# місто
## місто (Ukrainisch)
### Konjunktion

Worttrennung:
    міс·то
Umschrift:
    DIN 1460: misto
Aussprache:
    IPA: [ˈmistɔ]
    Hörbeispiele: місто
Bedeutungen:
    [1] regional: leitet eine irreale vergleichende Aussage ein (bei Gleichheit in Sätzen, in denen ein Vergleich zwischen einem Geschehen mit einem anderen angenommenen gezogen wird)
Synonyme:
    [1] наче (nače$^☆$) $^{→uk}$, немов (nemov$^☆$) $^{→uk}$, неначе (nenače$^☆$) $^{→uk}$, ніби (niby$^☆$) $^{→uk}$
Beispiele:
    «[…]; ку́ри рознопе́рі по усёму́ дво́рищу розбрили́ся, а пі́вні не вгамо́нні кукурікають, місто вихваля́ютьця.»
       ([…]; kury roznoperi po usёmu dvoryšču rozbrylysja, a pivni ne vhamonni kukurikajutʹ, misto vychvaljajutʹcja.)
       „[…]; überall auf dem Gehöftgelände sind verschieden gefiederte Hühner verstreut und die Hähne krähen übermütig, als würden sie prahlen.“

#### Übersetzungen

    [1] Іван Білодід et al.; Інститут мовознавства АН УРСР (Herausgeber): Словник української мови. В 11 томах, Наукова думка, Київ 1970–1980 , Stichwort »МІСТО 2« (Onlineausgabe).
    [1] Віталій Макарович Русанівський, Володимир Анатолійович Широков та ін.; Український мовно-інформаційний фонд (Herausgeber): Словник української мови. У 20 томах, Наукова думка, Київ 2010–[fortlaufend], ISBN 978-966-00-1050-5 , Stichwort »МІ́СТО²« (Onlineausgabe).
    [1] The Comprehensive Dictionary of the Ukrainian Language auf LingvoLive.com: „місто“
    [*] Український мовно-інформаційний фонд (Herausgeber): “Словники України” online. Stichwort „місто“
    [1] Горох, Wörterbücher zur ukrainischen Sprache auf goroh.pp.ua; Stichwort „місто“ (Flexion)
    [1] UDEW – Das Online-Wörterbuch Ukrainisch-Deutsch-Ukrainisch „місто“
Quellen:
* ↑ Марко Вовчок: Три до́лі. In: Основа. Южно-русскій литературно-ученый вѣстникъ. Январь [Januar] 1861, Seite 46 (Erstveröffentlichung; zitiert nach Digitalisat: PDF 31,56 MB aus dem eScriptorium der ЦНБ) .

### Substantiv, n

| | Singular | Plural |
| Nominativ | місто | міста |
| Genitiv | міста | міст |
| Dativ | місту містові | містам |
| Akkusativ | місто | міста |
| Instrumental | містом | містами |
| Lokativ | місті містові місту | містах |
| Vokativ | місто | міста |
Worttrennung:
    міс·то, Plural: міс·та
Umschrift:
    DIN 1460: misto
Aussprache:
    IPA: [ˈmistɔ]
    Hörbeispiele: місто
Bedeutungen:
    [1] zumeist größerer, dicht besiedelter Ort mit Stadtrecht sowie administratives, industrielles, wirtschaftliches und/oder kulturelles (Grund-, Mittel- oder Ober-)Zentrum
    [2] metonymisch: die Gesamtheit der Einwohner des unter [1] beschriebenen Ortes
    [3] veraltet: (zentraler) öffentlicher Platz in einem Ort, auf dem regelmäßig Händler und Händlerinnen zusammenkommen, um Waren an (fliegenden) Ständen zu verkaufen
