OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# винуватець
## Ukrainian
### Etymology

From винува́тий (vynuvátyj) +‎ -ець (-ecʹ). Compare Polish winowajca.

### Pronunciation

* IPA: [ʋenʊˈʋatet͡sʲ]
* This entry needs an audio pronunciation. If you are a native speaker with a microphone, please record this word. The recorded pronunciation will appear here when it's ready.

### Noun

винува́тець • (vynuvátecʹ) m pers (genitive винува́тця, nominative plural винува́тці, genitive plural винува́тців, feminine винува́тиця)
* culprit, guilty party, perpetrator, wrongdoer
    Synonyms: злочи́нець m (zločýnecʹ), пору́шник m (porúšnyk), прови́нник (provýnnyk)
* person responsible, person to blame, the one to blame (for something bad)
    Synonym: призві́дник m (pryzvídnyk)
* (dialectal) debtor
    Synonyms: боржни́к m (boržnýk), дебіто́р f (debitór)
** 1962, Ivan Ivanovitch Ohienko, Біблія або книги Святого Письма Старого і Нового Заповіту [Bible or books of Holy Scripture of the Old and New Testaments], Matthew 6:12, page 1192:І прости́ нам довги́ на́ші, як і ми проща́ємо винува́тцям на́шим.I prostý nam dovhý náši, jak i my proščájemo vynuvátcjam nášym.And forgive us our debts, as we forgive our debtors.

#### Related terms

* вина́ f (vyná)
* ви́нний (výnnyj)
* ви́нність f (výnnistʹ)
* винува́тий (vynuvátyj)
* винува́тити impf (vynuvátyty)
* обвинува́льний (obvynuválʹnyj)
* обвинува́ч m (obvynuváč), обвинува́чка f (obvynuváčka)
* обвинува́чення n (obvynuváčennja)
* обвинува́чувати impf (obvynuváčuvaty), обвинува́тити pf (obvynuvátyty)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “винуватець”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Rusanivskyi, V. M., editor (2012), “винуватець”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 2 (в – відсрібли́тися), Kyiv: Naukova Dumka, →ISBN
* “винуватець”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “винуватець”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “винуватець”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# зв'язати
## Ukrainian
### Etymology

From з- (z-) +‎ в'яза́ти (vʺjazáty). Compare Russian связа́ть (svjazátʹ), Belarusian звяза́ць (zvjazácʹ), Polish związać.

### Pronunciation

* IPA: [zʋjɐˈzate]
* Audio:(file)
* Rhymes: -ate
* Hyphenation: зв'я‧за‧ти

### Verb

зв'яза́ти • (zvʺjazáty) pf (imperfective зв'я́зувати) (transitive)
* to bind, to bind together, to fasten together, to tie together, to tie up
* to connect, to link
* to brace, to truss

#### Synonyms

* дов'яза́ти pf (dovʺjazáty)
* з'єдна́ти pf (zʺjednáty)
* пов'яза́ти pf (povʺjazáty)
* поєдна́ти pf (pojednáty)
* скріпи́ти pf (skripýty)
* сполучи́ти pf (spolučýty)

#### Derived terms

* зв'я́заний (zvʺjázanyj)
* зв'я́заність f (zvʺjázanistʹ)
* зв'яза́тися pf (zvʺjazátysja)
* зв'я́зка f (zvʺjázka)
* зв'язо́к m (zvʺjazók)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “зв'язати”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2014), “зв'язати”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 5 (з – зв'я́нути), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* “зв'язати”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “зв'язати”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “зв'язати”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# антисемітський
## Ukrainian
### Etymology

From анти- (anty-) +‎ семі́т (semít) +‎ -ський (-sʹkyj). Compare Russian антисеми́тский (antisemítskij), Belarusian антысемі́цкі (antysjemícki), Polish antysemicki.

