# Маріуполь
## Маріуполь (Ukrainisch)
### Substantiv, m, Toponym

| | Singular | Plural |
| Nominativ | Маріуполь | — |
| Genitiv | Маріуполя | — |
| Dativ | Маріуполю Маріуполеві | — |
| Akkusativ | Маріуполь | — |
| Instrumental | Маріуполем | — |
| Lokativ | Маріуполі Маріуполю | — |
| Vokativ | Маріуполю | — |
Nebenformen:
    veraltet (im 19. Jahrhundert volkstümlich gebräuchlich): Марнопіль (Marnopilʹ$^☆$) $^{→uk}$
    veraltet (in den 1910er–1930er Jahren üblich): Маріупіль (Mariupilʹ$^☆$) $^{→uk}$, Мариупіль (Maryupilʹ$^☆$) $^{→uk}$
    veraltet amtlich (in den 1930er Jahren): Маріюпіль (Marijupilʹ$^☆$) $^{→uk}$
Worttrennung:
    Ма·рі·у·поль, kein Plural
Umschrift:
    DIN 1460: Mariupolʹ
Aussprache:
    IPA: [mɐrʲiˈupɔlʲ]
    Hörbeispiele: Маріуполь
Bedeutungen:
    [1] Großstadt am Asowschem Meer in der ukrainischen Oblast Donezk
Herkunft:
    Im 16. Jahrhundert errichteten die Saporoger Kosaken einen Wachtaußenposten, den sie Кальміус (Kalʹmius$^☆$) $^{→uk}$, nach ihrem старшина (staršyna$^☆$) $^{→uk}$ ‚Kosakenführer‘, nannten und der 1769 durch die Krimtataren zerstört wurde. 1775, ein Jahr nach dem Russisch-Osmanischen Krieg, wurde an gleicher Stelle eine Stadt gegründet, die den Namen Pawlowsk trug. In den Jahren 1778 bis 1780 ließ die russische Kaiserin Katharina Ⅱ. in der Region am Asowschen Meer Pontosgriechen, die zuvor auf der Krim gelebt hatten, zwangsumsiedeln, gewährte ihnen jedoch per kaiserlichem Dekret zahlreiche Privilegien. (Bis 1866 gab es in Mariupol und dessen Umland eine griechische Selbstverwaltung mit eigener Gerichtsbarkeit). Den Pontosgriechen, die in Pawlowsk angesiedelt wurden, gefiel der Stadtname nicht. Sie nannten die Stadt Μαριου (Mariu) $^{→pnt}$, Μαριαμα (Mariama) $^{→pnt}$ und Μαριάμπολ (Mariámpol) $^{→pnt}$ zu Ehren der Gottesmutter Maria, deren wundersame Ikone von den Mönchen des Mariä Himmelfahrt-Klosters in der Nähe von Bachtschyssaraj an die Küste des Asowschen Meeres überführt wurde. 1780 wurde die Stadt dann offiziell in Маріуполь umbenannt.
Synonyme:
    [1] veraltet (1948–1989): Жданов (Ždanov$^☆$) $^{→uk}$
Oberbegriffe:
    [1] місто (misto$^☆$) $^{→uk}$
    [1] місто-герой (misto-heroj$^☆$) $^{→uk}$
Beispiele:
| [1] | «Вигинає небесний купол, Понад морем вогнями жаріє Неймовірний наш Маріуполь, Місто гідності. Місто Марії. […] І так сонячно-променисто Понад морем яріє і мріє Моє світле й прекрасне місто. Маріуполь. Місто Марії.» | (Vyhynaje nebesnyj kupol, Ponad morem vohnjamy žarije Nejmovirnyj naš Mariupolʹ, Misto hidnosti. Misto Mariï. […] I tak sonjačno-promenysto Ponad morem jarije i mrije Moje svitle j prekrasne misto. Mariupolʹ. Misto Mariï.) |
             „Hell leuchten am Meer ihre Lichter,
             darüber wölbt sich die Himmelskuppel:
             Die Stadt Mariens. Die Stadt der Würde.
             Das unglaubliche Mariupol.
             Träumerisch leuchtet sie über dem Meer,
             Sonnenumwoben mag sie weiterhin blühen,
             meine heitere, herrliche Stadt!
             Mariupol. Die Stadt Mariens.“
    [1] «Але, слава богу, мій всесвіт збудований із чудових людей! Ось вони, всі тут, копошаться, як бджілки у вулику, раз у раз вилітаючи назовні. Діма Чичера, на якому тримається маленький, але великий простір волонтерського центру, Катя Сухомлінова, яка під обстрілами вивозить людей із Лівого та Східного, Іра Козка, яка носиться Маріуполем, розвозячи допомогу до лікарень та у шпиталь.»
       (Ale, slava bohu, mij vsesvit zbudovanyj iz čudovych ljudej! Osʹ vony, vsi tut, kopošatʹsja, jak bdžilky u vulyku, raz u raz vylitajučy nazovni. Dima Čyčera, na jakomu trymajetʹsja malenʹkyj, ale velykyj prostir volontersʹkoho centru, Katja Suchomlinova, jaka pid obstrilamy vyvozytʹ ljudej iz Livoho ta Schidnoho, Ira Kozka, jaka nosytʹsja Mariupolem, rozvozjačy dopomohu do likarenʹ ta u špytalʹ.)
       „Aber Gott sei Dank besteht die Welt aus wunderbaren Leuten! Hier sind sie, schwirren herum wie Bienen in einem Schwarm und fliegen dabei hin und wieder hinaus. Dima Tschitschera, der diese kleine Welt zusammenhält, Katja Suchomlinowa, die unter Beschuss Menschen aus den Stadtteilen Liwyj Bereh und Wostotschnyj hinausbringt, Ira Koska, die durch Mariupol rast, um Hilfe in Krankenhäuser und Spitals zu bringen.“
Wortbildungen:
* Adjektiv:
    маріупольський (mariupolʹsʹkyj$^☆$) $^{→uk}$
* Substantive:
    маріуполець (mariupolecʹ$^☆$) $^{→uk}$ m / маріуполька (mariupolʹka$^☆$) $^{→uk}$ f, Маріупольщина (Mariupolʹščyna$^☆$) $^{→uk}$