    [4] veraltet: begrenzter räumlicher Bereich auf einer bestimmten geographischen Position (an dem sich etwas, jemand befindet [befunden hat], an dem sich etwas ereignet [hat], an dem etwas geschehen ist oder soll; in Hinblick auf einen bestimmten Zweck)
    [5] veraltet übertragen: Platz, den jemand oder etwas in der Gesellschaft einnimmt, innehat
Abkürzungen:
    [1] м. (m.$^☆$) $^{→uk}$
Herkunft:
    Es handelt sich um ein Erbwort, das über ruthenisches мѣсто (misto) und altostlawisches мѣсто (město) $^{→orv}$ auf ein (erschlossenes) urslawisches *město ‚Statt, Stätte‘ zurückgeht, welches sich über eine anzunehmende Form *mět-to auf die (erschlossene) indogermanische Wurzel *mei̯t- ‚Wohnstatt, Wohnstätte‘ zurückführen lässt. Das gemeinslawische Wort ist etymologisch verwandt mit russischem место (mesto$^☆$) $^{→ru}$, belarusischem места (mesta$^☆$) $^{→be}$, polnischem miasto $^{→pl}$, tschechischem město $^{→cs}$ und místo $^{→cs}$, slowakischem mesto $^{→sk}$ und miesto $^{→sk}$, niedersorbischem město $^{→dsb}$, obersorbischem město $^{→hsb}$, bulgarischem място (mjasto$^☆$) $^{→bg}$, mazedonischem место (mesto$^☆$) $^{→mk}$, serbokroatischem место (mesto$^☆$) $^{→sh}$ und мјесто (mjesto$^☆$) $^{→sh}$, slowenischem mesto $^{→sl}$ und altkirchenslawischem мѣсто (město) $^{→cu}$ sowie ferner wahrscheinlich mit litauischem maistas $^{→lt}$ und misti $^{→lt}$ als auch mit lettischem mist $^{→lv}$.
Synonyme:
    [1, 2] gehoben: град (hrad$^☆$) $^{→uk}$
    [1, 2] veraltet: город (horod$^☆$) $^{→uk}$
    [3] базарище (bazaryšče$^☆$) $^{→uk}$, базарна площа (bazarna plošča$^☆$) $^{→uk}$, майдан (majdan$^☆$) $^{→uk}$
    [4] місцевість (miscevistʹ$^☆$) $^{→uk}$
    [4, 5] місце (misce$^☆$) $^{→uk}$
Gegenwörter:
    [1, 2] село (selo$^☆$) $^{→uk}$
    [3] крамниця (kramnycja$^☆$) $^{→uk}$, магазин (mahazyn$^☆$) $^{→uk}$
    [3] umgangssprachlich selten: лавка (lavka$^☆$) $^{→uk}$
    [3] veraltet: крам (kram$^☆$) $^{→uk}$
Verkleinerungsformen:
    [1] містечко (mistečko$^☆$) $^{→uk}$
Oberbegriffe:
    [1] населений пункт (naselenyj punkt$^☆$) $^{→uk}$
    [2] населення (naselennja$^☆$) $^{→uk}$
    [3] площа (plošča$^☆$) $^{→uk}$
    [4] простір (prostir$^☆$) $^{→uk}$
    [5] посада (posada$^☆$) $^{→uk}$, становище (stanovyšče$^☆$) $^{→uk}$
Unterbegriffe:
    [1] квартал (kvartal$^☆$) $^{→uk}$, передмістя (peredmistja$^☆$) $^{→uk}$
    [1] місто-герой (misto-heroj$^☆$) $^{→uk}$, місто-побратим (misto-pobratym$^☆$) $^{→uk}$
    [1] півмісто (pivmisto$^☆$) $^{→uk}$
Beispiele:
    [1] Мій дядько живе в українському місті Одесі.
       (Mij djadʹko žyve v ukraïnsʹkomu misti Odesi.)
       Mein Onkel lebt in der ukrainischen Stadt Odesa.
    [1] «Місто спливало згори до цього берега.»
       (Misto splyvalo zhory do cʹoho bereha.)