### Pronunciation

* IPA: [ɐnteseˈmʲit͡sʲkei̯]
* Audio:(file)

### Adjective

антисемі́тський • (antysemítsʹkyj)
* antisemitic, anti-Semitic
    Synonym: (rare) антисеміти́чний (antysemitýčnyj)

#### Related terms

* антисемі́т m (antysemít), антисемі́тка f (antysemítka)
* антисеміти́зм m (antysemitýzm)
* антисеміти́чний (antysemitýčnyj)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “антисемітський”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Rusanivskyi, V. M., editor (2010), “антисемітський”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 1 (а – бязь), Kyiv: Naukova Dumka, →ISBN
* “антисемітський”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “антисемітський”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “антисемітський”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# притягувати
## Ukrainian
### Etymology

From притягну́ти (prytjahnúty) +‎ -увати (-uvaty). Compare Russian притя́гивать (pritjágivatʹ), Belarusian прыця́гваць (prycjáhvacʹ).

### Pronunciation

* IPA: [preˈtʲaɦʊʋɐte]
* Audio:(file)

### Verb

притя́гувати • (prytjáhuvaty) impf (perfective притягну́ти or притягти́) (transitive)
* to attract, to draw, to draw in, to pull
* (law, in expressions) to bring, to summon
    притя́гувати до відповіда́льності ― prytjáhuvaty do vidpovidálʹnosti ― to bring to book, to bring to justice, to call to account
    притя́гувати до криміна́льної відповіда́льності ― prytjáhuvaty do kryminálʹnoji vidpovidálʹnosti ― to prosecute, to arraign
    притя́гувати до су́ду ― prytjáhuvaty do súdu ― to bring to trial, to prosecute, to arraign

#### Synonyms

* (all senses): притяга́ти impf (prytjaháty)
* (attract, draw, draw in): прива́блювати impf (pryvábljuvaty)

#### Derived terms

* притя́гувальний (prytjáhuvalʹnyj)
* притя́гування n (prytjáhuvannja)
* притя́гуватися impf (prytjáhuvatysja)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “притягувати”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* “притягувати”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “притягувати”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “притягувати”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# суперечливий
## Ukrainian
### Etymology

From супере́чити (superéčyty) +‎ -ливий (-lyvyj).

### Pronunciation

* IPA: [sʊpeˈrɛt͡ʃɫeʋei̯]
* Audio:(file)

### Adjective

супере́чливий • (superéčlyvyj) (adverb супере́чливо, abstract noun супере́чливість)
* contradictory, conflicting, discrepant, inconsistent (that is itself a contradiction)
    Synonyms: несумі́сний (nesumísnyj), розбі́жний (rozbížnyj)

#### Related terms

* всу́переч (vsúpereč), усу́переч (usúpereč)
* супере́чити impf (superéčyty)
* супере́чка f (superéčka)
* супере́чний (superéčnyj)
* супере́чник m (superéčnyk)
* супере́чність f (superéčnistʹ)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “суперечливий”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* “суперечливий”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “суперечливий”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “суперечливий”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# месіанський
## Ukrainian
### Etymology

From месі́я (mesíja) +‎ -ан- (-an-) +‎ -ський (-sʹkyj). Compare Russian мессиа́нский (messiánskij), Belarusian месія́нскі (mjesijánski), Polish mesjański.

### Pronunciation

* IPA: [mesʲiˈanʲsʲkei̯]
* Audio:(file)

### Adjective

месіа́нський • (mesiánsʹkyj) (relational)
* messianic (of, relating to, or resembling a messiah or the Messiah)
* messianic (of, relating to, or resembling messianism)

#### Related terms

* месіані́зм m (mesianízm)
* месіа́нство n (mesiánstvo)
* месі́я f (mesíja)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “месіанський”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2017), “месіанський”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 8 (л – мішу́рний), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* “месіанський”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “месіанський”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “месіанський”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# common gundi
## English
### Noun

common gundi (plural common gundis)
* Ctenodactylus gundi, a species of rodent in the family Ctenodactylidae.

### References

* common gundi on Wikipedia.Wikipedia
* Ctenodactylus gundi on Wikispecies.Wikispecies
* Ctenodactylus gundi on Wikimedia Commons.Wikimedia Commons
# спершу
## Ukrainian
### Etymology

(This etymology is missing or incomplete. Please add to it, or discuss it at the Etymology scriptorium.)

