# meleg
## Hungarian
### Etymology

From Proto-Ugric *mälɜ (“warm, to become warm”) + -eg (nominal suffix). Cognates include Eastern Khanty мӓлəӈк (mäləṇk) and Northern Mansi ма̄лтып (māltyp).
The meaning “gay” came into use in analogy with German warm (“warm; homosexual”), with its first attestation from 1908.

### Pronunciation

* IPA: [ˈmɛlɛɡ]
* Audio:(file)
* Hyphenation: me‧leg
* Rhymes: -ɛɡ

### Adjective

meleg (comparative melegebb, superlative legmelegebb)
* warm (having a temperature slightly higher than usual, but still pleasant)
    Antonyms: (cold) hideg, (cool) hűvös
    Coordinate term: (hot) forró
** 2004, Dénes Miklós, “Ismerkedjünk meg a legfontosabb szobanövényeinkkel”, in Kertészek könyve‎:A szobafikusz lakásban meleg, napos helyen a 2–2,5 m magasságot is elérheti.Rubber plants can reach a height up to 2–2.5 m indoors, in a warm, sunny place.
* warm (of clothing or animal fur, thick enough to insulate the body against cold temperatures)
** 2003, Klára Kéry, “A napszemüveg öltöztet”, in Délmagyarország‎, volume 93, number 82:Elrakjuk a meleg télikabátot, előkerülnek a könnyű tavaszi ruhák és bizony a napszemüvegek is.We put away the warm winter coat, we take out light spring clothes and indeed, sunglasses.
* hot (the direct opposite of cold when there are no further gradations)
** 2009, Gábor Katona, chapter IX, in Észak-amerikai vadászexpedíció 2009:Egész nap csak egy szendvicset ettünk, jól jön a meleg étel.All we have eaten during the day was one sandwich, we could use a hot meal.
* (figurative) heartfelt, cordial, warm (exhibiting friendliness)
** 1984, Zoltán Nagy, “Az Országos Széchényi Könyvtár Kamarakórusa Finnországban”, in OSZK Híradó‎, volume 27, numbers 9–10:A finnországi Lappeenrantában meleg fogadtatásban részesültünk.We were given a warm welcome in Lappeenranta, Finland.
* (figurative) warm (having a color closer to the red-orange-yellow part of the visible color spectrum)
** 1992, István Kamarás, “Szabad lélekkel szolgálni”, in Egyházközség-építők‎:Mindezt meleg színek ölelik körül: barnák, sárgásbarnák, okkerek.All of this is surrounded by warm colors: browns, yellowish browns, ochres.
* gay (possessing sexual attraction towards members of the same gender, or relating to gay culture)
    Antonym: heteró
    Coordinate terms: (colloquial) bi, biszexuális
** 2011, Rita Béres-Deák, “Gyermekvállalás – meleg és leszbikus szemmel”, in Homofóbia Magyarországon‎:A külső örökbefogadásra a meleg férfiak szintén kevés esélyt látnak.Gay men also see a low chance of traditional adoption.
* (colloquial) difficult, tight, close (of a situation, coming close to resulting in harm)
** 1996, Imre Cselenyák, “Plazmás az égben”, in Nem történt semmi:Huh, meleg helyzet volt. Majdnem odapréselt bennünket.Phew, that was a close call. It nearly squeezed us.
* (colloquial) warm (very close to finding or guessing something in a game)
** 1941, Sándor Weöres, A holdbeli csónakos:Erre vagyok! Itt, itt! Nem ott, te marha! Meleg, meleg! Forró!I'm over here! Here, here! Not there, you ass! Warm, warm! Hot!

#### Derived terms

* melegen
* melegít
* melegség
* melegszik
* melenget
* melegágy
* melegház
* addig üsd a vasat, amíg meleg

### Noun

meleg (countable and uncountable, plural melegek)
* warm weather, warmth
    Synonym: hőség (“heat”)
    Antonym: hideg
    Meleg van kint? ― Is it hot outside?
    Jólesik télen a meleg. ― It feels good to be warm in winter. (literally, “In winter, the warmth feels good.”)
* construed with a possessive suffix and van: “to be/feel hot” (literally, “to have heat”), i.e., the sensation of heat, especially to the point of discomfort
    Antonym: fázik (“to be/feel cold”)
    Meleged van? – Nincs melegem. ― Are you hot? / Do you feel hot? – No, I’m not / I don’t.
* a homosexual person, (often more restrictively) a gay man

#### Derived terms

* melege van

### References

* ↑ Entry #1803 in Uralonet, online Uralic etymological database of the Hungarian Research Centre for Linguistics.
* ↑ meleg in Zaicz, Gábor (ed.). Etimológiai szótár: Magyar szavak és toldalékok eredete (‘Dictionary of Etymology: The origin of Hungarian words and affixes’). Budapest: Tinta Könyvkiadó, 2006, →ISBN. (See also its 2nd edition.)

### Further reading

* meleg in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN