# Deșteaptă-te, române!

National anthems of Romania :
| "Marș triumfal" | 1862–1884 |
| "Trăiască Regele" | 1884–1948 |
| "Zdrobite cătușe" | 1948–1953 |
| "Te slăvim, Românie" | 1953–1975 |
| "E scris pe tricolor Unire" | 1975–1977 |
| "Trei culori" | 1977–1990 |
| "Deșteaptă-te, române!" | 1990–present |
vte :
"Deșteaptă-te, române!" (Romanian: ; lit. 'Awaken Thee, Romanian!') is the national anthem of Romania. It originated from a poem written during the Wallachian Revolution of 1848.
The lyrics were composed by Andrei Mureșanu and published during the 1848 revolution, initially with the name "Un răsunet" ('An Echo'), as a lyrical response to Vasile Alecsandri's poem "Către Români" ('To Romanians'), later known as "Deșteptarea României" ('The Awakening of Romania'), from which Mureșanu took inspiration for many of the themes and motifs of his own lyrics, a fact that is reflected in the overall similarity between the two poems. The original text was written in the Romanian Cyrillic alphabet. It was first sung in late June in the same year in the city of Brașov, on the streets of the Șcheii Brașovului neighborhood and it became immediately the revolutionary anthem.
Since then, this patriotic song has been sung during all major Romanian conflicts, including during the 1989 anti-communist revolution. After the revolution, it became the national anthem on 24 January 1990, replacing the communist-era national anthem "Trei culori" ('Three Colours').
29 July, the National Anthem Day (Ziua Imnului național), is an annual observance in Romania.
The anthem was also used on various solemn occasions in the Moldavian Democratic Republic during its brief existence between 1917 and 1918. Between 1991 and 1994, "Deșteaptă-te, române!" was the national anthem of Moldova before it was subsequently replaced by "Limba noastră" ('Our Language').
As a side note, in modern vernacular, the word, and according family, of the word “deștept” can be interpreted as “smart”. As such, a common joke for fluent speakers, when lyrics begin “ Deșteaptă-te, române!” Can be loosely translated into “smarten-up, dear Romanian”.

## History

National anthems of Moldova :
| "Deșteaptă-te, române!" | 1917–1918 |
| "The Internationale" | 1924–1945 |
| "Moldova Sovietică" | 1945–1991 |
| "Deșteaptă-te, române!" | 1991–1994 |
| "Limba noastră" | 1994–present |
vte :
The melody was originally a sentimental song called "Din sânul maicii mele" composed by Anton Pann after hearing the poem. In 1848 Andrei Mureșanu wrote the poem "Un răsunet" and asked Gheorghe Ucenescu, a Șcheii Brașovului Church singer, to find him a suitable melody. After Ucenescu sang him several lay melodies, Mureșanu chose Anton Pann's song instead.
First sung during the uprisings of 1848, "Deșteaptă-te române!" became a favourite among Romanians and it has seen play during various historical events, including as part of Romania's declaration of independence from the Ottoman Empire during the Russo-Turkish War (1877–1878), and during World War I. The song received particularly heavy radio broadcast in the days following Romanian coup d'état of 23 August 1944, when Romania switched sides, turning against Nazi Germany and joining the Allies in World War II.
After the Communist Party abolished the monarchy on 30 December 1947, "Deșteaptă-te române!" and other patriotic songs closely associated with the previous regime were outlawed. Nicolae Ceaușescu's government permitted the song to be played and sung in public, but it was not given state recognition as the national anthem of the Socialist Republic of Romania.
The song was officially adopted as the national anthem on 24 January 1990, shortly after the Romanian Revolution of December 1989.
The overall message of the anthem is a "call to action"; it proposes a "now or never" urge for change present in many national anthems like the French revolutionary song "La Marseillaise" – hence why Nicolae Bălcescu called it the "Romanian Marseillaise".

### Another anthem

"Hora Unirii" ('Hora of the Union'), written by poet Vasile Alecsandri, which was sung a great deal on the occasion of the Union of the Principalities (1859) and on other occasions. "Hora Unirii" is sung on the Romanian folk tune of a slow but energetic round dance joined by the whole attendance (hora).