### Pronunciation

* IPA: [ˈspɛrʃʊ]
* Audio:(file)

### Adverb

спе́ршу • (spéršu)
* first, at first, initially, in the first instance (before something else)
    Synonyms: споча́тку (spočátku), поперва́х (poperváx)

#### Related terms

* впе́рше (vpérše), упе́рше (upérše)
* пе́рший (péršyj)
* по-пе́рше (po-pérše)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “спершу”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
# збуджувати
## Ukrainian
### Etymology

From the збу́дж- (zbúdž-) stem of збуди́ти (zbudýty) +‎ -увати (-uvaty).

### Pronunciation

* IPA: [ˈzbud͡ʒʊʋɐte]
* Audio:(file)

### Verb

збу́джувати • (zbúdžuvaty) impf (perfective збуди́ти) (transitive)
* to arouse, to excite, to incite, to rouse, to stimulate
    Synonyms: буди́ти impf (budýty), запа́лювати impf (zapáljuvaty), пробу́джувати impf (probúdžuvaty), розбу́рхувати impf (rozbúrxuvaty), розпа́лювати impf (rozpáljuvaty)
* to arouse (sexually stimulate)

#### Derived terms

* збу́джувальний (zbúdžuvalʹnyj)
* збу́джуваний (zbúdžuvanyj)
* збу́джування n (zbúdžuvannja)
* збу́джуватися impf (zbúdžuvatysja)
* збу́джувач m (zbúdžuvač)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “збуджувати”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2014), “збуджувати”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 5 (з – зв'я́нути), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* “збуджувати”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “збуджувати”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “збуджувати”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# agbajọ
## Yoruba
### Alternative forms

* اڠَجوَْ

### Etymology

From à- (“nominalizing prefix”) +‎ gbá (“to sweep; to rake”) +‎ jọ (“together”).

### Pronunciation

* IPA: /à.ɡ͡bá.d͡ʒɔ̄/

### Noun

àgbájọ
* (literally) the act of raking or sweeping of things together
* (literally) that which is raked or swept together
* (idiomatic) community; collective
    Synonym: àkójọ
* (idiomatic) organization

#### Derived terms

* ọ̀rọ̀-orúkọ àgbájọ (“collective noun”)
* Àgbájọ àwọn Orílẹ̀-èdè Aṣọ̀kan (“United Nations”)
* àgbájọ ìlú (“town assembly”)
* Àgbájọ Ìsòwò Àgbáyé (“World Trade Organization”)

#### Related terms

* Ìgbájọ
# литовець
## Ukrainian
### Etymology

From Литва́ (Lytvá) +‎ -ець (-ecʹ). Compare Russian лито́вец (litóvec), Belarusian літо́вец (litóvjec).

### Pronunciation

* IPA: [ɫeˈtɔʋet͡sʲ]
* Audio:(file)

### Noun

лито́вець • (lytóvecʹ) m pers (genitive лито́вця, nominative plural лито́вці, genitive plural лито́вців, feminine лито́вка)
* Lithuanian
    Synonym: (historical) литви́н (lytvýn)

#### Related terms

* Литва́ f (Lytvá)
* литви́н m (lytvýn), литви́нка f (lytvýnka)
* лито́вський (lytóvsʹkyj)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “литовець”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2017), “литовець”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 8 (л – мішу́рний), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* “литовець”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “литовець”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “литовець”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# спокусливий
## Ukrainian
### Etymology

From споку́са (spokúsa) +‎ -ливий (-lyvyj).

### Pronunciation

* IPA: [spoˈkusɫeʋei̯]
* This entry needs an audio pronunciation. If you are a native speaker with a microphone, please record this word. The recorded pronunciation will appear here when it's ready.

### Adjective

споку́сливий • (spokúslyvyj) (adverb споку́сливо, abstract noun споку́сливість)
* alluring, enticing, tempting
    Synonyms: зама́нливий (zamánlyvyj), прива́бливий (pryváblyvyj)
* seductive (sensually attractive)
    Synonym: звабли́вий (zvablývyj)

#### Related terms

* споку́са f (spokúsa)
* споку́сливість f (spokúslyvistʹ)
* споку́сник m (spokúsnyk), споку́сниця f (spokúsnycja)
* спокуша́ння n (spokušánnja)
* спокуша́ти impf (spokušáty), спокуси́ти pf (spokusýty)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “спокусливий”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* “спокусливий”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “спокусливий”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “спокусливий”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# tindatu
## Basque
### Etymology

Ultimately from Latin tincta (“colored, tinged”).