       „Die Stadt erstreckte sich vom Hügel hinab zum Ufer.“
| [1] | «в цьому дивному місті свідчать лише жінки одна говорить мені про зниклу дитину дві говорять про закатованих у підвалі три кажуть, що не чули про згвалтування й відводять очі чотири говорять про крики з комендатури п’ятеро про застрелених на подвір’ях шестеро говорять, але нічого не розібрати семеро досі вголос перераховують запас їжі восьмеро кажуть, що я брешу і справедливості не існує дев’ятеро говорять поміж собою йдучи на цвинтар я теж іду, бо вже знаю всіх в цьому місті і всі його мертві – це мої мертві і всі вцілілі – це мої сестри десятеро говорять про вцілілого чоловіка його також забирали він може бути за свідка я стукаю в його двері, але виходить сусідка говорить за нього: лише здається, що він вцілілий – іди, говори з жінками» | (v cʹomu dyvnomu misti svidčatʹ lyše žinky odna hovorytʹ meni pro znyklu dytynu dvi hovorjatʹ pro zakatovanych u pidvali try kažutʹ, ščo ne čuly pro zhvaltuvannja j vidvodjatʹ oči čotyry hovorjatʹ pro kryky z komendatury p’jatero pro zastrelenych na podvir’jach šestero hovorjatʹ, ale ničoho ne rozibraty semero dosi vholos pererachovujutʹ zapas ïži vosʹmero kažutʹ, ščo ja brešu i spravedlyvosti ne isnuje dev’jatero hovorjatʹ pomiž soboju jdučy na cvyntar ja tež idu, bo vže znaju vsich v cʹomu misti i vsi joho mertvi – ce moï mertvi i vsi vcilili – ce moï sestry desjatero hovorjatʹ pro vcililoho čolovika joho takož zabyraly vin može buty za svidka ja stukaju v joho dveri, ale vychodytʹ susidka hovorytʹ za nʹoho: lyše zdajetʹsja, ščo vin vcililyj – idy, hovory z žinkamy) |
             „in dieser merkwürdigen Stadt legen nur die Frauen Zeugnis ab
             eine erzählt mir von dem Kind, das verschwand
             zwei unterhalten sich über diejenigen, die im Keller gefoltert wurden
             drei sagen, sie hätten nichts von den Vergewaltigungen gehört und wendeten den Blick ab
             vier erzählen von den Schreien aus der Kommandantur
             fünf über diejenigen, die in [ihren] Höfen erschossen wurden
             sechs reden, doch ist kein Reim darauf zu machen
             sieben zählen immer noch laut die Nahrungsvorräte
             acht sagen, dass ich Blödsinn erzähle und es keine Gerechtigkeit gibt
             neun reden auf dem Weg zum Friedhof untereinander
             auch ich gehe [dorthin], weil ich in dieser Stadt bereits alle kenne
             und all ihre Toten sind meine Toten
             und alle Überlebenden sind meine Schwestern
             zehn erzählen von dem Mann, der überlebt hat
             ihn hat man auch abgeholt
             er dürfte auch ein Augenzeuge sein
             ich klopfe an seine Tür, doch die Nachbarin tritt heraus
             sie spricht für ihn:
             es scheint nur so, als hätte er überlebt –
             geh, rede mit den Frauen“
    [2] «Всьому місту на глум…»
       (Vsʹomu mistu na hlum…)
       „Die ganze Stadt ist zum Gespött geworden…“
       „Die ganze Stadt hat sich zum Gespött gemacht…“
    [2] «А через кілька днів усе місто було вражене нечуваною новиною.»
       (A čerez kilʹka dniv use misto bulo vražene nečuvanoju novynoju.)
       „Und ein paar Tage später war die ganze Stadt erschüttert ob der unerhörten Nachricht.“
    [2] «Тим часом озброїлося вже все місто, а Лоренцо Медічі у супроводі оружних людей поїхав до себе додому.»
       (Tym časom ozbroïlosja vže vse misto, a Lorenco Mediči u suprovodi oružnych ljudej poïchav do sebe dodomu.)
       „Inzwischen stand die ganze Stadt unter Waffen und Lorenzo Medici begab sich in Begleitung bewehrter Männer in sein Haus.“
    [2] «– Це означає лише те, що від червня ця благословенна дитина тільки те й робила, що вчила все місто радіти, і тепер усе місто намагається віддячити їй своєю радістю.»
       (Ce označaje lyše te, ščo vid červnja cja blahoslovenna dytyna tilʹky te j robyla, ščo včyla vse misto radity, i teper use misto namahajetʹsja viddjačyty ïj svojeju radistju.)