## Lyrics

Romania's national anthem has eleven stanzas. Today, only the first, second, fourth, and last are sung on official occasions, as established by Romanian law. At major events such as the National Holiday on 1 December, the full version is sung, accompanied by 21-gun salute when the President is present at the event.
| Romanian official | Original orthography | IPA transcription |
| Deșteaptă-te, române, din somnul cel de moarte, În care te-adânciră 𝄆 barbarii de tirani 𝄇! Acum ori niciodată, croiește-ți altă soarte, La care să se-nchine 𝄆 și cruzii tăi dușmani 𝄇. Acum ori niciodată să dăm dovezi la lume Că-n aste mâni mai curge 𝄆 un sânge de roman 𝄇, Și că-n a noastre piepturi păstrăm cu fală-un nume Triumfător în lupte, 𝄆 un nume de Traian 𝄇!     Înalță-ți lata frunte și caută-n giur de tine, Cum stau ca brazi în munte 𝄆 voinici sute de mii 𝄇; Un glas ei mai așteaptă și sar ca lupi în stâne, Bătrâni, bărbați, juni, tineri, 𝄆 din munți și din câmpii 𝄇!     Priviți, mărețe umbre, Mihai, Ștefan, Corvine, Româna națiune, 𝄆 ai voștri strănepoți 𝄇, Cu brațele armate, cu focul vostru-n vine, „Viața-n libertate 𝄆 ori moarte!” strigă toți 𝄇. Pre voi vă nimiciră a pizmei răutate Și oarba neunire 𝄆 la Milcov și Carpați 𝄇! Dar noi, pătrunși la suflet de sfânta libertate, Jurăm că vom da mâna, 𝄆 să fim pururea frați 𝄇! O mamă văduvită de la Mihai cel Mare Pretinde de la fii-și 𝄆 azi mână d-ajutori 𝄇, Și blastămă cu lacrămi în ochi pe orișicare, În astfel de pericul 𝄆 s-ar face vânzători 𝄇! De fulgere să piară, de trăsnet și pucioasă, Oricare s-ar retrage 𝄆 din gloriosul loc 𝄇, Când patria sau mama, cu inima duioasă, Va cere ca să trecem 𝄆 prin sabie și foc 𝄇! N-ajunse iataganul barbarei semilune, A cărui plăgi fatale 𝄆 și azi le mai simțim 𝄇; Acum se vâră cnuta în