### Pronunciation

* IPA: /tindatu/ [t̪ĩn̪.d̪a.t̪u]
* Rhymes: -atu
* Hyphenation: tin‧da‧tu

### Verb

tindatu du (imperfect participle tindatzen, future participle tindatuko, short form tinda, verbal noun tindatze)
* to dye
* (Northern) to paint

#### Derived terms

* tindagai (“dye”)
* tindaketa (“dyeing”)
* tindategi (“dry cleaner's”)
* tindatzaile (“dyer”)

### Further reading

* “tindatu”, in Euskaltzaindiaren Hiztegia [Dictionary of the Basque Academy], Euskaltzaindia
* “tindatu”, in Orotariko Euskal Hiztegia [General Basque Dictionary], Euskaltzaindia, 1987–2005
# нерозбірливий
## Ukrainian
### Etymology

From не- (ne-) +‎ розбі́рливий (rozbírlyvyj). Compare Russian неразбо́рчивый (nerazbórčivyj), Belarusian неразбо́рлівы (njerazbórlivy).

### Pronunciation

* IPA: [nerozʲˈbʲirɫeʋei̯]
* Audio:(file)

### Adjective

нерозбі́рливий • (nerozbírlyvyj) (adverb нерозбі́рливо, abstract noun нерозбі́рливість)
* illegible, indecipherable, unintelligible
    Synonyms: незрозумі́лий (nezrozumílyj), нечітки́й (nečitkýj), нея́сни́й (nejásnýj)
* (colloquial) indiscriminate, promiscuous, undiscerning, undiscriminating, unfastidious, unfussy, unselective (not applying selective criteria)

#### Related terms

* розбира́ння n (rozbyránnja)
* розбира́ти impf (rozbyráty), розібра́ти pf (rozibráty)
* розбира́тися impf (rozbyrátysja), розібра́тися pf (rozibrátysja)
* ро́збі́р m (rózbír)
* розбі́рливий (rozbírlyvyj)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “нерозбірливий”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2019), “нерозбірливий”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 10 (на́ступ – о́бміль), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* “нерозбірливий”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “нерозбірливий”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “нерозбірливий”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# лайливий
## Ukrainian
### Etymology

From ла́яти (lájaty) +‎ -ливий (-lyvyj).

### Pronunciation

* IPA: [ɫɐi̯ˈɫɪʋei̯]
* This entry needs an audio pronunciation. If you are a native speaker with a microphone, please record this word. The recorded pronunciation will appear here when it's ready.

### Adjective

лайли́вий • (lajlývyj) (adverb лайли́во, abstract noun лайли́вість)
* abusive, expletive, invective, offensive, vituperative
    Synonym: обра́зливий (obrázlyvyj)
    лайли́ве сло́во ― lajlýve slóvo ― swear word
* cursing, sweary

#### Related terms

* ла́йка f (lájka)
* лайли́вець m (lajlývecʹ), лайли́виця f (lajlývycja)
* ла́яння n (lájannja)
* ла́яти impf (lájaty)
* ла́ятися impf (lájatysja)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “лайливий”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2017), “лайливий”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 8 (л – мішу́рний), Kyiv: Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* “лайливий”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “лайливий”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “лайливий”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# bularki
## Basque
### Etymology

From bular (“breast”) +‎ -ki (“meat”).

### Pronunciation

* IPA: /bularki/, [bu.lar.ki]

### Noun

bularki inan
* poultry breast (as food)

#### Derived terms

* ahate-bularki (“magret”)

### Further reading

* “bularki”, in Euskaltzaindiaren Hiztegia [Dictionary of the Basque Academy], Euskaltzaindia
* “bularki”, in Orotariko Euskal Hiztegia [General Basque Dictionary], Euskaltzaindia, 1987–2005
# досягнути
## Ukrainian
### Etymology

From до- (do-) +‎ сягну́ти (sjahnúty) or досяга́ти (dosjaháty) +‎ -ну́ти (-núty). Compare Russian досягну́ть (dosjagnútʹ), Belarusian дасягну́ць (dasjahnúcʹ), Polish dosięgnąć.

