# tuima
## Finnish
### Etymology

From Proto-Finnic *tuima, of unknown further origin. Cognate with Karelian tuima (“tasteless”), Votic tuim (“tasteless”); Estonian tuim (“dull, limp”), Livonian tuima (“dull, limp, slow”).

### Pronunciation

* IPA: /ˈtui̯mɑ/, [ˈt̪ui̯mɑ̝]
* Rhymes: -uimɑ
* Hyphenation: tui‧ma

### Adjective

tuima (comparative tuimempi, superlative tuimin)
* (of powers of nature, struggle etc.) severe, vigorous, fierce
** 1840, Elias Lönnrot, “Poem nr. 6 Toivoton rakkaus (Hopeless love)”, in Kanteletar, Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, page 21:Tuuli on tuima ja ankarat aallot, Ruuhet on rannalla pienoiset; Ruuhet on rannalla pienoiset, Kultani sormet on hienoiset. Ele lähe kultani aaltojen waltaan! - Aallot ne pian sinun pettäisi. Sitte ei suru mua heittäisi, Ennenkun multaki peittäisi.The wind is fierce and the waves are high, The Boats on the shore are tiny. Boats on the shore are tiny, The fingers of my love are lovely. Don't leave, my dear, to the mercy of the waves! - The waves would soon betray you. Then would never the sorrow me leave, Until the earth me would cover.
* stern, somber, severe, grim (grim and forbidding in appearance)
** 2009, Uma Karma, Kaiken se kestää, Helsinki: Books on Demand, →ISBN, page 240:Tuima ilme Tuukan kasvoilla pehmeni asteittain ja hän tiesi hävinneensä Lotan kanssa käydyn tuijotuskisan.Tuukka's stern face smoothened gradually and he knew that he had lost the staring contest against Lotta.
* (of food, Western Finnish) spicy, sharp, pungent, excessively salty (having a strong taste)
** 1985, Maija Länsimäki, “Onko ruoka tuimaa?”, in Kielikello‎, number 3, Helsinki: Kotimaisten kielten keskus (Kotus):Ällistelyn aihetta tuima-sana aiheuttaa – kuten Linnan sotilaillekin – vasta silloin, kun sitä käytetään ruoan tai juoman maun luonnehtimiseen. Länsi-Suomessa (…) tuima merkitsee ’väkevää, voimakasta, kirpeää, (liian) suolaista’. Aivan päinvastainen merkitys tuimalla on Itä-Suomessa – ja paikoin lännempänäkin.The word tuima gives cause for wonderment - exactly as it did to the soldiers of Linna - only when it is used to describe the taste of food or drink. In western Finland (…) tuima means spicy, strong in taste, sharp, (too) salty. The meaning of tuima is exactly the opposite in eastern Finland - and also in some places more towards the west.
** 1960, several authors, Turun historiallinen arkisto (The historical archive of Turku), Vol. XV, Turku: Turun Kansallinen Kirjakauppa, page 186:Eniten herätti huomiota herätti, että Kalajoella oli suolakaivoja, joista talonpojat ottivat suolaa. Lihan ja kalan suolaamiseen se kuitenkin oli liian tuimaa. Myös Vöyriltä ja Laihialta ilmoitettiin suolakaivoja. Vuorikollegio olikin kääntynyt Harmensin puoleen ja esittänyt hänelle, että hän koettaisi saada suolan näissä kaivoissa paremmaksi ...Most noteworthy was that in Kalajoki there were salt wells from which the peasants took salt. However, it was too pungent for salting of meat and fish. Salt wells were also reported in Vöyri and Laihia. The Mining Collegium had already approached Harmens and suggested to him that he would make an effort to improve the quality of salt in these wells.
* (of food, Eastern Finnish) bland, saltless, lacking salt
** 1964, Kotiseutu, Helsinki: Suomen kotiseutuliitto (Finnish Local Heritage Federation), page 107:Tavallisesti Pielinen palkitsi nuottueen vaivat tyydyttävästi: 2—5 korvoa oli kotiin palaajilla veneissään suolakalaa. Tuimaa kalaa tuotiin vain parin keiton verran tuliaisiksi.Normally Lake Pielinen would reward the fishermen's toiling satisfactorily: the returning boats used to bring home 2-5 tubs of salted fish. Fresh fish was usually brought only for the needs of a few kettles of soup.