vetrele străbune, Dar martor ne e Domnul 𝄆 că vii nu o primim 𝄇! N-ajunse despotismul cu-ntreaga lui orbie, Al cărui jug din seculi 𝄆 ca vitele-l purtăm 𝄇; Acum se-ncearcă cruzii, în oarba lor trufie, Să ne răpească limba, 𝄆 dar morți numai o dăm 𝄇! Români din patru unghiuri, acum ori niciodată Uniți-vă în cuget, 𝄆 uniți-vă-n simțiri 𝄇! Strigați în lumea largă că Dunărea-i furată Prin intrigă și silă, 𝄆 viclene uneltiri 𝄇! Preoți, cu crucea-n frunte căci oastea e creștină, Deviza-i libertate 𝄆 și scopul ei preasfânt 𝄇. Murim mai bine-n luptă, cu glorie deplină, Decât să fim sclavi iarăși 𝄆 în vechiul nost' pământ 𝄇! | Deщеаптъ-те, роmъnе, dіn соmnȢл чел dе móрте Ꙟn каре тĕ аdъnчіръ 𝄆 барбарii dе тіраnĭ 𝄇! АкȢm орĭ nічĭ оdатъ кроĭеще'цĭ алтъ сóрте Ла кареа съ се 'nкіnе 𝄆 ші крȢzіĭ тъĭ dȢшmаnĭ 𝄇! АкȢm, орĭ nічĭ оdатъ съ dъm dовеzĭ ла лȢmе, Къ 'nасте mъnĭ mаĭ кȢрџе 𝄆 Ȣn съnџе dе роmаn 𝄇, Шĭ къ'n а nóстре пептȢрĭ пъстръm кȢ фалъ Ȣn nȢmе ТрĭȢmфътор ꙟн лȢпте, 𝄆 Ȣn nȢmе dе Траĭаn 𝄇. Ꙟnалцъ'цĭ лата фрȢnте, ші каȢтъ 'n џіȢр dе тіnе КȢm стаȢ ка браzĭ ꙟн mȢnте 𝄆 воĭnічĭ сȢте dе mіĭ 𝄇! Ꙋn глас еĭ mаĭ ащеатъ ші сар ка лȢпĭ ꙟн стіnе Бътръnĭ, бърбацĭ, жȢnĭ, тіnерĭ 𝄆 dіn mȢnцĭ ші dіn къmпіĭ 𝄇! Прівіцĭ mъреце Ȣmбре, МіхаĭȢ, Щефаn, Корвіnе Ла nаціа роmъnъ, 𝄆 л'аĭ востріĭ стръnепоцĭ 𝄇! КȢ брацеле арmате, кȢ фокȢл вострȢ'n віnе, Віĭацъ 'n лібертате, 𝄆 орĭ móрте стрігъ тоцĭ 𝄇! Пре воĭ въ nimiчіръ а пісмеĭ ръȢтате Ші óрба nеȢnіре 𝄆 ла Мілкоб ші Карпацĭ 𝄇! Daр nоĭ пътрȢnшĭ ла сȢфлет de сфъnта лібертате, ЖȢръm, къ воm da mъna, 𝄆 съ фіm пȢрȢреа фрацĭ 𝄇! О mаmъ веdȢвітъ dела МіхаĭȢ чел mаре Претіndе dела фіі'шĭ 𝄆 аzĭ mъnъ d'ажȢтор 𝄇; Ші бластъmъ кȢ лакръmĭ ꙟн окĭ, пе орĭ шікаре, Ꙟn астфелĭȢ dе перікȢл 𝄆 се фаче въnzътор 𝄇. De фȢлџере съ пеаръ, de тръсnет ші пȢчóсъ, Орĭ каре с'ар ретраџе 𝄆 