### Pronunciation

* IPA: [dɔsʲɐɦˈnute]
* Audio:(file)

### Verb

досягну́ти • (dosjahnúty) pf (imperfective досяга́ти)
* (transitive) to achieve, to attain, to reach
    Synonym: досягти́ pf (dosjahtý)

#### Related terms

* дося́гнення n (dosjáhnennja)
* дося́жни́й (dosjážnýj)
* дося́жність f (dosjážnistʹ)

### Further reading

* Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “досягнути”, in Словник української мови: в 11 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 11 vols] (in Ukrainian), Kyiv: Naukova Dumka
* Shyrokov, V. A., editor (2010–2023), “досягнути”, in Словник української мови: у 20 т. [Dictionary of the Ukrainian Language: in 20 vols] (in Ukrainian), volumes 1–14 (а – префере́нція), Kyiv: Naukova Dumka; Ukrainian Lingua-Information Fund, →ISBN
* “досягнути”, in Горох – Словозміна [Horokh – Inflection] (in Ukrainian)
* “досягнути”, in Kyiv Dictionary (in English)
* “досягнути”, in Словник.ua [Slovnyk.ua] (in Ukrainian)
# abandonatu
## Basque
### Etymology

From Spanish abandonar (“to abandon”) +‎ -tu.

### Pronunciation

* IPA: /abandonatu/ [a.β̞ãn̪.d̪o.na.t̪u]
* Rhymes: -atu
* Hyphenation: a‧ban‧do‧na‧tu

### Verb

abandonatu du (imperfect participle abandonatzen, future participle abandonatuko, short form abandona, verbal noun abandonatze)
* to abandon

#### Related terms

* abandonu (“abandonment”)

### Further reading

* “abandonatu”, in Euskaltzaindiaren Hiztegia [Dictionary of the Basque Academy], Euskaltzaindia
* “abandonatu”, in Orotariko Euskal Hiztegia [General Basque Dictionary], Euskaltzaindia, 1987–2005
# abantzamendu
## Basque
### Etymology

From French avancement (“advancement”).

### Pronunciation

* IPA: /abant͡s̻amendu/ [a.β̞ãn.t͡s̻a.mẽn̪.d̪u]
* Rhymes: -endu
* Hyphenation: a‧ban‧tza‧men‧du

### Noun

abantzamendu inan
* (Northern) advancement
    Synonym: abantzu

#### Related terms

* abantzatu (“to advance”)
* abantzu (“advancement”)

### Further reading

* “abantzamendu”, in Orotariko Euskal Hiztegia [General Basque Dictionary], Euskaltzaindia, 1987–2005
# gela
## Basque
### Etymology

From Proto-Basque *geLa, from Latin cellam (“room”).

### Pronunciation

* IPA: /ɡela/ [ɡe.la]
* Audio:(file)
* Rhymes: -ela
* Hyphenation: ge‧la

### Noun

gela inan
* room

#### Derived terms

* bainugela (“bathroom”)
* egongela (“living room”)
* itxarongela (“waiting room”)
* jangela (“dining room”)
* logela (“bedroom”)

### References

* ↑ “gela” in Etymological Dictionary of Basque by R. L. Trask, sussex.ac.uk

### Further reading

* “gela”, in Euskaltzaindiaren Hiztegia [Dictionary of the Basque Academy], Euskaltzaindia
* “gela”, in Orotariko Euskal Hiztegia [General Basque Dictionary], Euskaltzaindia, 1987–2005

## Catalan
### Pronunciation

* IPA: (Central, Balearic) [ˈʒɛ.lə]
* IPA: (Valencia) [ˈd͡ʒɛ.la]

### Verb

gela
* inflection of gelar:
** third-person singular present indicative
** second-person singular imperative