       „Das bedeutet schlicht und einfach, dass dieses gesegnete Kind seit Juni nichts anderes tat, als der ganzen Stadt beizubringen, fröhlich zu sein, und nun versucht die ganze Stadt sich erkenntlich zu zeigen und ihr eine Freude zu bereiten.“
    [2] «Твердим кроком вони помаршували бруківкою спершу на вулицю Безаківську$^{[…]}$, і вже тут завважили, що місто не лише прокинулося, але й заворушилося святковим життям.»
       (Tverdym krokom vony pomaršuvaly brukivkoju speršu na vulycju Bezakivsʹku, i vže tut zavvažyly, ščo misto ne lyše prokynulosja, ale j zavorušylosja svjatkovym žyttjam.)
       „Mit festem Schritt marschierten sie über das Kopfsteinpflaster zunächst zur Bezakiwska-Straße, und schon hier bemerkten sie, dass die Stadt nicht nur erwacht, sondern auch das Festtagsleben in Schwung gekommen war.“
    [3] «Покыжъ сее діялось, пиднялысь на мисто йты и бублейныци, и палянышныцы, и ти що кухлыкамы пшоно, а ложечками олію продають.»
       (Pokyž see dijalosʹ, pydnjalysʹ na mysto jty y bublejnycy, y paljanyšnycy, y ty ščo kuchlykamy pšono, a ložečkamy oliju prodajutʹ.)
             In moderner Schreibweise und Interpunktion:
             «Поки ж сеє діялось, піднялися на місто йти і бублейниці, і палянишниці і ті, що кухликами пшоно, а ложечками олію продають.»
             (Poky ž seje dijalosʹ, pidnjalysja na misto jty i bublejnyci, i paljanyšnyci i ti, ščo kuchlykamy pšono, a ložečkamy oliju prodajutʹ.)
       „Als dies geschah, machten sich sowohl Kringelmacher und Bauernbrotbäcker als auch diejenigen, die becherweise Hirse und löffelweise Öl verkaufen, auf den Weg zum Marktplatz.“
    [3] «Я трохи полежу, а ты побижы на мисто та купы хлиба…»
       (Ja trochy poležu, a ty pobyžy na mysto ta kupy chlyba…)
             In moderner Schreibweise:
             «Я трохи полежу, а ти побіжи на місто та купи хліба…»
             (Ja trochy poležu, a ty pobižy na misto ta kupy chliba…)
       „Ich lege mich ein Weilchen hin und du lauf zum Marktplatz und kauf Brote…“
| [4] | «Колись я мала той дівочий звичай, Як покидала край який надовго, Збирати квітки з наймиліших міст І брати їх на пам'ятку з собою, Тепер взяла я грудочку землі, Колись її положать надо мною…» | (Kolysʹ ja mala toj divočyj zvyčaj, Jak pokydala kraj jakyj nadovho, Zbyraty kvitky z najmylišych mist I braty ïch na nam’jatku z soboju, Teper vzjala ja hrudočku zemli, Kolysʹ ïï položatʹ nado mnoju…) |
             „Einst, als ich das Land für längere Zeit verließ,
             Hatte ich die mädchenhafte Angewohnheit,
             Blumen an den reizendsten Orten zu pflücken
             Und sie mir als Andenken mitzunehmen,
             Nunmehr nahm ich ein Klümpchen Erde,
             Eines Tages wird sie über mich gelegt…“
| [5] | «А он – дивись, який рудий […], – То Переяслів нам магната На земський з’їзд прислав сюди, Бідовий, кажуть – в батька вдався, А батько – у столиці був, З царем самим, либонь[-]то, знався, В дугу усякого він гнув, Аж поки-то якась Зозуля Його із міста не зіпхнула.» | (A on – dyvysʹ, jakyj rudyj […], – To Perejasliv nam mahnata Na zemsʹkyj z’ïzd pryslav sjudy, Bidovjy, kažutʹ – v batʹka vdavsja, A batʹko – u stolyci buv, Z carem samym, lybonʹ[-]to, znavsja, V duhu usjakoho vin hnuv, Až poky-to jakasʹ Zozulja Joho iz mista ne zipchnula.) |