#### Übersetzungen

    [1] Ukrainischer Wikipedia-Artikel „Маріуполь“
    [1] Р. І. Саєнко, Т. Б. Головко: Маріуполь. In: І. М. Дзюба, А. І. Жуковський, М. Г. Железняк та ін. (Гол. редкол.); НАН України, НТШ (Herausgeber): Енциклопедія сучасної України. Том 19: «Малиш» – «Медицина», Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, Київ 2018, ISBN 978-966-02-8345-9 (Onlineausgabe).
    [*] Український мовно-інформаційний фонд (Herausgeber): “Словники України” online. „Маріу́поль“
    [*] Горох, Wörterbücher zur ukrainischen Sprache auf goroh.pp.ua; Stichwort „Маріуполь“ (Flexion)
    [1] UDEW – Das Online-Wörterbuch Ukrainisch-Deutsch-Ukrainisch „Маріуполь“
Quellen:
* 1 2 Р. І. Саєнко, Т. Б. Головко: Маріуполь. In: І. М. Дзюба, А. І. Жуковський, М. Г. Железняк та ін. (Гол. редкол.); НАН України, НТШ (Herausgeber): Енциклопедія сучасної України. Том 19: «Малиш» – «Медицина», Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, Київ 2018, ISBN 978-966-02-8345-9 (Onlineausgabe).
* 1 2 3 4 А[лла]. П[етрівна]. Коваль: Знайомі незнайомці. Походження назв поселень України. [Державне спеціалізоване видавництво] “Либідь”, Київ 2001, ISBN 966-06-0183-2, Seite 162 (Zitiert nach Digitalisat: PDF 13,5 MB auf chtyvo.org.ua) .
* 1 2 Cedric Rehman: Warten auf den Feind. In: taz.de. 24. März 2015, ISSN 2626-5761 (URL, abgerufen am 24. Februar 2024) .
* 1 2 Вадим Джувага: Одна з перших депортацій імперії. Як кримськими греками заселили Дике Поле. In: Українська правда. 17. Februar 2011 (URL (Archivversion vom 20. September 2014)) .
* ↑ Олександр Ірванець: МІСТО МАРІЇ. In: www.paperbridge.de [Redaktion: Marit Borcherding, Verena Nolte] (Herausgeber): Eine Brücke aus Papier * міст з паперу. [2018] (URL, abgerufen am 24. Februar 2024) .
* ↑ Oleksandr Irwanez: Die Stadt Mariens. In: www.paperbridge.de [Redaktion: Marit Borcherding, Verena Nolte] (Herausgeber): Eine Brücke aus Papier * міст з паперу. [2018] (Originaltitel: Місто Марії, übersetzt von Stefaniya Ptashnyk aus dem Ukrainischen) (URL, abgerufen am 24. Februar 2024) .
* ↑ Оксана Стоміна: Маріуполь. Щоденник уцілілої. 11 березня (Фрагмент). In: www.paperbridge.de [Redaktion: Marit Borcherding, Verena Nolte] (Herausgeber): Eine Brücke aus Papier * міст з паперу. [2022] (URL, abgerufen am 24. Februar 2024) .
* ↑ Oksana Stomina: Mariupol. Tagebuch einer Überlebenden. 11. März. In: www.paperbridge.de [Redaktion: Marit Borcherding, Verena Nolte] (Herausgeber): Eine Brücke aus Papier * міст з паперу. [2022] (Originaltitel: Маріуполь. Щоденник уцілілої., übersetzt von Rita Grinko aus dem Ukrainischen) (URL, abgerufen am 24. Februar 2024) .