# aatto
## Finnish
### Etymology

Borrowed from Old Swedish apton (“evening, eve”); "evening" and "eve" are the same word in Swedish because the ecclesiastical day changes at 6 p.m., but only the sense "eve" has been borrowed into Finnish.

### Pronunciation

* IPA: /ˈɑːtːo/, [ˈɑ̝ːt̪ːo̞]
* Rhymes: -ɑːtːo
* Hyphenation: aat‧to

### Noun

aatto
* eve

#### Declension

Possessive forms of aatto (Kotus type 1*C/valo, tt-t gradation) :
first-person singular possessor
singular
plural
nominative
aattoni
aattoni
accusative
nom.
aattoni
aattoni
gen.
aattoni
genitive
aattoni
aattojeni
partitive
aattoani
aattojani
inessive
aatossani
aatoissani
elative
aatostani
aatoistani
illative
aattooni
aattoihini
adessive
aatollani
aatoillani
ablative
aatoltani
aatoiltani
allative
aatolleni
aatoilleni
essive
aattonani
aattoinani
translative
aatokseni
aatoikseni
abessive
aatottani
aatoittani
instructive
comitative
—aattoineni
second-person singular possessor
singular
plural
nominative
aattosi
aattosi
accusative
nom.
aattosi
aattosi
gen.
aattosi
genitive
aattosi
aattojesi
partitive
aattoasi
aattojasi
inessive
aatossasi
aatoissasi
elative
aatostasi
aatoistasi
illative
aattoosi
aattoihisi
adessive
aatollasi
aatoillasi
ablative
aatoltasi
aatoiltasi
allative
aatollesi
aatoillesi
essive
aattonasi
aattoinasi
translative
aatoksesi
aatoiksesi
abessive
aatottasi
aatoittasi
instructive
comitative
—aattoinesi
first-person plural possessor
singular
plural
nominative
aattomme
aattomme
accusative
nom.
aattomme
aattomme
gen.
aattomme
genitive
aattomme
aattojemme
partitive
aattoamme
aattojamme
inessive
aatossamme
aatoissamme
elative
aatostamme
aatoistamme
illative
aattoomme
aattoihimme
adessive
aatollamme
aatoillamme
ablative
aatoltamme
aatoiltamme
allative
aatollemme
aatoillemme
essive
aattonamme
aattoinamme
translative
aatoksemme
aatoiksemme
abessive
aatottamme
aatoittamme
instructive
comitative
—aattoinemme
second-person plural possessor
singular
plural
nominative
aattonne
aattonne
accusative
nom.
aattonne
aattonne
gen.
aattonne
genitive
aattonne
aattojenne
partitive
aattoanne
aattojanne
inessive
aatossanne
aatoissanne
elative
aatostanne
aatoistanne
illative
aattoonne
aattoihinne
adessive
aatollanne
aatoillanne
ablative
aatoltanne
aatoiltanne
allative
aatollenne
aatoillenne
essive
aattonanne
aattoinanne
translative
aatoksenne
aatoiksenne
abessive
aatottanne
aatoittanne
instructive
comitative
—aattoinenne
third-person possessor
singular
plural
nominative
aattonsa
aattonsa
accusative
nom.
aattonsa
aattonsa
gen.
aattonsa
genitive
aattonsa
aattojensa
partitive
aattoaan aattoansa
aattojaan aattojansa
inessive
aatossaan aatossansa
aatoissaan aatoissansa
elative
aatostaan aatostansa
aatoistaan aatoistansa
illative
aattoonsa
aattoihinsa
adessive
aatollaan aatollansa
aatoillaan aatoillansa
ablative
aatoltaan aatoltansa
aatoiltaan aatoiltansa
allative
aatolleen aatollensa
aatoilleen aatoillensa
essive
aattonaan aattonansa
aattoinaan aattoinansa
translative
aatokseen aatoksensa
aatoikseen aatoiksensa
abessive
aatottaan aatottansa
aatoittaan aatoittansa
instructive
comitative
—aattoineen aattoinensa :

#### Derived terms

* aatonaatto
* aattoaika
* aattoilta
* aattopäivä
* aattoyö
* jouluaatto
* juhannusaatto
* loppiaisaatto
* pyhäaatto
* pääsiäisaatto
* uudenvuodenaatto
* vappuaatto
* vapunaatto

### Further reading

* “aatto”, in Kielitoimiston sanakirja [Dictionary of Contemporary Finnish]‎ (in Finnish) (online dictionary, continuously updated), Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisuja 35, Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Institute for the Languages of Finland), 2004–, retrieved 2023-07-02

### Anagrams

* aatot, oatta, otata, ottaa, taota

## Ingrian
### Etymology

Ultimately from Old Swedish afton (“evening, eve”), perhaps via Finnish aatto.

### Pronunciation

* (Ala-Laukaa) IPA: /ˈɑːtːo/, [ˈɑːtːŏ̞̥]
* (Soikkola) IPA: /ˈɑːtːo/, [ˈɑːtːo̞]
* (Hevaha) IPA: /ˈɑːtːo/, [ˈɑːtːo̞]
* Rhymes: -ɑːtːo
* Hyphenation: aat‧to

### Noun

aatto
* eve

#### Derived terms

* Miikkulanaatto
* Pedronaatto
* Pääsiänaatto

### References

* Ruben E. Nirvi (1971) Inkeroismurteiden Sanakirja, Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura, page 25
* Arvo Laanest (1997) Isuri keele Hevaha murde sõnastik, Eesti Keele Instituut, page 15