія f (Karélija)
* каре́лка f sg (karélka), каре́лки f pl (karélky, “Karelians”)
* Каре́ло-Фі́нська Радя́нська Соціалісти́чна Респу́бліка f (Karélo-Fínsʹka Radjánsʹka Socialistýčna Respúblika, “Karelo-Finnish Soviet Socialist Republic”)
* Каре́ло-Фі́нська РСР f (Karélo-Fínsʹka RSR, “Karelo-Finnish SSR”)
* Каре́льська Автоно́мна Радя́нська Соціалісти́чна Респу́бліка f (Karélʹsʹka Avtonómna Radjánsʹka Socialistýčna Respúblika, “Karelian Autonomous Soviet Socialist Republic”)
* Каре́льська АРСР f (Karélʹsʹka ARSR, “Karelian ASSR”)
* каре́льська бере́за (karélʹsʹka beréza, “Karelian birch”)
* Каре́льська мо́ва (Karélʹsʹka móva, “Karelian language”)
* Каре́льське пита́ння n (Karélʹsʹke pytánnja, “The Karelian question”)
* Каре́льський переши́йок m (Karélʹsʹkyj perešýjok, “Karelian Isthmus”)
* Каре́льський пиріжо́к (Karélʹsʹkyj pyrižók, “Karelian pasty”)
* Ла́дозька Каре́лія f (Ládozʹka Karélija, “Ladoga Karelia”)
* Оло́нецька Каре́лія f (Olónecʹka Karélija, “Olonets Karelia”)
* Півде́нна Каре́лія f (Pivdénna Karélija, “South Karelia”)
* Півні́чна Каре́лія f (Pivníčna Karélija, “North Karelia”)
* Респу́бліка Каре́лія f (Respúblika Karélija, “Republic of Karelia”)
* Схі́дна Каре́лія f (Sxídna Karélija, “East Karelia”)
* Фі́нська Каре́лія f (Fínsʹka Karélija, “Finnish Karelia”)

### Further reading

* “каре́льський”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “каре́льський”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “каре́льський”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “каре́льський”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2010–2023), “каре́льський”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 1–14 (а – префере́нція), Kyiv: Naukova Dumka; Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “карельськ*”, in English-Ukrainian Dictionaries
# підпалювати
## Ukrainian
### Etymology

From підпали́ти (pidpalýty) +‎ -ювати (-juvaty). Cognate with Russian подпаливать (podpalivatʹ).

### Pronunciation

* IPA: [pʲidˈpalʲʊʋɐte]
* Audio:(file)

### Verb

підпа́лювати • (pidpáljuvaty) impf (perfective підпали́ти)
* (transitive) to set on fire, to set fire to, to ignite, to burn
    Synonyms: заку́рювати (zakúrjuvaty), розжигати (rozžyhaty), зажигати (zažyhaty)

#### Derived terms

* підпа́л m (pidpál)
* підпа́лений (pidpálenyj)
* підпа́лювання n (pidpáljuvannja)
* підпа́люватися impf (pidpáljuvatysja)
* підпа́лювач m (pidpáljuvač), підпа́лювачка f (pidpáljuvačka)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “підпалювати”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* A. Rysin, V. Starko, Yu. Marchenko, O. Telemko, et al. (compilers, 2007–2022), “підпалювати”, in Russian-Ukrainian Dictionaries
* A. Rysin, V. Starko, et al. (compilers, 2011–2020), “підпалювати”, in English-Ukrainian Dictionaries
* “підпалювати”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “підпалювати”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “підпалювати”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# ناخوش
## Ottoman Turkish
### Etymology

Borrowed from Persian ناخوش (nâxoš), compound of prefix ناـ (nâ-, “not”) and خوش (xoš, “pleasant”).

### Adjective

ناخوش • (nahoş)
* disagreeable, displeasing, unpleasant, repulsive
    Synonyms: طاتسز (tatsız), لذتسز (lezzetsiz)

#### Derived terms

* ناخوشلق (nahoşluk, “unpleasantness”)
* ناخوشگوار (nahoşguvar, “indigestible”)

#### Descendants

* Turkish: nahoş

### Further reading

* Çağbayır, Yaşar (2007) “nahoş”, in Ötüken Türkçe Sözlük (in Turkish), volume 1, Istanbul: Ötüken Neşriyat, page 3478
* Kélékian, Diran (1911) “ناخوش”, in Dictionnaire turc-français‎, Constantinople: Mihran, page 1259
* Meninski, Franciszek à Mesgnien (1687) “Pravus”, in Complementum thesauri linguarum orientalium, seu onomasticum latino-turcico-arabico-persicum, simul idem index verborum lexici turcico-arabico-persici, quod latinâ, germanicâ, aliarumque linguarum adjectâ nomenclatione nuper in lucem editum‎, Vienna, column 1355
* Meninski, Franciszek à Mesgnien (1680) “ناخوش”, in Thesaurus linguarum orientalium, Turcicae, Arabicae, Persicae, praecipuas earum opes à Turcis peculiariter usurpatas continens, nimirum Lexicon Turkico-Arabico-Persicum‎, Vienna, columns 5089-5090
* Nişanyan, Sevan (2002–) “nahoş”, in Nişanyan Sözlük
* Redhouse, James W. (1890) “ناخوش”, in A Turkish and English Lexicon‎, Constantinople: A. H. Boyajian, page 2063