## French
### Pronunciation

* IPA: /ʒə.la/
* Homophones: gelas, gelât

### Verb

gela
* third-person singular past historic of geler

### Anagrams

* égal, Gaël, gale

## Garo
### Verb

gela
* to avoid
* to skip

## Italian
### Pronunciation

* IPA: /ˈd͡ʒɛ.la/
* Rhymes: -ɛla
* Hyphenation: gè‧la

### Verb

gela
* inflection of gelare:
** third-person singular present indicative
** second-person singular imperative

### Anagrams

* Lega, gale, lega

## Javanese
### Romanization

gela
* Romanization of ꦒꦼꦭ

## Latin
### Pronunciation

* (Classical Latin) IPA: /ˈɡe.laː/, [ˈɡɛɫ̪äː]
* (modern Italianate Ecclesiastical) IPA: /ˈd͡ʒe.la/, [ˈd͡ʒɛːlä]

### Verb

gelā
* second-person singular present active imperative of gelō

## Old Irish
### Pronunciation

* IPA: /ˈɡʲela/

### Adjective

gela
* inflection of gel:
** nominative plural feminine/neuter
** vocative/accusative all genders

### Mutation

Note: Certain mutated forms of some words can never occur in Old Irish. All possible mutated forms are displayed for convenience.

## Portuguese
### Verb

gela
* inflection of gelar:
** third-person singular present indicative
** second-person singular imperative
# oedi
## Welsh
### Alternative forms

* oedio

### Etymology

oed (“time; age; delay”) +‎ -i.

### Pronunciation

* (North Wales) IPA: /ˈɔɨ̯di/
* (South Wales) IPA: /ˈɔi̯di/

### Verb

oedi (first-person singular present oedaf)
* (transitive, intransitive) to delay
    Synonym: gohirio

#### Conjugation

| | singular | singular | singular | plural | plural | plural | impersonal | impersonal |
| | first | second | third | first | second | third | impersonal | impersonal |
| present indicative/future | oedaf | oedi | oeda | oedwn | oedwch | oedant | oedir |
| imperfect (indicative/subjunctive)/ conditional | oedwn | oedit | oedai | oedem | oedech | oedent | oedid |
| preterite | oedais | oedaist | oedodd | oedasom | oedasoch | oedasant | oedwyd |
| pluperfect | oedaswn | oedasit | oedasai | oedasem | oedasech | oedasent | oedasid, oedesid |
| present subjunctive | oedwyf | oedych | oedo | oedom | oedoch | oedont | oeder |
| imperative | — | oeda | oeded | oedwn | oedwch | oedent | oeder |
| verbal noun | oedi | oedi | oedi | oedi | oedi | oedi | oedi |
| verbal adjectives | oededig oedadwy | oededig oedadwy | oededig oedadwy | oededig oedadwy | oededig oedadwy | oededig oedadwy | oededig oedadwy |
| Inflected colloquial forms | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| Inflected colloquial forms | first | second | third | first | second | third |
| future | oeda i, oedaf i | oedi di | oedith o/e/hi, oediff e/hi | oedwn ni | oedwch chi | oedan nhw |
| conditional | oedwn i, oedswn i | oedet ti, oedset ti | oedai fo/fe/hi, oedsai fo/fe/hi | oeden ni, oedsen ni | oedech chi, oedsech chi | oeden nhw, oedsen nhw |
| preterite | oedais i, oedes i | oedaist ti, oedest ti | oedodd o/e/hi | oedon ni | oedoch chi | oedon nhw |
| imperative | — | oeda | — | — | oedwch | — |
| Note: All other forms are periphrastic, as usual in colloquial Welsh. |||||||

#### Derived terms

* oediad (“delay”)
* heb oedi (“without delay, at once”)

### Mutation

Note: Certain mutated forms of some words can never occur in standard Welsh. All possible mutated forms are displayed for convenience.

### Further reading

* R. J. Thomas, G. A. Bevan, P. J. Donovan, A. Hawke et al., editors (1950–present), “oedi”, in Geiriadur Prifysgol Cymru Online (in Welsh), University of Wales Centre for Advanced Welsh & Celtic Studies