din глоріосȢл лок 𝄇, Къnd патріа саȢ mama кȢ іnima dȢióсъ, Ва чере ка съ тречеm 𝄆 прin сабіе ші фок 𝄇. N'aжȢnсе iaтагаnȢл барбареĭ сеmiлȢnе, А кърȢĭ плъџĭ фатале 𝄆 ші аzĭ ле maĭ сіmціm 𝄇; АкȢm се вѫръ кnȢта ꙟн ветреле стръбȢnе, Daр maртор nе é DomnȢл 𝄆 къ віĭ nȢ о прііmim 𝄇. N'aжȢnсе dеспотісmȢл кȢ 'nтеага лȢĭ орбіе, А кърȢĭ жȢг din веакȢрĭ 𝄆 ка вітеле'л пȢртъm 𝄇; АкȢm се 'nчеаркъ крȢzіĭ ꙟн óрба лор трȢфіе, Съ ne ръпіаскъ ліmба: 𝄆 dар mорцĭ nȢmaĭ о dъm 𝄇! Роmъnĭ dіn патрȢ ȢnгĭȢрĭ, акȢm, орĭ nічĭ оdатъ Ꙋnіцĭ'въ ꙟн кȢџет, 𝄆 Ȣnіцĭ'въ 'n сіmцірĭ 𝄇! Стрігацĭ ꙟн лȢmеа ларгъ къ DȢnъреа'ĭ фȢратъ Пріn іnтрігъ ші сілъ, 𝄆 віклеnе Ȣnелтірĭ 𝄇! Преоцĭ, кȢ крȢчеа'n фрȢnте, къчĭ óстеа é крещіnъ, Deвіzа'ĭ лібертате, 𝄆 ші скопȢл еĭ преа сфъnт 𝄇! МȢріm mаĭ біnе 'n лȢптъ, кȢ глоріе deпліnъ, Deкът съ фіm склаві ĭаръшĭ 𝄆 ꙟн векĭȢл nост пъmъnт 𝄇! | [deʃ.ˈte̯ap.tə‿te ro.ˈmɨ.ne ǀ din ˈsom.nul t͡ʃel de ˈmo̯ar.te ǀ] [ɨn ˈka.re te̯‿a.dɨn.ˈt͡ʃi.rə ǀ 𝄆 bar.ˈba.ri de ti.ˈranʲ 𝄇 ǁ] [a.ˈkum orʲ ni.t͡ʃo.ˈda.tə ǀ kro.ˈjeʃ.te‿t͡sʲ ˈal.tə ˈso̯ar.te ǀ] [la ˈka.re sə se‿ŋ.ˈki.ne ǀ 𝄆 ʃi ˈkru.zi təj duʃ.ˈmanʲ 𝄇 ǁ] [a.ˈkum orʲ ni.t͡ʃo.ˈda.tə ǀ sə dəm do.ˈvezʲ la ˈlu.me ǀ] [kə‿n ˈas.te mɨnʲ mai̯ ˈkur.d͡ʒe ǀ 𝄆 un ˈsɨn.d͡ʒe de ro.ˈman 𝄇 ǁ] [ʃi kə‿n a ˈno̯as.tre ˈpjep.turʲ ǀ pəs.ˈtrəm ku ˈfa.lə‿wn ˈnu.me ǀ] [tri.uɱ.fə.ˈtor ɨn ˈlup.te ǀ 𝄆 un ˈnu.me de tra.ˈjan 𝄇 ǁ] [ɨ.ˈnal.t͡sə‿t͡sʲ ˈla.ta ˈfrun.te ǀ ʃi ˈkaw.tə‿n d͡ʒur de ˈti.ne ǀ] [kum staw ka brazʲ ɨn ˈmun.te ǀ 𝄆 voj.ˈnit͡ʃʲ ˈsu.te de mi 𝄇 ǁ] [un ɡlas jej maj aʃ.ˈte̯ap.tə ǀ ʃi sar ka lupʲ ɨn ˈstɨ.ne ǀ] [bə.ˈtrɨnʲ bər.ˈbat͡sʲ ʒunʲ ˈti.nerʲ ǀ 𝄆 din munt͡sʲ ʃi din kɨm.ˈpi 𝄇 ǁ] [pri.ˈvit͡sʲ mə.ˈre.t͡se ˈum.bre ǀ mi.ˈhaj ʃte.ˈfan kor.ˈvi.ne ǀ] [ro.ˈmɨ.na na.t͡si.ˈu.ne ǀ 𝄆 aj ˈvoʃ.tri strə.ne.ˈpot͡sʲ 𝄇 ǁ] [ku ˈbra.t͡se.le ar.ˈma.te ǀ ku ˈfo.kul ˈvos.tru‿n ˈvi.ne ǀ] [vi.