             „Und da – schau, was für ein Rotschopf, –
             Unser Magnat Perejasliw hat uns
             Hierher zum Semstwo-Kongress entsandt,
             Bidowjy, heißt es, geriet nach dem Vater,
             Und der Vater war in der Hauptstadt,
             Er verkehrte, wie es scheint, mit dem Zaren selbst,
             Hat vor jedermann seinen Kotau gemacht,
             Auf dass ihn indes ja nicht so ein Zozulja des Amtes enthebt.“
Redewendungen:
    [1] вічне місто (vične misto$^☆$) $^{→uk}$, місто на семи пагорбах (misto na semy pahorbach$^☆$) $^{→uk}$
    [1] місто ста веж (misto sta vež$^☆$) $^{→uk}$, матір міст (matir mist$^☆$) $^{→uk}$
    [1] священне місто (svjaščenne misto$^☆$) $^{→uk}$
Wortbildungen:
* Adjektiv:
    міський (misʹkyj$^☆$) $^{→uk}$
* Substantive:
    [1] містечко (mistečko$^☆$) $^{→uk}$, містобудівництво (mistobudivnyctvo$^☆$) $^{→uk}$, містобудування (mistobuduvannja$^☆$) $^{→uk}$, містянин (mistjanyn$^☆$) $^{→uk}$ m / містянка (mistjanka$^☆$) $^{→uk}$ f, міщанин (miščanyn$^☆$) $^{→uk}$ m / міщанка (miščanka$^☆$) $^{→uk}$ f

#### Übersetzungen

    [1] Ukrainischer Wikipedia-Artikel „місто“
    [1, 3–5] Іван Білодід et al.; Інститут мовознавства АН УРСР (Herausgeber): Словник української мови. В 11 томах, Наукова думка, Київ 1970–1980 , Stichwort »МІСТО 1« (Onlineausgabe).
    [1, 3–5] Віталій Макарович Русанівський, Володимир Анатолійович Широков та ін.; Український мовно-інформаційний фонд (Herausgeber): Словник української мови. У 20 томах, Наукова думка, Київ 2010–[fortlaufend], ISBN 978-966-00-1050-5 , Stichwort »МІ́СТО¹« (Onlineausgabe).
    [1, 3–5] The Comprehensive Dictionary of the Ukrainian Language auf LingvoLive.com: „місто“
    [*] Український мовно-інформаційний фонд (Herausgeber): “Словники України” online. Stichwort „місто“
    [1, 3–5] Горох, Wörterbücher zur ukrainischen Sprache auf goroh.pp.ua; Stichwort „місто“ (Flexion)
    [1] UDEW – Das Online-Wörterbuch Ukrainisch-Deutsch-Ukrainisch „місто“
Quellen:
* 1 2 3 4 Jaroslav B. Rudnyc'kyj: An Etymological Dictionary of the Ukrainian Language. VolumeⅡ (Parts 1–11) Д – ь, University of Ottawa Press, [Ottawa] 1982, Stichwort »МІ́СТО«, Seite 820–821 (Zitiert nach Internet Archive) .
* 1 2 3 О. С. Мельничук et al.: Етимологічний словник української мови. Том третій: Кора – М, © Видавництво «Наукова думка», Київ 1989, ISBN 5-12-001263-9, ISBN 5-12-001263-7 (Internet Archive) , Stichwort »мі́сто«, Seite 484. Етимологічний словник української мови auf goroh.pp.ua; Stichwort „місто“
* 1 2 3 Wiesław Boryś: Słownik etymologiczny języka polskiego. Wydawnictwo Literackie, Kraków 2008 (© 2005), ISBN 978-83-08-04191-8, Stichwort »miasto«, Seite 321 (Zitiert nach Internet Archive) .
* 1 2 Vasmer’s Etymological Dictionary: „место“
* ↑ Валеріян Підмогильний: Місто. Роман. Видання друге, Книгоспілка, Київ 1929, Seite 9 (Zitiert nach Digitalisat; PDF: 13,2 MB auf Commons; Erstausgabe 1928) .
* ↑ Walerjan Pidmohylnyj: Die Stadt. Erste Auflage. Guggolz Verlag, Berlin 2022 (Originaltitel: Місто, übersetzt von Alexander Kratochvil, Lukas Joura, Jakob Wunderwald und Lina Zalitok aus dem Ukrainischen), ISBN 978-3-945370-35-3, Seite 15 (ukrainische Originalausgabe 1928) .