#### Declension

Possessive forms of tuima (Kotus type 10/koira, no gradation) :
Rare. Only used with substantive adjectives. :
first-person singular possessor
singular
plural
nominative
tuimani
tuimani
accusative
nom.
tuimani
tuimani
gen.
tuimani
genitive
tuimani
tuimieni tuimaini $^{rare}$
partitive
tuimaani
tuimiani
inessive
tuimassani
tuimissani
elative
tuimastani
tuimistani
illative
tuimaani
tuimiini
adessive
tuimallani
tuimillani
ablative
tuimaltani
tuimiltani
allative
tuimalleni
tuimilleni
essive
tuimanani
tuiminani
translative
tuimakseni
tuimikseni
abessive
tuimattani
tuimittani
instructive
comitative
—tuimineni
second-person singular possessor
singular
plural
nominative
tuimasi
tuimasi
accusative
nom.
tuimasi
tuimasi
gen.
tuimasi
genitive
tuimasi
tuimiesi tuimaisi $^{rare}$
partitive
tuimaasi
tuimiasi
inessive
tuimassasi
tuimissasi
elative
tuimastasi
tuimistasi
illative
tuimaasi
tuimiisi
adessive
tuimallasi
tuimillasi
ablative
tuimaltasi
tuimiltasi
allative
tuimallesi
tuimillesi
essive
tuimanasi
tuiminasi
translative
tuimaksesi
tuimiksesi
abessive
tuimattasi
tuimittasi
instructive
comitative
—tuiminesi
first-person plural possessor
singular
plural
nominative
tuimamme
tuimamme
accusative
nom.
tuimamme
tuimamme
gen.
tuimamme
genitive
tuimamme
tuimiemme tuimaimme $^{rare}$
partitive
tuimaamme
tuimiamme
inessive
tuimassamme
tuimissamme
elative
tuimastamme
tuimistamme
illative
tuimaamme
tuimiimme
adessive
tuimallamme
tuimillamme
ablative
tuimaltamme
tuimiltamme
allative
tuimallemme
tuimillemme
essive
tuimanamme
tuiminamme
translative
tuimaksemme
tuimiksemme
abessive
tuimattamme
tuimittamme
instructive
comitative
—tuiminemme
second-person plural possessor
singular
plural
nominative
tuimanne
tuimanne
accusative
nom.
tuimanne
tuimanne
gen.
tuimanne
genitive
tuimanne
tuimienne tuimainne $^{rare}$
partitive
tuimaanne
tuimianne
inessive
tuimassanne
tuimissanne
elative
tuimastanne
tuimistanne
illative
tuimaanne
tuimiinne
adessive
tuimallanne
tuimillanne
ablative
tuimaltanne
tuimiltanne
allative
tuimallenne
tuimillenne
essive
tuimananne
tuiminanne
translative
tuimaksenne
tuimiksenne
abessive
tuimattanne
tuimittanne
instructive
comitative
—tuiminenne
third-person possessor
singular
plural
nominative
tuimansa
tuimansa
accusative
nom.
tuimansa
tuimansa
gen.
tuimansa
genitive
tuimansa
tuimiensa tuimainsa $^{rare}$
partitive
tuimaansa
tuimiaan tuimiansa
inessive
tuimassaan tuimassansa
tuimissaan tuimissansa
elative
tuimastaan tuimastansa
tuimistaan tuimistansa
illative
tuimaansa
tuimiinsa
adessive
tuimallaan tuimallansa
tuimillaan tuimillansa
ablative
tuimaltaan tuimaltansa
tuimiltaan tuimiltansa
allative
tuimalleen tuimallensa
tuimilleen tuimillensa
essive
tuimanaan tuimanansa
tuiminaan tuiminansa
translative
tuimakseen tuimaksensa
tuimikseen tuimiksensa
abessive
tuimattaan tuimattansa
tuimittaan tuimittansa
instructive
comitative
—tuimineen tuiminensa :

#### Synonyms

* (vigorous, fierce): ankara, kiihkeä, kiivas, raju, tuikea, tulinen
* (forbidding in appearance): ankara, tuikea
* (strong in taste): tulinen, mausteinen, väkevä (spicy); suolainen (salty); kirpeä (sharp)
* (lacking salt): suolaton, laimea, mauton

#### Derived terms

* aamutuima
* tuimailmeinen
* Tuimala
* tuimasti
* tuimentaa
* tuimeta
* tuimistaa
* tuimistua
* tuimuus

### Further reading

* “tuima”, in Kielitoimiston sanakirja [Dictionary of Contemporary Finnish]‎ (in Finnish) (online dictionary, continuously updated), Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisuja 35, Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Institute for the Languages of Finland), 2004–, retrieved 2023-07-03

### Anagrams

* muita, mutia, tumia

## Ingrian
### Etymology

From Proto-Finnic *tuima. Cognates include Finnish tuima and Estonian tuim.

### Pronunciation

* (Ala-Laukaa) IPA: /ˈtui̯mɑ/, [ˈtui̯m]
* (Soikkola) IPA: /ˈtui̯mɑ/, [ˈtui̯mɑ]
* (Hevaha) IPA: /ˈtui̯mɑ/, [ˈtui̯mɑ]
* Rhymes: -ui̯m, -ui̯mɑ
* Hyphenation: tui‧ma

### Adjective

tuima (comparative tuimemp)
* grim
** 1915, Volmari Porkka, quoting Annu-nuorikko, “607. Narvusi, Pärspää, II1”, in Väinö Salminen, editor, Suomen Kansan Vanhat Runot. Länsi-Inkerin runot‎, volume III1, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, lines 20-21:Tuuli tuutsa, aivoin tuima, // Meren viihkura vihaine,A raincloud blew, completely grim, // The angry wind of the sea,
* bland, saltless

#### Declension
### References

* Ruben E. Nirvi (1971) Inkeroismurteiden Sanakirja, Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura, page 605
* Arvo Laanest (1997) Isuri keele Hevaha murde sõnastik, Eesti Keele Instituut, page 203