# més
## Aragonese
### Etymology

Inherited from Latin magis.

### Pronunciation

* IPA: /ˈmes/
* Rhymes: -es
* Syllabification: més

### Adverb

més
* more (used to form comparatives)
    Antonym: menos
    més que un club ― more than a club
* (with a definite article) (the) most (used to form superlatives)
    Antonym: menos
    La més bonica ― The most beautiful one

#### Derived terms

* ademés
* amés
* més o menos

## Catalan
### Etymology

Inherited from Latin magis.

### Pronunciation

* IPA: (Central, Balearic, Valencia) [ˈmes]
* Audio:(file)
* Homophone: mes
* Rhymes: -es

### Adverb

més
* more (used to form comparatives)
    Antonym: menys
    més que un club ― more than a club
* (with a definite article) (the) most (used to form superlatives)
    Antonym: menys

#### Derived terms

* a més
* a més a més
* de més verdes en maduren
* estimar-se més
* més enllà
* més o menys
* més val tard que no mai
* si més no

### Further reading

* “més” in Diccionari de la llengua catalana, segona edició, Institut d’Estudis Catalans.
* “més”, in Gran Diccionari de la Llengua Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana, 2024
* “més” in Diccionari normatiu valencià, Acadèmia Valenciana de la Llengua.
* “més” in Diccionari català-valencià-balear, Antoni Maria Alcover and Francesc de Borja Moll, 1962.

## Franco-Provençal
### Etymology

Inherited from Latin magis. Doublet of mas (“but”).

### Adverb

més (ORB, broad)
* more
    Synonym: ples
    Antonym: muens

### References

* plus in DicoFranPro: Dictionnaire Français/Francoprovençal – on dicofranpro.llm.umontreal.ca
* més in Lo trèsor Arpitan – on arpitan.eu

## Galician
### Etymology

From Old Galician-Portuguese messe (13th century, Cantigas de Santa Maria), from Latin messis, messem. Cognate with Portuguese messe and Spanish mies.

### Pronunciation

* IPA: /ˈmɛs/

### Noun

més m (plural méses)
* a breadmaking cereal, most notably wheat or rye
** c. 1300, R. Martínez López (ed.), General Estoria. Versión gallega del siglo XIV. Oviedo: Archivum, page 271:
    cõmo faz a lyma ao ferro, et a fornaz ao ouro que o purga et esmera et o faz puro et paresçe mellor, et cõmo faz outrosi o máále áá messe que a degrana em çeueyra et parte a palla do graão que e o mellor
       as the file does to iron, and the furnace to gold, that purges and cleans it and makes it pure and looks better; and also as the flail does to the cereal, that threshes it into sustenance and parts the straw and the grain, which is the best part
* green rye used as fodder
    Synonyms: alcacén, ferraña
* a cereal field ready for harvest

### References

* Ernesto Xosé González Seoane, María Álvarez de la Granja, Ana Isabel Boullón Agrelo (2006–2022) “messe”, in Dicionario de Dicionarios do galego medieval (in Galician), Santiago de Compostela: Instituto da Lingua Galega
* Xavier Varela Barreiro, Xavier Gómez Guinovart (2006–2018) “messe”, in Corpus Xelmírez - Corpus lingüístico da Galicia medieval (in Galician), Santiago de Compostela: ILG
* Antón Luís Santamarina Fernández, editor (2006–2013), “més”, in Dicionario de Dicionarios da lingua galega [Dictionary of Dictionaries of the Galician language] (in Galician), Santiago de Compostela: Instituto da Lingua Galega
* Antón Luís Santamarina Fernández, Ernesto Xosé González Seoane, María Álvarez de la Granja, editors (2003–2018), “més”, in Tesouro informatizado da lingua galega (in Galician), Santiago de Compostela: Instituto da Lingua Galega
* Rosario Álvarez Blanco, editor (2014–2024), “més”, in Tesouro do léxico patrimonial galego e portugués (in Galician), Santiago de Compostela: Instituto da Lingua Galega, →ISSN
* ↑ Pensado, José Luis, Messner, Dieter (2003) “mieses”, in Bachiller Olea: Vocabulos gallegos escuros: lo que quieren decir (Cadernos de Lingua: anexos; 7)‎, A Coruña: Real Academia Galega / Galaxia, →ISBN.

## Mirandese
### Etymology

From Latin mēnsis.

### Noun

més m (plural meses)
* month