* ↑ Вікторія Амеліна: Свідчення. [2023]. In: PEN Ukraine. 20. Juni 2023 (URL, abgerufen am 24. Februar 2024) .
* ↑ Олесь Гончар: Собор. Роман. Видавництво “Смолоскип” ім. В. Симоненка, Балтимор/Торонто 1968, Seite 231 (Zitiert nach Internet Archive) .
* ↑ Болеслав Прус: Фараон. Роман. Видавництво при Київському державному університеті видавничого об’єднання «Вища школа», Київ 1982 (Originaltitel: Faraon, übersetzt von Марія Пригара [aus dem Polnischen]), Seite 268 (Zitiert nach Digitalisat: Djvu 10,2 MB auf chtyvo.org.ua [Чтиво]; polnische Erstveröffentlichung im Tygodnik Illustrowany 1895) .
* ↑ Нікколо Мак’явеллі: Флорентійські хроніки. In: Флорентійські хроніки. Державець. Основи, Київ 1998 (Originaltitel: Le istorie Fiorentine, übersetzt von Анатоль Перепадя [aus dem Italienischen]), ISBN 966-500-101-9, Seite 352 (Zitiert nach Digitalisat: PDF 11,7 MB auf chtyvo.org.ua [Чтиво]; italienische [posthume] Originalausgabe 1532) .
* ↑ Елеонор Портер: Полліанна. Видавництво «Школа», Київ 2004 (Originaltitel: Pollyanna, übersetzt von Богдана Гора [aus dem Englischen]) (Zitiert nach URL (Archivversion vom 7. Oktober 2008); amerikanische Originalausgabe 1913) .
* ↑ Василь Шкляр: Маруся. Книжковий Клуб «Клуб Сімейного Дозвілля», Харків 2004, ISBN 978-966-14-7838-0, Seite 110 (Zitiert nach Digitalisat: PDF 33,5 MB auf chtyvo.org.ua [Чтиво]) .
* ↑ Григорій [Федорович Квітка-]Основ’яненко: Салдацькій патретъ. Побрехенька. In: Утренняя звѣзда. Собраніе статей въ стихахъ и прозѣ. Книжка 2, 1833, Seite 20 (Zitiert nach Internet Archive) .
* ↑ М[ихайло]. Коцюбинський: Маненькый гришныкъ. Оповидання. In: Харытя. Ялынка. – Маненькый гришныкъ. Оповидання. Зъ Друкарни «Губернскаго Правленія», У Черныгови 1895, Seite 31 (Zitiert nach Google Books; Erstausgabe 1893) .
* ↑ Леся Українка: На пам’ять 31 іюля 1895 року. In: Ігор Олександрович Дзеверін (Herausgeber): Твори в двох томах. Том 1: поетичні твори, драматичні твори, Видавництво «Наукова думка», Київ 1986, Seite 186 (Zitiert nach Google Books) .
* ↑ П[анас]. Мирний: Розмова двох кумів про земські діла. Різдвяна віршівка. [1895 р. під Різдво] Присвячується панам гласним „Полтавского губернского земского собрания XXXI оч[ередного]. созыва“. Aus: Матеріяли з громадського і літературного життя України XIX і початків XX ст. Земство і різки [подав В. І. Станиславський]. In: Орган Історичної Секції Академії (б. Українського Наукового Товариства в Київі) під загальною редакцією М. Грушевського (Herausgeber): Україна. Науковий двохмісянник українознавства. Книга 1, 1926, Seite 97 (Erstveröffentlichung; zitiert nach Digitalisat: PDF 32,1 MB auf chtyvo.org.ua [Чтиво]).
Ähnliche Wörter (Ukrainisch):
    ähnlich geschrieben und/oder ausgesprochen:
       Levenshtein-Abstand von 1: міст (mist$^☆$) $^{→uk}$, містко (mistko$^☆$) $^{→uk}$, місток (mistok$^☆$) $^{→uk}$, мість (mistʹ$^☆$) $^{→uk}$