ˈa.t͡sa‿n li.ber.ˈta.te ǀ 𝄆 orʲ ˈmo̯ar.te ˈstri.ɡə tot͡sʲ 𝄇 ǁ] [pre voj və ni.mi.ˈt͡ʃi.rə ǀ a ˈpiz.mej rə.u.ˈta.te ǀ] [ʃi ˈo̯ar.ba ne.u.ˈni.re ǀ 𝄆 la ˈmil.kov ʃi kar.ˈpat͡sʲ 𝄇 ǁ] [dar noj pə.ˈtrunʃʲ la ˈsu.flet ǀ de ˈsfɨn.ta li.ber.ˈta.te ǀ] [ʒu.ˈrəm kə vom da ˈmɨ.na ǀ 𝄆 sə fim ˈpu.ru.re̯a frat͡sʲ 𝄇 ǁ] [o ˈma.mə və.du.ˈvi.tə ǀ de la mi.ˈhaj t͡ʃel ˈma.re ǀ] [pre.ˈtin.de de la ˈfi.i‿ʃʲ ǀ 𝄆 azʲ ˈmɨ.nə d‿a.ʒu.ˈtorʲ 𝄇 ǁ] [ʃi ˈblas.tə.mə ku ˈla.krəmʲ ǀ ɨn okʲ pe orʲ.ʃi.ˈka.re ǀ] [ɨn ˈast.fel de pe.ˈri.kul ǀ 𝄆 s‿ar ˈfa.t͡ʃe vɨn.zə.ˈtorʲ 𝄇 ǁ] [de ˈful.d͡ʒe.re sə ˈpja.rə ǀ de ˈtrəs.net ʃi pu.ˈt͡ʃo̯a.sə ǀ] [orʲ.ˈka.re s‿ar re.ˈtra.d͡ʒe ǀ 𝄆 din ɡlo.ri.ˈo.sul lok 𝄇 ǁ] [kɨnd ˈpa.tri.a saw ˈma.ma ǀ ku ˈi.ni.ma du.ˈjo̯a.sə ǀ] [va ˈt͡ʃe.re ka sə ˈtre.t͡ʃem ǀ 𝄆 prin ˈsa.bi.e ʃi fok 𝄇 ǁ] [ˈn‿a.ʒun.d͡ʒe ja.ta.ˈɡa.nul ǀ bar.ˈba.rej se.mi.ˈlu.ne ǀ] [a ˈkə.ruj pləd͡ʒʲ fa.ˈta.le ǀ 𝄆 ʃi azʲ le maj sim.ˈt͡sim 𝄇 ǁ] [a.ˈkum se ˈvɨ.rə ˈknu.ta ǀ ɨn ˈve.tre.le strə.ˈbu.ne ǀ] [dar ˈmar.tor ne je ˈdom.nul ǀ 𝄆 kə vi nu o pri.ˈmim 𝄇 ǁ] [ˈn‿a.ʒun.d͡ʒe des.po.ˈtis.mul ǀ k‿un.ˈtre̯a.ɡa luj or.ˈbi.e ǀ] [al ˈkə.ruj ʒuɡ de ˈse.kulʲ ǀ 𝄆 ka ˈvi.te.le‿l pur.ˈtəm 𝄇 ǁ] [a.ˈkum se‿n.ˈt͡ʃe̯ar.kə ˈkru.zi ǀ ku ˈo̯ar.ba lor tru.ˈfi.e ǀ] [sə ne rə.ˈpe̯as.kə ˈlim.ba ǀ 𝄆 dar mort͡sʲ ˈnu.maj o dəm 𝄇 ǁ] [ro.ˈmɨnʲ din ˈpa.tru ˈuŋ.gjurʲ ǀ a.ˈkum orʲ ni.t͡ʃo.ˈda.tə ǀ] [u.ˈni.t͡si‿və ɨn ˈku.d͡ʒet ǀ 𝄆 u.ˈni.t͡si‿və‿n sim.ˈt͡sirʲ 𝄇 ǁ] [stri.ˈɡat͡sʲ ɨn ˈlu.me̯a ˈlar.ɡə ǀ kə ˈdu.nə.re̯a‿j fu.ˈra.tə ǀ] [prin ˈin.tri.ɡə ʃi ˈsi.lə ǀ 𝄆 vi.ˈkle.ne u.nel.ˈtirʲ 𝄇 ǁ] [ˈpre.ot͡sʲ ku ˈkru.t͡ʃe̯a‿n ˈfrun.te ǀ kət͡ʃʲ ˈo̯as.te̯a je kreʃ.ˈti.nə ǀ] [de.ˈvi.za‿j li.ber.ˈta.te ǀ 𝄆 ʃi ˈsko.pul jej pre̯a.ˈsfɨnt 𝄇 ǁ] [mu.ˈrim maj ˈbi.ne‿n ˈlup.tə ǀ ku ˈɡlo.ri.e de.ˈpli.nə ǀ] [de.ˈkɨt sə fim sklavʲ ˈja.rəʃʲ ǀ 𝄆 ɨn ˈve.kjul nost pə.ˈmɨnt 𝄇 ǁ] |